NAKON HAVARIJE Direktor "Optima grupe" Banja Luka Andrej Getinger\nNaglašeno da će svi kupci biti snabdjeveni naftom i njenim derivatima u skladu sa normama, potrebama i zahtjevima\nDirektor "Optima grupe" Banja Luka Andrej Getinger rekao je da je jutros u Rafineriji nafte u Bosanskom Brodu, koja je nedavno pretrpjela havariju, u potpunosti uspostavljena otprema nafte i naftnih derivata i da se prema kupcima ispunjavaju sve ugovorene obaveze.\nGetinger je naglasio da će svi kupci biti snabdjeveni naftom i njenim derivatima u skladu s normama, potrebama i zahtjevima.\n- Otprema nafte i naftnih derivata danas je krenula u potpunosti i svi koji zahtijevaju bit će snabdjeveni na odgovarajući način - rekao je Getinger na konferenciji za novinare povodom nedavnog požara i eksplozije u Rafineriji nafte u Bosanskom Brodu, kada je poginuo jedan radnik, a desetero ih je povrijeđeno.\n- Čim bude dostupno mjesto na kome se desila havarija, izvršit ćemo ekpertizu radi utvrđivanja potencijalnih razloga tog incidenta. Izvršit ćemo i ekspertsku provjeru opreme koja se tu nalazila i one koja nije bila neposredno na tom mjestu. Nakon toga ćemo procijeniti štetu i sačiniti plan da ponovo stavimo u funkciju opremu stradalu u havariji - rekao je Getinger.\nKada je riječ o ekološkim pitanjima i eventualnom zagađenju vode i zraka, Getinger naglašava da njihova mjerenja prije i poslije havarije pokazuju da nije došlo ni do kakvih ozbiljnih zagađenja.\nOn je demantirao pojedine medijske napise da je zagađena voda u rijeci Savi, navodeći da je mjesto havarije udaljeno od Save.\n- Naša postrojenja za prečišćavanje industrijskih voda su radila. Ta voda, koja je ispuštana u Savu, zadovoljavala je ekološke kriterije, a zagađenje nije bilo moguće ni putem podzemnih voda - naveo je Getinger.\n- Nažalost, poginuo je jedan naš radnik, koji se nalazio na mjestu dešavanja u trenutku eksplozije. Izražavamo saučešće porodici stradalog radnika Ljube Patkovića i pružit ćemo im svu materijalnu pomoć - kaže Getinger.\nBosanski Brod Rafinerija Optima grupa Banja Luka Andrej Getinger


Dan online - Politika: Filip primio akreditive - 2018-03-30\nPolitika PREDSTAVNICI ČETIRI DRŽAVE RAZGOVARALI SA VUJANOVIĆEM Filip primio akreditive\nPredsjednik Crne Gore Filip Vujanović primio je u rezidenciji na Cetinju akreditivna pisma novoimenovanih ambasadora Italije, Kube, Tajlanda i Tunisa. Kako je saopšteno iz Vujanovićevog kabineta, on je u razgovoru sa ambasadorom Italije Lukom Želiolijem, koji će dužnost u Crnoj Gori obavljati na rezidentnoj osnovi, iskazao poštovanje za tradicionalno prijateljske i sadržajne odnose dviju država.\nNakon prijema akreditiva ambasadora Kube Gustava Trista del Toda, koji će dužnost obavljati na nerezidentnoj osnovi, Vujanović je ukazao na potrebu širenja prostora saradnje dviju država i njenog intenziviranja.\nAmbasador Kube je ocijenio da postoje mogućnosti za unapređenje saradnje, posebno u ekonomiji, i saopštio da će tome posvetiti svoju diplomatsku misiju.\nU razgovoru sa ambasadorom Tajlanda Đakrita Sarivalijem, koji će dužnost u Crnoj Gori obavljati na nerezidentnoj osnovi, Vujanović je ocijenio da bi međusobnu ekonomsku saradnju trebalo osnažiti.\nU razgovoru sa ambasadorom Tunisa Sejfom Alahom Režebom, koji će dužnost takođe obavljati na nerezidentnoj osnovi, Vujanović je odnose dviju država ocijenio kao prijateljske.


Komentarišući najnoviju kampanju medijskih kuća N1 i Nova S protiv Telekoma Srbija i države, povodom ugovora o preuzimanju infrastrukture kablovskog operatera “Pošta net”, urednik ekonomske rubrike Večernjih novosti Dušan Stojaković poručio je da su motivacija i razlozi potpuno očigledni.\n- Na našem tržištu telekomunikacija imamo specifičnu situaciju gde jedna kompanija, Junajted grupa, u čijem sastavu su operater SBB i mnogi mediji poput N1 i Nove i na čijem čelu je kontroverzni biznismen Dragan Šolak, koristi svoje medijske kanale za odbranu svojih poslovnih interesa - jasan je Stojaković.\nŠolakova kompanija je dugi niz godina rasla na tromosti državnog Telekoma, koji je bio statičan i neefikasan. Međutim, poslednjih par godina, zahvaljujući aktuelnom rukovodstvu Telekoma sa Vladimirom Lučićem na čelu, situacija se promenila, a Junajted grupa je pobesnela.\n- Telekom je počeo da razmišlja tržišno, da ulaže u svoj razvoj, i to ne samo infrastrukture i tehnologije, već je počeo i sa akvizicijama, pokrenuo je neke nove TV kanale, počeo je da ulaže u popularne sadržaje poput TV serija i sporta. Telekom Srbija je danas čak najproduktivniji proizvođač serijskog programa, serije koje su lansirali potpuno su preokrenule stanje na tom tržištu, napravili su najbolju moguću revoluciju. Telekom je dakle počeo da se bavi sobom, da raste i napreduje, i to je zasmetalo kompaniji Junajted grupa, koja je godinama pre toga nelegalno razvijala svoju kablovsku mrežu u Srbiji, uništavala Telekom i narasla na gotovo 50 odsto tržišta - objasnio je Dušan Stojaković.\nNervoza u Šolakovom taboru je kulminirala kada je Telekom napravio snažan prodor i sa sportskim sadržajima, otkupivši prava na englesku Premijer ligu, uz špansku Primeru, italijansku Seriju A, Ligu šampiona, NBA košarku…\n- Junajted grupa napada Telekom jer on raste, jer imamo dobru i sve bolju državnu kompaniju, oni se ponašaju kao da bi za njih bilo najbolje da Telekom ne postoji, odnosno da što pre propadne, da se vrati pređašnjoj inerciji. Nervoza je sve veća jer je Junajted grupa prezadužena, trenutno za najmanje 4,3 milijarde evra, njihovi sadržaji postaju sve siromašniji, pogotovo sportski, i prosto nemaju čime više da privuku gledaoce. I onda tu nervozu demonstriraju kroz svoje maksimalno agresivne informativne kanale, što je štetno za atmosferu u društvu, ali je i nekako tužno očigledno. Tužno je kada neko svoje poslovne interese pokušava da zaštiti tako što maksimalno brutalno zloupotrebljava svoje medijske kanale - zaključio je urednik ekonomske rubrike Večernjih novosti Dušan Stojaković.\nPoslanik SNS-a Uglješa Mrdić je uveren da je cilj kampanje uništavanje Telekoma, ali i promena vlasti u Srbiji, koja bi dovela do slabljenja Srbije i pljačkanja građana.\n- Dragan Šolak, Dragan Đilas i njihova Junajted grupa ne mogu da se smire, ne odgovaraju im ni jak Telekom ni jaka Srbija. Sve ovo što rade preko N1 i ostalih medija u njihovom formalnom i neformalnom vlasništvu, a kojima neposredno upravljaju, usmereno je protiv države Srbije i predsednika Aleksandra Vučića, koji ih sprečava da se vrate na vlast i da nastave da pljačkaju i uništavaju našu zemlju i naše građane. Deo toga je i njihova želja da Telekom bude uništen i da SBB gospodari na tržištu telekomunikacija, kako bi ostvarili svoje finansijske i političke interese - izjavio je Uglješa Mrdić za TV Pink.\nNAJBOLJI DOKAZ USPEH TELEKOMA\n- Pre 4-5 godina strani investitori za naš Telekom nisu bili spremni da plate ni milijardu evra, a danas tržišna vrednost Telekoma Srbija ide do pet milijardi evra! To govori o dobrom upravljanju kompanijom, o snažnom rastu, i što je najvažnije - tako uspešna kompanija je u vlasništvu naših građana. Pa i aktuelna opozicija, ako jednog dana dođe na vlast, imaće “zlatnu koku”. Nemojte da urušavate nešto što je naše zajedničko dobro - poručio je Dušan Stojaković opoziciji.\nTelekom Junajted grupa Dušan Stojaković Dragan Šolak\nDRŽAVA će, kao garant, da izmiri obaveze javnog preduzeća "Srbijagas" za zaduživanje u iznosu od 200 miliona evra kod više poslovnih banaka.\nSPROVELI BUDAKOVU DOKTRINU: Popis u Hrvatskoj iskazao uznemirujuće brojke o nestajanju Srba\n19. 01. 2022. u 10:43


takmičenje – Saznaj Novo\n5. oktobra u Domu Omladine očekuje nas gejming spektatkl – biramo predstavnika Republike Srbije za Svetsko IeSF prvesntvo u Seulu. Krajem 2019. godine, Južna Koreja će biti domaćin IeSF Svetskog Prventsva na kojem će se takmičiti najbolje reprezentacije na svetu u 3 različite video igre: Dota 2, PES20 i Tekken 7. Pa će tako morati […]\nsep 18, 2019\tOpširnije\nZavršene druge IRL Dota 2 kvalifikacije, ovo su pobednici\nTokom ovog vikenda odigrale su se druge i poslednje IRL Dota 2 kvalifikacije, nakon kojih su „Five Angry Men“ i „Hoodlums“ obezbedili učešće na LAN završnici, koja će se održati u oktobru. Oni su se ovim pobedama pridružili „Team Serbia“ i „Team Timu“ koji su svoj plasman obezbedili preko prvih kvalifikacija. Danas su nam na […]\nsep 09, 2019\tOpširnije\nKao što već znate, proteklih par meseci održane su kvalifikacije za IeSF svetsko prvenstvo. Imali smo priliku da vidimo mnoge sjajne Tekken igrače, ali kao i svaki put do sada izdvojio se najbolji srpski Tekken igrač koji je tokom celih kvalifikacija ostao nepobeđen. Treće i poslednje Tekken kvalifikacije održane su 17. avgusta u centralnom holu […]\navg 20, 2019\tOpširnije\nUkoliko igrate Tekken, a pritom se zainteresovani da se takmičite na malo višem nivou, Serbian e-Sports Association (SESA) organizuje treće i poslednje kvalifikacije, nakon kojih će igrači biti rangirani po bodovima, koje su osvojili tokom kvalifikacija. Takmičar sa najvećim brojem poena predstavljaće Republiku Srbiju na IeSF Svetskom Prvenstvu, koje će se održati krajem godinu u […]\navg 07, 2019\tOpširnije\nUkoliko igrate Dotu, a pritom ste zainteresovani da se takmičite na malo višem nivou, Serbian e-Sports Association (SESA) organizuje druge online kvalifikacije, čiji će pobednici obezbediti učešće na LAN završnicu u oktobru 2019. godine. Pobednik tog LAN takmičenja imaće priliku da predstavlja Republiku Srbiju na IeSF takmičenju u Južnoj Koreji, koje će se održati krajem […]\njul 29, 2019\tOpširnije\nZavršene druge Tekken 7 kvalifikacije – Pobednik je Vlada „Coldheart“ Stanković\nU Domu Omladine odigrane se druge IRL Tekken kvalifikacije, na kojima je ponovo slavio najbolji Tekken igrač u Srbiji, Vlada „Coldheart“ Stanković. On je sada gotovo osigurao prvo mesto na ukupnoj tabeli i mesto koje će mu osigurati plasman u Južnu Koreju, gde će na kraju godine predstavljati Republiku Srbiju. U oktobru odigraće se još […]\njul 10, 2019\tOpširnije\nTokom ovog vikenda odigrale su se prve IRL Dota 2 kvalifikacije, na kojima su TeamTim i Team Serbia obezbedili učešće na LAN završnici, koja će se održati u oktobru. Njima će se pridružiti još 2 ekipe koje će morati da svoj plasman obezbede preko drugih kvalifikacija, koje će se održati u avgustu. Nakon početnih mečeva […]\njul 02, 2019\tOpširnije


Turska rasporedila 300 specijalaca na granici sa Sirijom - Sputnjik Srbija\n06:23 08 Jul 2020\nTurska rasporedila 300 specijalaca na granici sa Sirijom\n14:07 09.12.2016 Preuzmite kraći link\nTurska je poslala 300 pripadnika specijalnih snaga za pojačavanje operacije „Štit Eufrata“ na severu Sirije, javila je turska novinska agencija „Anadolija“.\nVojni izvori agencije navode da su specijalci prevezeni avionom do sirijske granice na zapadu Turske, gde se nalazi 11. motorizovana pešadijska brigada kopnene vojske Turske.\nTurska vojska je 24. avgusta započela operaciju „Štit Eufrata“ protiv terorističke organizacije DAEŠ na severu Sirije. Prema rečima turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, cilj operacije je da se ta teritorija veličine pet kvadratnih kilometara očisti od terorista kako bi se na njoj stvorila bezbedna zona u kojoj će biti razmeštene izbeglice.\noperacija "Štit Eufrata", specijalci, Sirija, Turska


Liga paora i LSV: Menjajte zakon, ne dajte zemlju strancima | Autonomija\nLiga paora i LSV: Menjajte zakon, ne dajte zemlju strancima\nZemlje EU produžavaju zabranu prodaje zemlje strancima, a vlast u Srbiji “kao da se trudi da zatre vojvođanskog paora i raskrčmi zemlju pod našim nogama”\n, ocenio je u saopštenju za javnost predsednik Lige paora Miloš Šibul, koji je i član Predsedništva Lige socijaldemokrtata Vojvodine.\nPodsetio je da je Hrvatska nedavno, iako je članica EU, produžila zabranu prodaje zemlje strancima i upitao zašto Srbija još ne čini ništa da zaštiti vojvođanske poljoprivrednike i sačuva vojvođanske oranice.\nPonovo je optužio vlasti da su Zakon o poljoprivrednom zemljištu donele “samo zato” da bi se u njemu našla odredba po kojoj se 30 odsto zemlje može izdati pravnim licima na 30 godina bez ikakvih kriterijuma i da bi se ukinulo pravo paorima da se žale na rezultate licitacije.\n“U međuvremenu, o obrađivanju državne zemlje se pregovara, videli smo to u Somboru, sa lokalnim kabadahijama iz Srpske napredne stranke, a ionako male subvencije su umanjene na trećinu. Sa ovakvim mehanizmom i sramotnim ophođenjem prema poljoprivredi pobeći će svi u inostranstvo da tamo rade za nekog gazdu”, ocenio je Šibul.


Kako su izgledale mis Srbije i Hrvatske prije 90 godina\nFotografija na kojoj se nalaze mis Srbije i mis Hrvatske nastala je u prvim decenijama 20. vijeka u Beogradu je prikazana kao dio putujuće izložbe “Gradovi u pokretu – postosmansko naslijeđe” autorke prof. dr Nataše Mišković, ali je pažnju javnosti privukla tek kada se pojavila na društvenim mrežama.\nMisice su obučene u narodnu nošnju i daleko su od toga kako danas zamišljamo djevojke koje se takmiče na izborima ljepote. Ipak, većina onih koji su komentarisali fotografiju složili su se da se pojam ženstvenosti od tada do danas uopšte nije promijenio. Sve ostalo, nažalost, jeste:\nIdeja izložbe “Gradovi u pokretu – postosmansko naslijeđe” bila je da se kroz foto-građu preuzetu iz jugoslovenskih i turskih dnevnih listova tokom 1920-ih i 1930-ih godina prati razvoj država nastalih na ostacima Osmanskog carstva.\nOva fotografija tako je bila samo jedna od onih kojima je kroz objektive foto-reportera “Politike” i “Vremena” i istanbulskih listova “Džumhurijet” i “Akšam” autorka izložbe dočarala svakodnevni život ljudi iz Beograda, Sarajeva, Istanbula i Ankare u prvim decenijama 20. vijeka.


Bez većih zastoja na putevima | Zvornik Danas\nBez većih zastoja na putevima\non: 14. јуна 2015 In: INFOCENTAR, Stanje na putevima\nNa putevima u Republici Srpskoj i Federaciji BiH saobraćaj se odvija bez većih zastoja uz povoljne uslove za vožnju.\nNa magistralnom putu prema graničnom prelazu Rača zbog radova na rekonstrukciji Savskog nasipa saobraćaj se odvija naizmjenično, jednom saobraćajnom trakom, od 7.00 do 18.00 časova, saopšteno je iz Auto-moto saveza Srpske.\nU toku su radovi na rekonstrukciji i sanaciji vodovodne i kanalizacione mreže na dionici magistralnog puta Čelinac – Kotor Varoš, na području opštine Kotor Varoš, te se saobraćaj odvija jednom trakom, uz naizmjenično propuštanje vozila od 7.00 do 18.00 časova.\nU mjestu Miloševac na dionici Crkvina – Modriča jedan u toku su radovi na izgradnji pješačke staze, zbog čega se saobraćaj odvija naizmjenično, jednom saobraćajnom trakom, uz privremeno postavljenu saobraćajnu signalizaciju.\nU toku su radovi na sanaciji oštećenja kolovoza na dionici Brod na Drini – granica BiH – Crna Gora /Šćepan Polje/, zbog čega se saobraćaj obustavlja više puta u toku dana, ne duže od 30 minuta. Na toj dionici saobraćaj je zabranjen za vozila čija ukupna masa prelazi 12 tona i vozila čija dužina prelazi osam metara.\nZbog izlaska građevinskih mašina i vozila angažovanih na izgradnji autoputa Banjaluka – Doboj, na magistralnom putu M-17 Vukosavlje – granica Republika Srpska – FBiH /Karuše/, na dionicama Šešlije – Johovac i Johovac – Rudanka saobraćaj se povremeno obustavlja i to svaki puni čas po 15 minuta.\nZbog izlaska vozila i građevinskih mašina koje su angažovane na izgradnji autoputa Banjaluka-Doboj, izmijenjen je režim saobraćaja na dionici Klašnice jedan – Prnjavor u zoni ukrštanja sa magistralnim putem Laktaši – Prnjavor.\nSaobraćaj će se, zbog sanacije kolovoza, odvijati usporeno sa naizmjeničnim propuštanjem vozila na dionici koja prolazi kroz grad Teslić.\nNa putu Bušletić – Modriča u toku su radovi na proširenju mosta na potoku Dusa, zbog čega je saobraćaj obustavljen, a alternativni pravac je magistralni put Doboj – Modriča.\nNa dionici Ukrina – Gornja Vijaka i Karanovac – Mitrović na mjestu klizišta saobraćaj se odvija jednom trakom.\nSaobraćaj je zabranjen za teretna vozila preko 3,5 tone i autobuse preko pet tona na regionalnom putu Bratunac tri – Drinjača.\nNa dionici regionalnog puta R-474 Gornja Vijaka 2 – Razboj /Prnjavor – Stanari/, preko mosta u mjestu Dragalovci, zabranjen je saobraćaj svim vozilima preko 5 tona ukupne mase i visine veće od 3,5 metara.\nIZ AMS apeluju na vozače da obavijeste AMS o zastojima i problemima na putu putem SMS broja „vozačke solidarnosti“ – 066/823-000.\nZbog održavanja međunarodne biciklističke trke „Grand pri Sarajevo“ danas će od 10.40 do 14.30 časova dolaziti do povremenih obustava saobraćaja na relaciji Lukavica – Vogošća – Visoko – Kakanj – Lašva – Busovača – Kiseljak – Sarajevo.\nSaobraćaj će se obustavljati etapno /za vrijeme prolaska učesnika trke/, a kolona će se kretati i autoputem A-1 na dionici Sarajevo sjever – Visoko, magistralnim putevima M-5, M-17 i M-18, kao i regionalnim putem R-445 na području Sarajeva.\nNa graničnom prelazu Doljani na izlazu iz BiH čeka se oko 20 minuta, a na ostalim graničnim prelazima nema dužih zadržavanja.\nZbog radova u Hrvatskoj na graničnom prelazu Brčko – Gunja zabranjen je saobraćaj za teretna vozila.\nOznake: ams rszastoj


Studenti „Jedan od pet miliona“ nezadovoljni reakcijom Univerziteta, pristup onemogućavaju i zaposlenima u Rektoratu (VIDEO) | Insajder\nStudenti „Jedan od pet miliona“ nezadovoljni reakcijom Univerziteta, pristup onemogućavaju i zaposlenima u Rektoratu (VIDEO)\nStudenti iz pokreta „Jedan od pet miliona“ koji su blokirali Rektorat Univerziteta u Beogradu tvrde da neće omogućiti zaposlenima ulazak u zgradu, jer su nezadovoljni načinom na koji je Rektorat osudio incident prvog dana blokade, kada je došlo do međusobnog koškanja između njih i jedne osobe. U saopštenju Rektorata se navodi da je napad došao od strane „očiglednih političkih neistomišljenika“, a ne od, kako studenti tvrde, pripadnika Srpske napredne stranke.\nBlokada Rektorata / Foto: Insajder\nNaime, studenti iz pokreta „Jedan od pet miliona“ se od petka nalaze u blokadi Rektorata sa zahtevom da rektorka Ivanka Popović, na javnom servisu, zatraži od premijerke Ane Brnabić razrešenje ministra finansija Siniše Malog, dok je u toku odlučivanje o tome da li je njegova doktorska disertacija plagijat.\nUbrzo nakon što je blokada počela, studenti su saopštili da su aktivisti SNS unutar zgrade Rektorata BU napali studenta Srđana Markovića. Medijima su poslali snimak incidenta, ali se to na njemu nije videlo. Iz snimka se može zaključiti da je došlo do međusobnog koškanja između studenata i osobe za koju navode da je aktivista SNS, nakon čega su ga studenti izgurali u hol Rektorata.\nStudenti su potom svojim zahtevima dodali i taj da Rektorat osudi pomenuti incident. Rektorat je zatim i reagovao saopštenjem, u kome je navedeno da osuđuje fizičke nasrtaje na studente „od strane očiglednih političkih neistomišljenika“.\n„To saopštenje apsolutno nije ispunilo ono što je od njega zahtevano. Nije naglašeno ko je ušao, rečeno je opet da su osuđeni napadači na studente iz organizacije ‘Jedan od pet miliona’, ali nije rečeno ko je to, iako postoje jasni materijalni dokazi koji govore da se radi o pripadnicima Srpske napredne stranke”, kaže za Insajder studetkinja Mila Jovanović.\nDanas je u Rektoratu bila planirana promocija doktora nauka, ali je zbog blokade prebačena u zgradu Hemijskog fakulteta.\nZbog toga studenti neće, kako navodi, dozvoliti da zaposleni te institucije uđu u zgradu.\nRanije danas, rektorka Ivanka Popović izjavila je za N1 da je zaposlenima u Rektoratu trenutno onemogućeno pravo na rad, jer su studenti i dalje zaključani u zgradi.\n„Juče smo obavili razgovor sa studentima, očekivali smo konstruktivan razgovor gde će obe strane imati puno razumevanje za situaciju. Imali smo utisak da je to tako i da ćemo imati određeni napredak. Međutim, jutros u 5.30 časova su studenti uzeli ključeve od portira što predstavlja kvalitativnu promenu”, ističe ona.\nPromena lokacije za promociju doktora nauka zbog blokade / Foto: Insajder\nKako objašnjava studentkinja Mila Jovanović, sa njima je ipak jutros razgovarao student prorektor.\n„Mi smo dozvolili studentu prorektoru da uđe, on je ušao sa jednom službenicom i izneo je diplome i dokumenta koje su neophodni pre svega zbog diplomaca i njihovih prijava za master i slično. Time smo pokazali da ne želimo da utičemo na studentski život i da ne želimo da ga remetimo”, objašnjava Jovanović.\nSKONUS: Blokada motivisana dnevnom politikom\nPredsedništvo Studentske konferencije univerziteta Srbije (SKONUS) osudilo je danas blokadu Rektorata Beogradskog univerziteta koja je, kako je saopšteno, motivisana dnevnom politikom, a ne studentskim problemima ili zahtevima.\nPovodom blokiranja Rektorata, Predsedništvo Skonusa ocenilo je da taj ekstreman čin predstavlja kršenje odredbi Ustava Republike Srbije, pošto se ugrožava samostalnost jedne visokoškolske ustanove.\n"Izražavamo posebnu zabrinutost što je blokada rektorata motivisana dnevnom politikom, a ne studentskim problemima ili zahtevima, čime se politička borba sa ulica prenosi i u akademski život, gde joj svakako nije mesto", ističe se u saopštenju.\nSkonus navodi da se blokadom Univerziteta u Beogradu vrši pritisak na celokupnu akademsku zajednicu, koju čine kako uprava, tako i profesori i studenti ovog univerziteta.\n"Studentska konferencija Univerziteta Srbije podržava iskazivanje javnog mišljenja, ali se protivi svakom ugrožavanju rada institucija čiji su studenti deo", kaže se u saopštenju.\nIz Skonusa navode da će uvek biti uz svoje kolege, ali da ne mogu da podrže nepromišljene korake koji mogu samo štetiti celokupnom obrazovnom sistemu Republike Srbije.\nNovi (stari) zahtev\nRektorka Ivanka Popović istakla je u nekoliko navrata da podržava razumne studentske zahteve „jer je svima potrebno da Univerzitet radi na odgovarajući način”.\n„Ali možemo da razgovaramo o zahtevima koji su u domenu delovanja Univerziteta, preko toga teško da možemo nešto da uradimo. Teško je pregovarati kad se studentski zahtevi menjaju”, izjavila je Popović.\nPodsetimo, glavni zahtev studenata je da rektorka na javnom servisu zatraži od premijerke Ane Brnabić razrešenje ministra finansija Siniše Malog dok je u toku odlučivanje o tome da li je njegova doktorska disertacija plagijat\nKako je istaknuto u poslednjem saopštenju kolegijuma Rektorata, taj zahtev „izlazi iz zakonske nadležnosti Univerziteta“, jer on je učestvuje u izboru i razrešavanju članova Vlade.\n„Rektorski kolegijum će uložiti sve svoje napore da se postupak povodom spornog doktorata okonča po proceduri u najkraćem mogućem roku“, dodaje se.\nZbog toga su studenti rešili da izmene svoj zahtev. Naime, oni sada od rektorke Popović zahtevaju da premijerki uputi preporuku za razrešenje Siniše Malog.\n„Tražimo da rektorka premijerki predloži i kao predstavnik visoke ustanove preporuči da razreši ministra Sinišu Malog dužnosti i na taj način pokaže da je uz svoje studente i da brani ovaj univerzitet”, kaže Jovanović.\nBlokada zgrade Rektorata počela je u petak, a studenti Udruženja „1 od 5 miliona” saopštili su u subotu da su preuzeli kontrolu nad celim objektom, jer im je, kako su rekli, prethodnu noć bilo ugroženo pravo na slobodu kretanja. Oni su tkom istog dana pokrili i kamere u zgradi Rektorata i, kako su saopštili, sada odlučuju o tome ko ulazi i izlazi iz objekta.\nRektorski kolegijum saopštio je da takav način izražavanja stavova nije primeren akademskoj zajednici i da je grubo zloupotrebljena otvorenost Rektorata. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da policija neće intervenisati u slučaju blokade Rektorata.\nSmena Siniše Malog je glavni uslov za prekid blokade, a studenti su saopštili da su razlozi za blokadu su brojni - „neodgovorno ponašanje nadležnih (na čelu sa ministrom prosvete Mladenom Šarčevićem) prema obrazovanju, pad Univerziteta na Šangajskoj listi, remećenje nastavne godine zbog održavanja Univerzijade (najava iseljavanja studenata iz Studentskog grada, pomeranje ispitnih rokova, skraćivanje godine), nedostatak literature i nedovoljno prostorija za održavanje nastave na nekim fakultetima”.


Sport - datum: 2020-02-13 PLAVSKO JEZERO U BUDVI SKUPLJA SNAGU ZA PROLJEĆE\nFK Jezero Vrhunske pripreme ciljaju baraž Milija Savović zadovoljan zalaganjem fudbalera i do sada urađenim. Ervin Tošić od proljeća očekuje još bolje rezultate\nPlavsko Jezero u nedelju završava pripreme u Budvi, gdje se radilo jedanaest dana. Danas ekipi Milije Savovića predstoji duel protiv Novog Pazara u Ulcinju, a onda 16. februara na povratku kući i duel sa Drezgom u Podgorici.\n-Sve protiče prema zacrtanom planu. Ono što nam je trebalo, nakon odlaska iz Plava, gdje smo imali snijeg, treniranje na terenu sa prirodnom travom, smo u Budvi dobili. Svi igrači maksimalno izvršavaju postavljene zadatke, tako da se svi nameću za sastav prvog tima. Radimo da se i novajlije, od kojih mnogo očekujemo, uklope u zamisli stručnog štaba, nametnu se i pomognu u ostvarivanju cilja, kazao je Savović.\nOn dodaje da će sve uraditi da i na proljeće nastavi sa dobrim igrama, da i dalje raduju svoje vjerne navijače, i ostvare cilj, igranje u,,baražu' za elitni rang.\n- Nema pomjeranja ili, ne daj Bože, odustajanja od zacrtanog cilja, a to je baraž i borba za ulazak u veći rang. Jasno je to svima u klubu, i sve ćemo uraditi da taj cilj i ispunimo, uvjeren je Savović.\nSportski direktor Ervin Tošić kaže da u "Splendidu" imaju uslove na najvećem nivou i napominje kako su pripreme protekle do sada\n-Do sada smo odigrali tri pripremna susreta. Prvo smo na proputovanju za Budvu u Beranama igrali sa domaćinom (2:0) a onda u Tivtu protiv Arsenala (0:2). Izgubili smo i od odlične ekipe Novog Pazara. Nakon povrtaka kući planirali smo još dva susreta. Generalka nam je 23. februara sa Berancima na njihovom terenu, ističe Tošić.\nOn dodaje da su ostali svi igrači iz jesenjeg dijela, i da će tri fudbalera koji su bili na dvojnoj registraciji Kontić, Piranić i Milačić biti ovog proljeća samo na raspolaganju Jezeru.\n-Puno očekujemo od Beranaca Nikole i Nemanje Tmušića, koji su se vratili iz Švedske lige, ali najviše od Brazilca Žo Joa Oliviere, koji je igrao u portugalskoj Prvoj ligi, ali i nastupao za Istru iz Pule i Hajduk iz Splita, navodi Tošić, dodajući da Jezero zaostaje boda za drugoplasiranim Jedinstvom a osam iza lidera Bokelja.


Vredan Podsticaj Unapređivanju Naučno-stručnih Aktivnosti U Poljoprivred\nHome AP Vojvodina Vredan podsticaj unapređivanju naučno-stručnih aktivnosti u poljoprivred\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Čedomir Božić uručio je danas dekanu Poljoprivrednog fakulteta Nedeljku Tici ugovore o dodeli bespovratnih sredstava za održavanje naučno-stručnih aktivnosti u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja u Vojvodini u 2021. godini.\nSekretar Božić je istakao da bespovratna finansijska sredstva koja se dodeljuju po ovom konkursu iznose ukupno do pet miliona dinara.\n„Pored odluke o podršci vrednoj preko 3,7 miliona dinara, koju je resorni sekretarijat namenio za realizaciju deset projekata sa kojima je konkurisao Poljoprivredni fakultet, sredstva su odobrena za još tri projekta. Radi se o projektima Filozofskog fakulteta i Naučnog instituta za veterinarstvo iz Novog Sada i Srednje poljoprivredne prehrambene škole ’Stevan Petrović – Brile’ iz Rume“, istakao je sekretar Božić i dodao da je reč o kvalitetnim projektima koji su ispunili sve kriterijume u cilju unapređivanja poljoprivrede i ruralnog razvoja u našoj pokrajini.\nPodrška će, kako je naglasio, konkretno biti namenjena za organizovanje naučno-stručnih skupova, studijskih putovanja, seminara, radionica, tribina i predavanja u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja – aktivnosti koje će biti realizovane u narednom periodu i koje su zaposleni na Poljoprivrednom fakultetu izdvojili kao značajne za dalje unapređivanje vojvođanske poljoprivrede.\nBožić je naveo da se veći deo ovih projekata koji će biti realizovani pomoću pokrajinskih sredstava, u okviru investicije ukupne vrednosti preko 9,5 miliona dinara, bavi unapređivanjem promocije i plasmana vina, organskih proizvoda i prehrambene tehnologije.\nSekretar je istakao da je saradnja Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu i ovog fakulteta izrazito uspešna, te da je ona apsolutno „stub daljeg razvoja poljoprivrede“. Potkrepio je to i činjenicom da bez obrazovnih institucija i naučnih kadrova nema napretka, a da je jedan od najbitnijih prioriteta Pokrajinske vlade i Sekretarijata upravo ulaganje u te segmente.\nDekan Poljoprivrednog fakulteta prof. dr Nedeljko Tica zahvalio je na dobijenim sredstvima i izneo važnost današnje posete resornog sekretara, navodeći da je to još jedna potvrda odličnih odnosa i kontinuirane podrške tom fakultetu od Pokrajinske vlade i resornog sekretarijata.\n„Današnji ugovori, koje smo potpisali povodom finansiranja naučno-stručnih aktivnosti predstavlja tradicionalnu liniju finansiranja kojom Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu podržava naš fakultet. Za nas je to dodatno značajno, jer je prošle godine usled pandemije virusa kovid 19 ta podrška izostala. Ponovna mogućnost da budemo podržani na ovaj način ne samo što znači nastavak, nego najavljuje i konačan povratak normalnim aktivnostima i životu, što je i uspeh Pokrajinske vlade i Sekretarijata“, naglasio je dekan Tica.\nOn je rekao da su ova sredstva važna podrška u realizaciji različitih programa u okviru naučno-stručnih aktivnosti, u prenošenju znanja svim poljoprivrednicima, i da su isto tako značajna i za naučnike koji se u toku ovih programa suočavaju sa iskustvima u neposrednom bavljenju poljoprivrednom proizvodnjom. Kako je istakao, upravo ta razmena iskustava će pomoći da u narednom periodu zaposleni ostvare još bolje rezultate u naučnim aktivnostima, a sa druge strane – da ta naučna znanja budu preneta poljoprivrednicima.\nPrevious articleSO Apatin stavila u funkciju senzorne sobe i logopedsko- defektološki kabinet\nNext articleRADNI SASTANAK PREDSEDNIKA NAKIĆA I MINISTARKE ČOMIĆ – ZAPOŠLJAVANJE ROMA I ROMKINJA VAŽNO – POZIV VISOKO OBRAZOVANIM ROMIMA I ROMKINJAMA\nSekretar Milošević uručio rešenja za finansiranje kratkoročnih projekata\nNova odluka o vidovima stambene podrške


Ekonomska multilaterala | Ministarstvo spoljnih poslova\nRepublika Srbija je aktivna u radu brojnih međunarodnih organizacija, inicijativa i foruma ekonomskog i strukovnog karaktera.\nU svom nastupu, Srbija nastoji da bude konstruktivan i pouzdan partner, dajući značajan doprinos razvoju međunarodnih ekonomskih odnosa.\nAngažman u okviru međunarodnih strukovnih i ekonomskih organizacija pruža mogućnost zemlji da, u saradnji sa drugim državama, unapredi standarde i dobru praksu u brojnim oblastima od značaja za ekonomski razvoj kao što su saobraćaj, finansije, telekomunikacije, poljoprivreda, intelektualna svojina i dr.\nPored saradnje na bilateralnom planu sa konkretnim zemljama, diplomatski predstavnici Srbije zajedno sa predstavnicima nadležnih resora učestvuju i u aktivnostima međunarodnih organizacija i foruma sa ciljem praćenja međunarodnih standarda u određenim oblastima, promocije privrednih potencijala zemlje i ostvarivanja kontakata sa relevantnim akterima u međunarodnim ekonomskim odnosima.\nPored toga, u slučajevima gde se proceni korisnim, predstavnici Republike Srbije se kandiduju i učestvuju u rukovodećim i izvršnim pozicijama u međunarodnim organizacijama, sa ciljem da pruže aktivniji doprinos radu ovih međunarodnih inicijativa.


Leskovačka Sloga na začelju tabele - JUGPRESS\nLeskovačka Sloga na začelju tabele\nPrvenstvena trka za bodove na srpskoligaškom ,,Istoku” se zahuktava.Tri poslednjeplasirane ekipe su Hajduk Veljka, leskovačke Sloge i Pčinje su bez pobede,a ni ekipa Meševa se nije do sada radovala pobedi.\nLeskovačka Sloga je nanizala četiri poraza, a poslednji bio je prošle subote u meču sa ekipom Timočanina iz Knjaževca: Gosti su četiri puta matirali golmana domaćij Janićijevića, dok strelci domaćina bili su bezopasni i mreža srpskoligaša iz Knjaževca ostala je netaknuta.\nNi fudbaleri Dubočice nisu uspeli da osvoje sva tri boda na gostovanju u Kruševcu protiv ekipe Trajala. Posle 90 minuta igre oba golamana po jednom su vadili loptu iz sopstvene mreže, a jedini pogodak za Dubočicu postigao je kapiten Duššan Savić u 28.minutu igre.\nFudbaleri Vlasine sa novim trenerom Jovicom Gmitrovićem pred 500 svojih navijača sa 3:0 savladali su ekipu paraćinskog Jedinstva.\nRezultati utakmica 4.kola\nMeševo: Meševo – OFK Brzi brod 1:1\nVlasotince: Vlasina – Jedinstvo (P) 3:0\nLeskovac: Sloga – Timočanin 0:4\nPirot: Radnički – Rembas 4:1\nNegotin: Hajduk Veljko – GFK Jagodina 0:1\nSvilajnac: Radnički – Dinamo 0:0\nKruševac: Trajal – GFK Dubočica 1:1\nTrgovište: Pčinja – Budućnost 0:1.


Poslanik Evropskog parlamenta i izvestilac za Srbiju Vladimir Bilčik izjavio je danas da ne postoji alternativa dijalogu između Beograda i Prištine, jer, kako je rekao, "nemamo ništa drugo".\n- Postoji samo evropsko rešenje i iskreno ne vidim kako bi to pitanje bilo povezano sa sankcijama protiv Rusije, jer to je dijalog između Beograda i Prištine pod pokroviteljstvom EU. Nakon izbora u Prištini problem je mnogo više u rukama i na strani liderstva u Prištini i Kurtijeve vlade - rekao je Bilčik za "Kosovo onlajn".\nPo pitanju zahteva Prištine da uđe u Savet Evrope, Bilčik navodi da "svi koraci koji podrivaju prethodne sporazume ili dijalog ne pomažu".\n- Smatram da bilo koji jednostrani koraci u pravcu koji ne idu u korist dijalogu Beograda i Prištine ne pomažu i zato sam zabrinut da dijalog možda ne ide napred, nego nazad, a to je nešto to svi želimo da sprečimo. Žato, ponovo apelujem na sve koji su uključeni ovde, da budu pametni i mudri i da igraju kartama koje imaju na raspolaganju, da dijalog ide napred, da razmišljamo van uobičajnih okvira, a ne o neposrednim izborima i lokalnoj politici -poručio je Bilčik.\nOn je ocenio da je "potrebno državničko ponašanje u regionu o ovim pitanjima" i da se nada da ovo shvataju u Beograd i Priština.\n- To je sve što ću reći o ovom apliciranju. Ne smatram da neki koraci pomažu onome što je ključno, a to je dijalog - kazao je on.\nBilčik se nada da će doći do napretka i na manjim pitanjima kao što su registraske tablice, ali i kada je reč o, kako je rekao, većim pitanjima.\n- Nadam se da svi u regionu razumeju da nema vremena niti mesta da se igraju sa vatrom. Imamo rat u Evropi, ruska agresija je stvarna, civili umiru kao rezultat brutalnog napada Rusije na Ukrajinu, i Balkan je uvek potencijalno ekspolozivan sa ruskim prisustvom i uticajem u regionu. Verujem da je budućnost Srbije evropska, a ne ruska ili kineska, i u tom smislu vidim priliku da se ubrza dijalog, ali i da se pomogne Srbiji da napravi korake da ne bude zavisna od Rusije - poručio je Bilčik.\nBilčik je rekao da je EU moćna, ali da nije svemoćna, niti da je "učiteljica koja dođe u obdanište na Balkanu i govori deci šta treba da rade".\n- Resenja moraju doći iz regiona. A da bi do toga došlo, članovi parlamenta u Beogradu i Prištini moraće da odobre dogovor. Ovo je dijalog između Beograda i Prištine, mora da postoji dogovor i dobra volja, i EU može da ohrabri svaki korak u tom pravcu. Ovom dijalogu je potrebno dugo vremena, jer rešavamo teška pitanja iz devedesetih i bolno je raspravljati o tome. Ali ovo je takođe rasprava kako Srbija da ode iz 20. veka u 21. vek - kazao je Bilčik.\nNa pitanje - da li će Srbija morati u narednim mesecima da odlučuje o sankcijama Rusiji, odnosno, da li postoji rok do kada bi Beograd trebalo da se izjasni, Bilčik je odgovorio da je usaglašavanje sa spoljnom politikom EU krucijalni deo napretka u pregovorima sa EU.\n- Ne postoji specifičan datum za Srbiju za uvođenje restriktivnih mera Rusiji, ali poenta je postoji nova dinamika, a pričanje o datumima je propuštanje poente. Poenta je da svi u EU gledaju šta se dešava na Žapadnom Balkanu i pitanje je da li zemlje zaista rade zajedno s nama, da nam pomognu da se suočimo i odbranimo od ruske agresije, jer se Ukrajnici i bore za nas u Evropi i bore se za evropsku budućnost Zapadnog Balkana - rekao je Bilčik.\nStoga, dodaje on, restriktivne mere protiv Rusije nisu simboličan potez, nego "veoma važan".\n- Očekujemo da se sve zemlje pridruže što je pre moguće. I to je prilika za novu izabranu skupštinu i buduću vladu Srbije. Razumemo da su bili izbori i da je potrebno vremena, ali ovo pitanje neće nestati sa stola, nego će ostati i već je važan deo u mom izveštaju o Srbiji o kojem će se raspravljati u junu i julu, i naravno, zavisno od toga šta će Srbija uraditi, zaključ ci u izveštaju mogu biti veoma različiti do jula - poručio je Bilčik.\nOn je rekao da Srbija nije sama, da je i njegova zemlja, Slovačka, "teško zavisna" od ruskog prirodnog gasa.\n- Međutim, pomažemo Ukrajini i EU želi da pomogne zemljama kandidatima među kojima je i Srbija sa alternativnim izvorima energije, ali moramo da vidimo dobru volju i prve korake Srbije. Velika su očekivanja, u suprotnom, teško je pričati o procesu priključivanja - istakao je Bilčik.\nPovodom inicijative "Otvoreni Balkan", Bilčik je rekao da takva incijativa ima smisla samo ako će u potpunosti da se ide u korak sa korak sa evropskom intergracijom.\nVladimir Bilčik Dijalog Beograda i Prištine\nVAŽAN KORAK KA EU Žiofre: Bitno da se nastavi dijalog Beograda i Prištine\nFon Kramon: "Ako Ukrajina i Moldavija dobiju status kandidata, nešto moramo dati i zemljama zapadnog Balkana"


Potpisan memorandum koji otvara put projektu prečišćavanja otpadnih voda u Prištini - Vesti - Ministarstvo Ekonomije i Životne Sredine\nPriština, 06.08.2020 - Ministar ekonomije i životne sredine, Blerim Kuçi, danas je zajedno sa VD direktora RKV “Priština”, Sokol Xhafa, potpisao Memorandum o razumevanju za projekat prečišćavanja otpadnih voda u Prištini.\nCilj ovog memoranduma je regulisanje dužnosti i odgovornosti strana potpisnica za punu i uspešnu implementaciju projekta za prečišćavanje otpadnih voda u Prištini i okolini.\nOvaj memorandum otvara put početku procedura za implementaciju projekta, jer pojašnjava nadležnosti između dve strane i osigurava obavezivanje sredstava od strane Ministarstva ekonomije i životne sredine.\n“Potpisivanje ovog memoranduma je značajan za početak procedura za jedan tako važan projekat kao što je prečišćavanje otpadnih voda, takođe pokazuje i odlučnost u realizaciji obećanja koje smo dali međunarodnim partnerima koji su podržali ovaj projekat, a u ovom slučaju to je Francuska vlada”, rekao je Kuçi.\nOvaj memorandum je kao rezultat Međunarodnog sporazuma između Vlade Kosova i Francuske vlade za finansijsku saradnju. Ovom memorandumu je prethodio i Sporazum o implementaciji.\nSredstva projekta su utvrđena u skladu sa budžetskom podelom Zakona o budžetskim izdvajanjima za odgovarajuću fiskalnu godinu, gde od budžetskih izdvajanja Ministarstva ekonomije i životne sredine stavljena su na raspolaganju Regionalnoj kompaniji vodovoda “Priština”, a stavljanje sredstava na raspolaganje zahteva stalnu saradnju i interakciju strana, radi sprovođenja projekta za prečišćavanje otpadnih voda u celini.


Novoimenovani ambasadori BiH posjetili FIPA-u – In reformator\nAugust 24, 2018 August 24, 2018 Urednik 572 Views ambasadori, fipa, posjeta\nU okviru priprema za diplomatsku misiju, novoimenovani ambasador BiH u Ujedinjenim Arapskim Emiratima Šerif Mujkanović, novoimenovani ambasador BiH u Iranu Samir Veladžić, te generalni konzul BiH u Italiji Ružica Udovičić posjetili su FIPA-u kako bi se upoznali s radom Agencije na privlačenju stranih investicija i promociji BiH, i pripremili za rad na ekonomskoj suradnji između BiH i zemalja u kojima će ambasadori djelovati.\n– Direktor FIPA-e Gordan Milinić je upoznao bh. diplomate s radom Agencije, mogućnostima za ulaganje u BiH, suradnji FIPA-e s nadležnim institucijama, te koordinaciji rada institucija BiH na polju privlačenja stranih investicija. Govorio je o poteškoćama s kojima se strani investitori suočavaju u BiH u okviru realizacije investicija, te potrebi značajnije podrške svih nadležnih u skraćivanju administrativnih procedura za pokretanje biznisa, imajuću u vidu značaj svakog novootvorenog radnog mjesta u BiH pri trenutnim okolnostima. Istaknuto je da je u 2017. godini zabilježen priliv stranih ulaganja u iznosu od oko 780 miliona KM, što predstavlja značajan rast u odnosu na prethodne godine, te da je stoga potrebno raditi na promociji zemlje u inostranstvu s ciljem pronalaska novih investitora, gdje značajan doprinos mogu upravo dati novoimenovani ambasadori. Italija se nalazi na 8. poziciji liste stranih investitora, sa uloženih 603 miliona KM. Interes italijanskih kompanija za ulaganje u BiH postoji, o čemu svjedoče stalni kontakti i susreti koje FIPA ima s investitorima iz Italije. Ujedinjeni Arapski Emirati se nalaze na 15. mjestu liste stranih investitora sa uloženih 185 miliona KM, u sektor turizma, nekretnina, proizvodnje hrane i drugih sektora. Postoji interes investitora iz ove zemlje za ulaganje u višemilionske projekte u BiH. Kada je riječ o prilivu stranih ulaganja iz Irana, on je vrlo skroman i iznosi oko 1 milion KM. Postoji interes za ulaganjem u BiH, međutim postojanje viznog režima između dvije zemlje uveliko otežava razvoj privredne suradnje. Od ambasadora se očekuje da uspostave suradnju s privrednim komorama zemalja prijema, i ostalim udruženjima nadležnim za privredu kako bi pokušali poboljšati priliv investicija u BiH i izvoza. Također se očekuje da ulože napore kako bi obezbijedili medijsku promociju BiH u zemlji prijema, te kako bi organizirali privredne manifestacije s ciljem promocije BiH i njenih potencijala za ulaganje, te predstavljanja privrednih mogućnosti – saopćeno je iz FIPA-e.\n← Babić za 4. septembar sazvala sjednicu Skupštine KS\nKino na otvorenom: Uživanje u filmu ispod njujorškog mosta Brooklyn →


Beograd: Američki vojnici stigli na vežbu “Platinasti vuk”\n262p | 4,6MB\nAmerički vojnici stigli u Srbiju na vojnu vežbu “Platinasti vuk”\nU Beograd je doputovalo 80 pripadnika Nacionalne garde Ohaja koji će učestvovati na međunarodnoj vojnoj vežbi "Platinasti vuk 17", saopštilo je Ministarstvo odbrane Srbije. Vežba počinje u ponedeljak i trajaće do 23. juna u bazi "Jug" kraj Bujanovca, navedeno je u saopštenju.\nNa vežbi je planirano da učestvuje oko 450 vojnika iz devet država a najveći kontingent stranih oružanih snaga koji je doputovao iz SAD u Srbiju dočekali su ministar odbrane Zoran Đorđević i ambasador SAD Kajl Skat.\nSkat je istakao da će vežba biti odlična prilika za sve da uvide kako da zajedno reaguju i sarađuju, saopštilo je Ministarstvo odbrane Srbije.\nZoran Đorđević, ministar odbrane Srbije (L) i Kajl Skat, ambasador SAD-a (D)\n"Ova vojna vežba je dobra za saradnju u regionu, a dolazak grupe pripadnika iz Nacionalne garde Ohaja još jedan je pokazatelj partnerstva, prijateljstva i vojne saradnje sa Vojskom Srbije", rekao je Skat.\nĐorđević je, na Aerodromu "Nikola Tesla", gde su stigli pripadnici Vojske SAD, istakao da je to veoma bitna vojna vežba za Srbiju jer će, kako je ocenio doprineti jačanju operativnih i funkcionalnih sposobnosti Vojske Srbije.\n"Naši vojnici će imati šta da nauče od pripadnika Oružanih snaga SAD koji imaju veliko iskustvo, a takođe ćemo i mi imati šta da podelimo sa njima", rekao je on, navodi se u saopštenju.\nDodao je i da vežba "Platinasti vuk 17" predstavlja nastavak saradnje koja će se svakako produbljivati i narednih godina.\nUz vojnike iz Srbije i SAD na vežbi će učestvovati i pripadnici oružanih snaga Bosne i Hercegovine, Bugarske, Makedonije, Mađarske, Slovenije, Ujedinjenog Kraljevstva i Crne Gore.\nUpravljanje i rukovođenje vežbom realizovaće rukovodstvo vežbe sastavljeno od predstavnika partnerskih zemalja učesnica.\nNa toj vežbi jedinice će se uvežbavati u upotrebi "nesmrtonosnog oružja, procedurama prilikom angažovanja u multinacionalnim operacijama i radnjama i postupcima u multinacionalnom okruženju".\nJedan od ciljeva vežbe je i razmena iskustava jedinica u dosadašnjem angažovanju u mirovnim operacijama, dodaje se u saopštenju.\nNa osnovu Plana bilateralne vojne saradnje sa SAD, ove godine planirano je više od 130 aktivnosti, od čega je sedam zajedničkih vežbi kao i 41 aktivnost u okviru programa Međunarodnog vojnog obrazovanja i obuke, navodi u saopštenju Ministarstvo odbrane Srbije.


Hennesey monstrum: Chevrolet Corvette ZR1 sa 1.200 konjskih snaga (GALERIJA) - Auto Republika\nAmerička tjunerska kuća predstavila je fantastičnu i detaljno prerađenu Corvettu ZR1.\nUjedno ovo je i najsnažniji nivo Corvette koju inaće nudi Hennesey. U pitanju je model koji nosi tjunerski paket pod nazivom HPE1200. Novo čudo razvija monstruoznih 1.200 ks (čak 445 više od fabričkog modela) i podjednakom impresivnih 1.445 Nm (za 476 jedinica više od serijske varijante). Ove cifre stavljaju ovako prerađenu Corvettu ZR1 ispred nekadašnjeg svetskog lidera, Bugattijevog Veyrona Super Sport. Ipak, valjalo bi naglasiti da je ovaj Veyron koristio W16 agregat, dok Corvette ZR1 koristi V8 motor sa superpunjačem i radnom zapreminom od 6,2 litra.\nSvih 1.200 konjskih snaga moguće je „otključati“ upotrebom trkačkog goriva, a ako je upotrebi benzin od 93 oktana, onda snaga motora iznosi 1.100 „konja“. Standardno ovaj automobil dolazi sa sedmostepenim manuelnim menjačem, a opciono je moguće uzeti i osmostepenu automatsku transmisiju.\nHennesey još uvek nije saopštio podatke o performansama, ali se očekuje da one budu i više nego fantastične. Američki tjuner daje garanciju od tri godine na ovaj „paket opreme“ ili 36.000 pređenih milja.\ntags: chevrolet Chevrolet Corvette ZR1 hennessey tjuning\nprevious ABT "naoštrio" Škodu Octaviju vRS (GALERIJA)\nnext Spreman za apokalipsu - jedinstveni Hummer H1 (GALERIJA)


Gradski zavod za javno zdravlje - Beograd - 5. Maj – Svetski dan higijene ruku\nMinistarstvo zdravlja Republike Srbije obeležava Svetski dan higijene ruku u zdravstvenim ustanovama – 5. maj, pod sloganom „Udruženi za sigurnu zdravstvenu zaštitu - operite svoje ruke“.\nCiljevi kampanje: Prepoznavanje važnosti zajedničkog rada na svim nivoima kako bi se uticalo na kulturu/raspoloženje kroz znanje i ponašanje u vezi sa čistim rukama, kako bi se ostvario zajednički cilj bezbednosti i kvalitaeta u zdravstvenoj ustanovi.\nBudući da se ovaj dan obeležava pod posebnim okolnostima borbe sa epidemijom COVID-19, posebna pažnja usmerena je na centralnu ulogu koju imaju zdravstveni radnici u obezbeđivanju kvalitetne zdravstvene zaštite, čiste nege i higijene ruku u zdravstvenim ustanovama.\nMinistarstvo zdravlja Svetski dan higijene ruku u zdravstvenim ustanovama obeležava aktivnostima koje se u okviru Kampanje za higijenu ruku kontinuirano sprovode tokom cele godine. Povodom 5. maja 2022. godine, zdravstvenim ustanovama će biti distribuirani u elektronskoj formi edukativni posteri koji su namenjeni i zdravstvenim radnicima i pacijentima.\nSvetski dan higijene ruku u zdravstvenim ustanovama deo je Globalne kampanje higijene ruku SZO „Udruženi za sigurnu zdravstvenu zaštitu – operite svoje ruke“, koji se obeležava na inicijativu Alijanse za bezbednost pacijenata Svetske zdravstvene organizacije (SZO), u 182 zemlje sveta i u oko 22.000 zdravstvenih ustanova. Prevencija i kontrola infekcija, uključujući higijenu ruku, jedan je od najvažnijih elemenata inicijative SZO „zdravlje za sve“, jer je to praktičan i na dokazima zasnovan pristup sa pozitivnim uticajem na kvalitet nege i bezbednost pacijenata na svim nivoima zdravstvenog sistema.\nKampanju za higijenu ruku sprovodi Ministarstvo zdravlja Republike Srbije u okviru „Drugog projekta razvoja zdravstva Srbije“ u saradnji sa Institutom za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, mrežom instituta i zavoda za javno zdravlje i Republičkom stručnom komisijom za nadzor nad bolničkim infekcijama.


Labris: Očekujemo Zakon za registrovanje istopolnih zajednica tokom mandata Ane Brnabić - Izazov\nLabris: Očekujemo Zakon za registrovanje istopolnih zajednica tokom mandata Ane Brnabić\nBeta 16. juna 2017. 14:30\nOrganizacija za lezbejska ljudska prava Labris saopštila je danas da, nakon kandidature Ane Brnabić za predsednicu Vlade Srbije, očekuje da će za vreme njenog mandata biti podržan zakon za registrovanje istopolnih zajednica.\nU saopštenju se podseća da je Labris taj zakon izradio i promoviše ga od 2010. godine.\n„Očekujemo da će nakon ovog izbora država sa mnogo više pažnje i sluha pratiti i reagovati na probleme sa kojima se susreću LGBT osobe i raditi na tome da se kvalitet našeg života u ovoj zemlji suštinski unapredi“, navedeno je u saopštenju, a povodom odluke da Branbić bude predložena za premijerku.\n„Istovremeno ukazujemo na to da se ovim izborom neminovno skreće pažnja domaće i svetske javnosti na Srbiju, ali nažalost, ne i na položaj LGBT osoba, konkretno lezbejki u njoj“, poručili su iz Labrisa.\nDodaje se i da „Lezbejka na čelu Vlade Srbije ne znači da je Srbija automatski zemlja u kojoj se ljudska prava LGBT osoba poštuju, u kojoj je ta populacija bezbedna i sigurna.\n„Podsećamo da je Srbija i danas država u kojoj LGBT osobe trpe javnu osudu i fizičke napade u javnosti, da su im faktički uskraćena mnoga prava, da postoji zakonodavni okvir koji zabranjuje diskriminaciju i sankcioniše nasilje, ali i da se on još uvek ne primenjuje u punoj meri, kao i da slučajevi nasilja i kršenja ljudskih prava ostaju nekažnjeni“, zaključeno je u saopštenju Labrisa.\nPovređen kontrolor Bus plusa na liniji 18


Professional Printing Solutions je generalni zastupnik za prodaju HP Indigo digitalnih presa u regionu sa dugogodišnjim iskustvom i sopstvenim servisnim timom koji je dostupan u režimu rada 24/7, sa čak 99% opreme dostupne na lageru. HP Indigo digitalne prese su projektovane za štampu preko milion tabaka mesečno i svojim korisnicima pružaju mogućnost štampe kako...\nKompanija Professional Printing Solutions je generalni zastupnik za prodaju HPIndigo digitalnih presa za područje Srbije, Crne Gore, Makedonije iAlbanije. Romantics, španski brend hladno ceđenih sokova, sjajanje primer uspešne strategije i nastupa na tržištu koji je rezultovao stabilnompozicijom i prepoznatljivošću ovog brenda. HP Indigo WS6800 digitalna presa je omogućila kompaniji...\nKompanija Mark Andy osnovana je 1946. godine i predstavlja jednog od najvećih proizvođača flexo mašina u svetu – kako po broju zaposlenih i inženjera tako i po broju proizvedenih i instaliranih mašina godišnje. Od svog prvog modela, preko večno popularnog XL2200 modela, do Performance serije,...\nKompanija Professional Printing Solutions, ovlašćeni zastupnik kompanije HP Indigo za region, nastoji da svojim klijentima ponudi profitabilna rešenja u oblasti štampe oslanjajući se na dugogodišnje iskustvo u saradnji sa vodećim svetskim proizvođačima kao i kroz investiranje u praćenje svetskih trendova i inovacija. Na ovogodišnjem sajmu Grafima,...\nIza nas je uspešan događaj Digitalne Aplikacije, održan u hotelu Vrdnička kula 16. i 17. marta. Na ovom sajmu, posvećenom digitalnim tehnologijama, predstavljene su mogućnosti u proizvodnji suvenira, promotivnih proizvoda, ambalaže, etiketa i tekstila. (Promo štand kompanije Professional Printing Solutions, Vrdnik 16.-17.3.2018 ) (Grid Studio, uzorci...\nSajam Label Expo je i ove godine zabeležio izuzetnu posećenost i opravdao očekivanja posetilaca. Uživo predstavljanje ključnih performansi opreme za flexo i digitalnu štampu, nezaobilaznih softverskih rešenja, kao i doradnih alata i repromaterijala zaokupirao je pažnju posetilaca. Naša kompanija, Professional Printing Solutions Adria, nosi izuzetne utiske...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Jednogodišnjoj djevojčici neophodna pomoć\n14. 01. 2021. 14:05 >> 14:06 0\nJednogodišnjoj djevojčici neophodna pomoć\nJednogodišnjoj djevojčici Nataliji Ljumović, je po rođenju dijagnostifikovana hipotonija i perinatalna asfiksija koja podrazumijeva slabost mišića i nemogućnost samostalnog razvijanja i pravilne ishrane. Iz Fondacije ''Budi human'', kazali su da su Nataliji neophodni medikamenti koji u Crnoj Gori nisu dostupni. Zato, pozivaju sve humane i ljude dobre volje da pomognu kako bi jednogodišnja djevojčica iz ove borbe izašla kao pobjednik.\n''Jednogodišnja djevojčica, Natalija Ljumović, od prvog dana morala je da bude borac. Sa samo jednom godinom, ona zadaje lekciju hrabrosti'', navode iz Fondacije.\nAli, kako kažu, hipotonija i perinatalna asfiksija koja joj je dijagnostifikovana po rođenu, koja podrazumijeva slabost mišića i nemogućnost samostalnog razvijanja i pravilne ishrane, Nataliji otežava djetinjstvo koje bi trebalo da bude bezbrižno.\nPoručuju da su malenoj heroini neophodni medikamenti koji u Crnoj Gori nisu dostupni kako bi imala snage da iz borbe za prve osmijehe, korake i riječi izađe kao pobjednik.\nFondacija Budi human Natalija Ljumović\nDjevojčici Dili neophodna pomoć u liječenju\nMaši i Ilini ponovo potrebna pomoć za liječenje


To znači da će prvaci, drugaci, trećaci i četvrtaci morati da uče od kuće ako se u odeljenju koje ima 17 i više učenika, dvoje zarazi koronom, to odeljenje se deli na dve grupe i prelazi na kombinovanu nastavu 14 dana i ako se potom u nekoj od ovih grupa još troje đaka zarazi koronom, onda samo ta grupa prelazi na onlajn nastavu na 10 dana.\nZa odeljenja koja imaju do 16 đaka, situacija je sledeća: ukoliko bude troje pozitivnih na kovid 19, to odeljenje prelazi na onlajn nastavu, pišu beogradski mediji.\n“Sve navedeno u odluci Tima za praćenje i koordinisanje primene preventivnih mera u radu škola primenjuje se u oba ciklusa obrazovanja i vaspitanja” kažu u Ministarstvu.\nPodsetimo, do sada je model kombinovane nastave i nastave onlajn važio za starije osnovce, odnosno one učenike koji pohađaju peti, šesti, sedmi i osmi razred, kao i za sve srednjoškolce. Prethodne školske godine mlađi osnovci išli su na nastavu svaki dan.\nministarstvo prosvete/mlađi osnovci/onlajn nastava


2. Šta se dešava ukoliko tokom trajanja projekta partner istupi iz projekta?\nU slučaju da partner namerava da istupi iz KA2 projekta strateškog partnerstva, koordinator je dužan da nađe novog partnera pre formalnog istupanja partnera ukoliko bi izlaskom tog partnera iz projekta bio narušen minimum konzorcijuma, odnosno, ukoliko istupanjem jednog od partnera u projektu više ne učestvuju tri institucije iz tri različite programske zemlje. Kada to nije slučaj, koordinator može, ali ne mora uključiti novog partnera u projekat.\nIzbor novog partnera ne bi smeo da ugrozi sadržaj i ciljeve samog projekta za koji su dobijena sredstva.\nUkoliko ne uključuje novog partnera, koordinator mora detaljno da obrazloži kako će se dužnosti preraspodeliti na preostale partnere. Za KA2 projekte strateških partnerstava, ove izmene se komuniciraju kroz Zahtev za izmenu ugovora.\nVažno je naglasiti da promene partnera mogu dovesti do promena u krajnjem iznosu dodeljenih namenskih bespovratnih sredstava. U slučaju promene partnera, preporučuje se kontaktiranje projektnog savetnika u vezi sa daljim koracima.


Pešačko biciklistička staza: U TOKU JE ASFALTIRANJE – ZAVRŠETAK, VEROVATNO PRE ROKA - Bajsologija\nU ponedeljak su započeli radovi na asfaltiranju pešačko – biciklističke staze između Opova i Barande. Kako u ovom trenutku stoje stvari, realizacija ovog projekta verovatno će biti završena i pre roka 15. novembra.\nPrilikom obilaska gradilišta predsednik opštine dr Zoran Tasić je rekao da je zadovoljan kvalitetom i dinamikom radova i još jednom istakao bezbedonosni karakter ove saobraćajnice i njene turističke potencijale.\n„Projekat izgradnje pešačko – biciklističke staze između Opova i Barande je u završnoj fazi realizacije, u toku je asfaltiranje, a narednih dana očekujemo i početak radova na kopanju kanala i uređenju bankina i svih onih finalnih radova koji su potrebni da se urade. Rok za završetak radova je 15. novembar, međutim, kako radovi teku očigledno je da ćemo imati priliku da zvanično otvorimo stazu i pustimo na korišćenje našim sugrađanima i pre tog datuma. Kao predsednik opštine izuzetno sam srećan i zadovoljan što će jedan ovako značajan projekat za celu opštinu uskoro biti u funkciji i realizovan onako kako je predviđeno projektno – tehničkom dokumentacijom“, izjavio je Tasić.\nIzvođač radova je kompanija Štrabag, koja je radila i prve četiri faze puta Opovo – Debeljača. Na osnovu dosadašnjeg iskustva i projekata koje su do sada radili na teritoriji Opštine Opovo, u pitanju je ozbiljna firma, koja pored kvaliteta izvedenih radova vodi računa o organizaciji i zadatim rokovima.\nPrimer novosti u OPC projektu


IFC i rešavanje teško naplativih kredita u regionu i Srbiji: Lako ne može svako - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tIFC i rešavanje teško naplativih kredita u regionu i Srbiji: Lako ne može svako\nIFC i rešavanje teško naplativih kredita u regionu i Srbiji: Lako ne može svako\nFond koji je IFC stavio na raspolaganje APS Holdingu, specijalizovanoj instituciji za otkup teško naplativih kredita i upravljanje preduzećima u teškoćama trebalo bi da pomogne rešavanju NPL u regionu. Obim kredita u Srbiji koji bi mogao biti obuhvaćen ovom inicijativom delom zavisi i od uklanjanja barijera u kupovini teško naplativih kredita građana, koje je važećim propisima dozvoljeno samo bankama\nI pre nego Vlada i Narodna banka Srbije izađu sa predlogom rešenja problematičnih kredita (NPL), koje je nedavno najavio srpski premijer, deo ovog problema mogao je da bude rešen kroz inicijativu IFC, članice grupacije Svetske banke, i kompanije koja se bavi investiranjem i upravljanjem problematičnim kreditima, APS Holdinga.\nRegulativa u vezi sa teško naplativim zajmovima u Srbiji je dosta restriktivnija u odnosu na zemlje u regionu, a to se pre svega odnosi na trgovanje teško naplativim kreditima građana, kaže u razgovoru za B&F Viktor Levkanič, direktor za investicije u APS Holding SE.\nOvo nije prva inicijativa za promenu zakonodavstva u vezi sa NPL i to baš u vezi sa kreditima građana. Prema sadašnjim propisima, kredite može da otkupljuje samo institucija koja ima sedište u Srbiji, a kreditima građana može se trgovati samo između institucija koje imaju bankarsku licencu. “Prvi uslov nije teško ispuniti ali drugi onemogućava bilo koju transakciju vezanu za stambene i potrošačke kredite, kaže Levkanič. Uz to čitav niz drugih propisa onemogućava efikasno investiranje i u pojedinim slučajevima, čini investiranje potpuno finansijski neatraktivnim, smatra glavni finansijski specijalista IFC, Marta Miler Gvićardini.\nIFC i APS Holding su pre nekoliko nedelja potpisali sporazum prema kojem će IFC obezbediti finasijska sredstava u visini do 20 miliona evra za zajedničku kupovinu sa APS-om portfelja problematičnih kredita, uključujući potrošačke i stambene kredite, kao i kredite za male i veće kompanije u Bugarskoj, Crnoj Gori, Rumuniji, Srbiji i potencijalno drugim zemljama istočne i južne Evrope.\nSadašnja investicija je deo IFC-ovog programa za rešavanje problematičnih kredita, koji ima za cilj kupovinu NPL, refinasiranje dobrih kompanija i restrukturiranje malih i srednjih preduzeća. IFC je do sada investirao više od milijardu dolara svojih sredstava i mobilisao oko 2,7 milijardi dolara za ovaj program.\nU zajedničkom saopštenju IFC i APS Holdinga, navodi se da je kroz program za rešavanje problematičnih kredita, globalno, IFC omogućio bankama da se reše više od 25 milijardi dolara teško naplativih potraživanja, normalizovao obaveze nekih šest miliona domaćinstava i malih i srednjih kompanija, i na taj način sprečio da veliki broj pojedinaca i kompanija izgube sredstava ili radna mesta.\nNe postoji unapred određen deo ovog novca za svaku pojedinačnu zemlju, već alokacija novca zavisi od atraktivnosti svake pojedinačne transakcije. “U ovom trenutku, imamo u vidu nekoliko investicionih projekata u regionu i u zavisnosti od tempa njihove prodaje bićemo spremni da investiramo u nekoliko narednih nedelja. Takođe razmatramo pitanje načina strukturisanja transakcija u Srbiji, odnosno regulatorna pitanja koja su sa ovim transakcijama povezana”, kaže Levkanič.\nTokom boravka u Beogradu, potpredsednica Svetske banke Lora Tak, ocenila je da visok udeo loših zajmova u Srbiji doprinosi slaboj kreditnoj aktivnosti banaka i sporom ekonomskom rastu zemlje, i da “zakonodavstvo u Srbiji ne pogoduje rešavanju problema teško naplativih kredita”.\nZakoni pre idu na ruku dužnicima nego kreditorima, a s druge strane problem komplikuje i nespremnost banaka da prepoznaju gubitke, rekla je Tak za agenciju Tanjug.\nTak smatra da bi inicijativu trebalo da preuzme Narodna banka Srbije, i da odigra veću ulogu kako bi pogurala banke da prepoznaju loše kredite. Ona je sagovornicima u Srbiji predložila uvođenje strožih rokova za nelikvidnost i stečajni postupak, uvođenje efikasnijeg okvira za dobrovoljno korporativno restrukturiranje, ili drugačiji tretman računa u blokadi, tako što bi se obezbedili adekvatni podsticaji u vidu razmene duga za kapital.\nTokom posete Beogradu, Tak je takođe kao problematičnu apostrofirala okolnost da je sada samo bankama dozvoljeno da kupuju problematične kredite građana i preduzeća, ali ne i drugim investitorima, što bi bilo poželjno.\nInteres bankara za stvaranje mehanizma kojim bi u zemlji na jedinstven način bilo rešeno pitanje NPL narastao je pošto je udeo ovih kredita krajem 2013. dostigao 22 odsto, a posebno je izražen kod preduzeća (28 odsto) i preduzetnika 30 odsto. Procenat dužnika među građanima (10 odsto) je značajno manji, ali je za agencije koje se bave preuzmanjem NPL ovo mnogo lakši i manje rizičan zadatak nego preuzimanje NPL i reorganizacija poslovanja kompanija.\nU ovom trenutku je u rezervisanjima banaka za procenjene gubitke po kreditima i obaveznu rezervu zarobljeno oko 7,9 milijardi evra, prenela je Politika. Veroljub Dugalić, sekretar Udruženja banaka Srbije, nedavno je izjavio da bi taj problem trebalo da se reši zajedničkom akcijom Narodne banke, samih banaka, ministarstava privrede i finansija. Na tom fonu je i inicijativa premijera koji je predložio osnivanje fonda sa profesionalnim menadžmentom specijalizovanim za restrukturiranje kompanija koje se nalaze u finansijskim teškoćama, a kojima su ovi krediti bili odobravani.\nS obzirom na nivo sredstava kojim raspolaže, inicijativa IFC i APS Holdinga ne može da zameni stvaranje nacionalnog specijalizovanog fonda za otkup i upravljanje NPL, ali je dobrodošla smatraju bankari. Tim povodom, Marinos Vatis, predsednik Izvršnog odbora Vojvođanske banke, rekao je Politici da je „važan podatak da su međunarodne finansijske institucije, poput Međunarodne finansijske korporacije zainteresovane da pomognu. Na ovaj način pristup izvorima finansiranja bio bi jednostavniji i jeftiniji kako za privredu tako i za stanovništvo i pozitivno bi uticao na ekonomski rast Srbije i u privlačenju novih investitora”.\nIFC i APS Holding su u zajedničkom saopštenju procenili da bi, samo u Rumuniji, kroz ovo partnerstvo može biti rešeno više od 30.000 problematičnih zajmova, tako što bi se ti zajmovi uklonili iz bilansa banaka i na taj način oslobodila sredstava za nove pozajmice.\n“APS Holding je zainteresovan za transakcije čiji bi pojedinačni obim bio oko pet miliona evra i gde bi smo investirali ili samostalno ili uz pomoć partnera”, kaže Levkanič. “Ukoliko je regulatorni okvir takav da se razvije aktivno tržište, nivo investicije može biti ponovo razmotren. Uz to, kapacitet za servisiranje fonda trebalo bi da se obnavlja i na lokalnom nivou,” dodaje Gvićardini.\n“Sve pomenute klase aktive (tipova NPL) su nam zanimljive po pravoj ceni i strukturi, sa izuzetkom neosiguranih MSP koja imaju minimalnu investicionu vrednost i nisku mogućnost obnavljanja biznisa”, precizira Levkanič.\nOba partnera učestvovaće u odabiru atraktivnih transakcija, pri čemu prednost imaju direktni pregovori ali Levkanič ne isključuje ni učešće na tenderima.\nOva inicijativa nije u vezi sa rešavanjem već odobrenih kredita koje je IFC dala nekim velikim preduzećima u Srbiji, a koja su u međuvremenu iskazala poteškoće u poslovanju, rekao je Levkanič B&F.\nPiše: Tanja Jakobi FINANSIJE TOP 2013-14


Medvedev: Mogućnost primene Blokčeina u vladi!?\nBTC $36.430 +8,07%\nETH $2.428 +8,44%\nBNB $372 +8,04%\nSOL $92 +9,72%\nDva ministarstva su dobila zeleno svetlo od Dmitrija Medvedeva za istraživanje upotrebe blokčein tehnologije u državnom aparatu.\nCitiran od strane lokalnih novina Lenta i drugih, čovek broj dva u Rusiji je rekao da je neophodno da se “istraži u kojoj meri će biti primenljiv u našem državnom aparatu.”\nOrganizacije koje su uključene u istraživanje i predstavljaju deo šireg projekta “Digital Economy” su Ministarstvo komunikacija i Ministarstvo ekonomskog razvoja.\n“U svakom slučaju, ovo je očigledno nova i popularna tema; Ja sam uticao na resorne ministre (...) da posmatraju mogućnost primene tehnologije u sklopu pripreme projekta digitalne ekonomije”, nastavio je Medvedev.\nTo predstavlja poslednji u nizu komentara koji su za Blokčein, nakon vodećih banaka u Rusiji i same centralne banke Rusije.\nDirektor Sberbanke Herman Graf je izjavio u februaru da predviđa komercijalnu primenu Blokčeina u Rusiji do kraja 2019. godine, dok je potpredsednik Vnešekonombanke Nikita Smirnov opisao bitkoin kao “pozitivnu bakteriju”.\nNa početku godine, viceguverner centralne banke Olga Skorobogatova je ukazala da pravni regulatori ne pokušavaju da zabrane bitkoin u budućnosti. Njihov cilj je da razmotre razvoj odgovarajućeg propisa.


Nova Varoš dobila novu vlast (video)\nppmedia.rs 19. септембар 2016. године Политика Коментари\nNikola Jelić (foto: ppmedia.rs)\nNova Varoš dobila je novu vlast, dosadašnju većinu čiju je okosnicu činila Srpska napredna stranka sa 12 odbornika, zamenila je koalicija GG “Novi ljudi za Novu Varoš” ( 7 odbornika), Demokratska stranka (5 odbornika), Nova Srbija sa 1 odbornikom i odbornica Jedinstvene Srbije Gordana Khouitar koja je bila tas na vagi.\nI ako se tokom lokalnih izbora nalazila na listi SNS-a na današnjoj sednici podržala je drugu većinu. Nikola Jelić kandidat je da zameni Dimitrija Paunovića na mestu predsednika SO Nova Varoš.\nZa smenu Paunovića glasalo je 14 odbornika od 27 prisutnih. Pored SNS-a (11) u opoziciji ostaju SPS i SDP sa po jednim odnornikom.\nOznake: dimitrije paunović skupština opštine odbornici nikola jelic smena nova vlast gordana khouitar so nova varoš


Ministarka odbrane za Glas Amerike: Makedonija opredeljena za članstvo u NATO-u i EU\nArhiva - Makedonske i evropske zastave vijore se jedne pored drugih u glavnom gradu Makedonije, Skoplju, 15. mart 2012.\nMakedonska ministarka odbrane reafirmisala je predanost vlade učlanjenu zemlje u NATO i Evropsku uniju, rekavši u intervjuu da nova vlada te nacije u potpunosti shvata da je uspeh ili neuspeh u njenim rukama.\n"Niko nam to neće doneti", rekla je ministarka odbrane Radmila Sekerisna za Makedonski servis Glasa Amerike. "Treba da radimo sa tim ciljem, da budemo odgovorni za napredak. A podrška međunarodne zajednice će uslediti".\nVlada premijera Zorana Zaeva, na vlasti od 31. maja, postavila je kao najviši prioritet reforme sa ciljem pripreme makedonije za integracije u evroatlansku zajednicu. Lideri Evropske unije izrazili su spremnost da rade sa novom vladom, a kabinet Zaeva je odgovorio sa agendom u kojoj su izlistani konkretni prioriteti u reformama.\nU isto vreme, obnovljen je pritisak da se reši dugotrajni spor sa Grčkom, koja je stopirala članstvo Makedonije u NATO-u sve dok država Makedonija koristi ime identično imenu susedne grčke oblasti.\nPolitički život se uveliko stabilizovao u toj bivšoj jugoslovenskoj republici otkako su pristalice bivše konzervativne vlade upale u parlament pre tri meseca u pokušaju da spreče transfer vlasti ka Zaevljevoj Socijaldemokratskoj partiji.\nSekerinska je bila brutalno napadnuta ispred kamera tokom incidenta, ali sada u intervjuu kaže da vlada gleda u budućnost, ne u prošlost.\nArhiva - Potpredsednicu Socijaldemokratskog saveza Makedonije Radmilu Sekerinsku vuku za kosu, dok pristalice glavne konzervativne partije upadaju u parlament u Skoplju, u Makedoniji, 27. aprila 2017.\n"Moramo da nadoknadimo vreme koje smo izgubili tokom mandata prethodnog rukovodstva. Ne možemo da očekujemo ni od koga da bude više ambiciozan i više zainteresovan za to da Makedonija postane NATO članica, od Makedonije same", rekla je.\nSekerinska je pobrojala medijske slobode, civilno društvo,vladavinu prava i reformu pravosuđa među oblasti u kojima postoji potreba za najhitnijim poboljšanjima. "To je ogromana zadatak, ali treba da pokažemo da smo ozbiljni po pitanju NATO-a".\nSekerinska kaže da isčekuje za sledeću nedelju planiranu posetu potpredsednika SAD Majka Pensa regionu i da je to šansa za Makedoniju, zbog uloge ko-domaćina, da izradi biže veze sa "najvažnijim strategijskim partnerom".\n"To je vrlo važan znak da Sjedinjene Države, ključni igrač u NATO-u, smatraju Zapadni Balkan kao ključnu zonu koju mogu da podržavaju i da u nju ulažu".\nUpitana da li je nova vlada zarinuta zbog ruskog uticaja u Makedoniji, Sekerinska kaže da je prioritet da se "iskorači i izgrade odnosi sa drugim zemljama".\n"Ipak, naša poruka njima, uključujući i Rusku Federaciju, je da dokle god smo zainteresovani za bilateralne odnose, strategijske odluke će strogo dolaziti od makedonskih institucija i građana Makedonije", rekla je.\nArhiva - Radmila Sekerinska razgovara sa novinarima u glavnomgradu Makedonije Skoplju, 5. juna 2011.\n"Učlanjenje u NATO u EU je naš cilj, baziran na najširem konsenzusu u zemlji i po tim pitanjima je odlučeno i odlučiće samo građani ove zemlje".\nKao jedna od top regrutnih centara za regrutaciju grupe Islamska država, Makedonija se muči sa rastućim rizikom od terorizma i nasilnog ekstremizma. Sekerinska kaže da je pretnja univerzalna i da zahteva razmenu bezbedosnih podataka između zemalja.\n"Makedonija svakako može da učestvuje obezbeđivanju stabilnosti regiona, ali da bi to radila efektivno, treba da se ponovo fokusiramo na institucije firmirane da bi se borile sa tim pretnjama. Proteklih godina, one su zloupotrebljavane za političke zadatke, kako bi se borile protiv opozicije, umesto da rade posao zbog kog su i formirane", rekla je.\nPriznajući da će za to biti potrebno vreme, Sekerinska kaže da je nova vlada odlučna da postane partner u borbi protiv današnjih globalnih pretnji.


Intervju: Wolfgang Marzin, predsjednik i direktor, Messe Frankfurt – a&s Adria Magazine\nAutor a&s Adria 2 Juna, 2017 611 Nema komentara\na&s Adria: G. Marzin, možete li se ukratko predstaviti našim čitaocima?\nMarzin: Kao što, pretpostavljam, znate, ja sam Wolfgang Marzin, predsjednik i direktor kompanije Messe Frankfurt. Na poziciji direktora sam od 2010. Inače, već 25 godina radim u sektoru organizacije sajmova i izložbi, a iskustvo sam stjecao u njemačkim izložbenim centrima u Minhenu i Leipzigu, kao i u SAD-u u kompaniji Messe Düsseldorf North America.\na&s Adria: Prošli mjesec se dogodila važna stvar za sigurnosno tržište Jadranske regije – Adria Security Summit je potpisao ugovor s kompanijom Messe Frankfurt. Njemu će ubuduće podršku pružati Intersec kao jedan od najposjećenijih sajmova sigurnosti u svijetu. Zašto ste uključili Summit u svoj potrfolio sigurnosnih manifestacija?\nMarzin: Doista sam zadovoljan dogovorom koji smo postigli s organizatorima Adria Security Summita, odnosno firmom Global Security d.o.o. i radujem se našoj saradnji, u koju imam puno povjerenje. Sada smo partneri jedne visokoprofilne i etablirane manifestacije, što nam je, naravno, jako važno. Riječ je o atraktivnoj platformi za povezivanje, u okviru koje se tržišni akteri iz cijelog distributivnog lanca sigurnosnih tehnologija mogu upoznati i razmijeniti ideje i informacije. Osim toga, do sada nismo bili manifestacijski prisutni na području jugoistočne Evrope i ovaj potez ima za cilj da ojača naše regionalno prisustvo u tom sektoru. U tom kontekstu, ključ uspjeha je saradnja s profesionalnim i pouzdanim partnerom u ovoj regiji kakav je firma Global Security.\na&s Adria: Vaše mišljenje o Adria Security Summitu, njegovim prednostima, razvoju i regionalnom karakteru na području Zapadnog Balkana?\nMarzin: Summit je jedan vrhunski koncept. To je događaj koja kombinira sajam inovativnih proizvoda i rješenja te konferenciju uz učešće uglednih izlagača, čime se učesnicima daje sveobuhvatni uvid u najnovije trendove u ovom sektoru. Tu su prisutni i vodeći ljudi ključnih igrača u ovom sektoru, poput onih iz kompanija Honeywell, Bosch i Sony. Osim toga, manifestacija je odlična prilika za ostvarivanje kontakata. Smatram da direktni kontakti i njihovo uspostavljanje igraju sve važniju ulogu u našem digitaliziranom svijetu. Osim toga, činjenica da se Summit svake godine održava na drugoj lokaciji svjedoči da obuhvata više zemalja Zapadnog Balkana, uz naglasak na zemlju koja je u fokusu u konkretnoj godini. Mišljenja sam da je ovaj jasni regionalni fokus važna prednost kao savršen dodatak našim manifestacijama, koje su općenito međunarodnog karaktera.\na&s Adria: Možemo li našim čitaocima pojasniti na koji način će Adria Security Summit i Messe Frankfurt od ovog partnerstva imati koristi?\nMarzin: Mi ove godine prvi put pružamo podršku Summitu, koji se u septembru održava u Šibeniku, a koji će se ubuduće zvati „Adria Security Summit powered by Intersec“. U skladu s tim, Summit će biti integrisan u naše globalne aktivnosti u segmentu sigurnosti, protivpožarne zaštite i promocije brenda, što će podići nivo svijesti o ovom događaju. Mi ćemo pružiti konceptualnu podršku i zajednički promovirati naše događaje, od čega će obje strane imati koristi. Također, na Summitu ćemo imati informativni štand, na kojem ćemo predstaviti naših 11 manifestacija posvećenih sektoru sigurnosti i zaštite te ćemo na samoj konferenciji održati i predavanje.\nAutor a&s Adria 4 Jula, 2013


Predsednik Komisije Srbije za nestala lica Veljko Odalović rekao je danas da je napustio skup u Zagrebu o identifikaciji nestalih zato što nije mogao da sluša kako hrvatski predstavnik vređa Srbiju.\nOdalović je za Insajder rekao da je na skupu "Proces ekshumacija i identifikacija posmrtnih ostataka lica nestalih na području Republike Hrvatske" predsednik hrvatske komisije Stjepan Sušić rekao da "svo zlo dolazi iz Srbije".\n"To nisam mogao da slušam, niti će takve izjave rešiti ijedan slučaj nestalih", kaže za Odalović, koji je i generalni sekretar Ministartsva spoljnih poslova Srbije.\nOdalović je rekao da je skup bilo konferencija udruženja nestalih iz regiona na koji pozivaju predstavnike Komisija za nestala lica da bi im predstavili šta je urađeno.\n"Na kraju je pred pedeset ljudi rekao da svo zlo potiče i dolazi iz Beograda... To je bilo nešto što nisam mogao da odćutim. Takve reči nisu ni primerene skupu na kome smo se nalazili, i ja sam rekao da tome ne mogu da prisustvujem, a kao zvaničnik ne mogu da slušam takve kvalifikacije o mojoj zemlji. Pitao sam ga samo hoće li to rešiti ijedan slučaj nestalih? Zato sam napustio skup“, rekao je Odalović.\n"Nadam se da to neće podeliti udruženja ko je pristalica takve izjave, a ko ne. Proces pronalaska nestalih je humanitarno pitanje, a ne političko. Nama je neophodna politička podrška tom procesu, a ovakve kvalifikacije, ponavljam neće rešiti nijedan slučaj", rekao je Odalović.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Devalvacija u toku\nKrediti.rs - Suzana Bojadić A\nIma li kraja ovom klizanju dinara, to je pitanje koje sve više muči svaku porodicu i svakog stanovnika Srbije? Možda to pitanje ne bi bilo tako bolno i dramatično da nije bilo one superhiper inflacije u devedesetim godinama prošlog veka. I da samo u poslednjih mesec i po dana dinar prema evru nije oslabio više od 12 odsto, a prema dolaru čak 24 odsto.\nDevalvacija, odnosno smanjenje vrednosti domaće valute u odnosu na stranu već je, uprkos potezima centralne banke, u toku, što rađa strah od dolaska novog cunamija. Taj strah, međutim, što je najgore, još više pojačavaju izjave zvaničnika, stručnjaka i privrednika, jer niko od njih zapravo nije znao da odgovori na pitanje postavljeno u prvoj rečenici ovog teksta: ima li kraja?\nSve naše devalvacije\nOd 1945. godine do danas dinar je devalvirao više od dvadeset puta. Od vremena privredne reforme 1965. godine, kada je domaća valuta denominovana, pa je novčanica od sto dinara postala dinar, dinar se dobro držao skoro trideset godina. Onda je (1989. godine) ponovo doživeo denominaciju kojom je uspostavljen novi paritet: jedan novi za 10.000 starih dinara. Od tada tekle su devalvacije i zamene novčanica gotovo redovno, prvo svake godine a potom svake druge. Poslednja velika monetarna reforma izvedena je 24. januara 1994. godine. Sa uvođenjem "superdinara" uspostavljen je odnos dinara i marke 1:1. Ovom operacijom, za koju odgovornost nosi Dragoslav Avramović, spektakularno je zaustavljena dotadašnja hiperinflacija, druga po veličini u istoriji sveta. Cene su, međutim, i dalje uporno rasle, pa je 1995. godine izvršena nova devalvacija i uspostavljen odnos marke i dinara 1:3,3.\nTa neizvesnost, naime, već pojačava inflatorna očekivanja, što su građani već osetili na sopstvenoj koži, budući da su trgovci počeli da svakodnevno menjaju cene svoje robe. U skladu s tim je i pitanje koje postavljaju pojedini ekonomisti, više sebi i poluglasno, da li bi jednokratna devalvacija možda bila bolje rešenje od ove koja je trenutno na delu.\nU Narodnoj banci Srbije tvrde da ne postoji nijedan planski, kritični ili psihološki nivo kursa dinara koji se brani i da se "ne zna da li će dinar padati tri dana, tri nedelje ili tri meseca". Ekonomisti kažu da će kretanje kursa zavisiti od priliva i odliva kapitala, a bankari procenjuju da bi pad dinara mogao da zaustavi povećanje izvoza i okončanje svetske finansijske krize, što je u trenutnim uslovima malo realno.\nObjašnjenja stručnjaka zašto evro svakodnevno jača prema domaćoj valuti manje-više su ista i svode se na nesrazmeran odnos ponude i tražnje za devizama na tržištu. Taj odnos, međutim, posledica je sve manjeg priliva stranog kapitala, prvenstveno stranih direktnih investicija, kredita za finansiranje preduzeća, te povlačenja devizne štednje iz banaka i rasta rizika. Sve to, plus jačanje straha od pada izvoza glavni su razlozi što je poslednjeg dana septembra jedan evro vredeo 76 dinara, a 26. novembra, čak 88,77 dinara. Uzgred, to je najniža vrednost dinara od početka godine.\nIntervencije centralne banke na deviznom tržištu, po rečima samih njenih predstavnika, dakle, nisu motivisane nastojanjem da se brani unapred zacrtani i određeni nivo niti će to Narodna banka pokušavati.\n"Nesporno je da povremeno i sporadično centralna banka interveniše na deviznom tržištu, ali su te intervencije prvenstveno neophodne da se ograniče preterane dnevne oscilacije kursa dinara i obezbedi stabilan rad deviznog tržišta", kaže Branko Hinić, direktor sektora za analize u NBS.\nDa bi sprečila velike dnevne fluktuacije kursa, centralna banka je od početka oktobra prodala više od pola milijarde evra na međubankarskom deviznom tržištu. Samo u oktobru je prodala 269 miliona evra, dok je u novembru prodala 262 miliona evra. Takođe, centralna banka je za deset procentnih poena (na 20 odsto) povećala obaveznu deviznu rezervu koja se izdvaja u dinarima. To je za efekat imalo povlačenje dodatnih 350 miliona evra dinarske likvidnosti iz bankarskog sektora.\nPrema rečima Vladimira Gligorova iz Bečkog instituta za međunarodna ekonomska istraživanja, develvacija se već sprovodi, samo postepeno.\n"Razlog je taj što ni Vlada niti centralna banka nisu sposobne da formulišu privredni program i da usvoje paket mera koji bi sadržao jednokratnu korekciju kursa uz odgovarajuće promene u fiskalnoj i ostalim politikama. Tek kada postane jasno kakva će se politika stabilizacije slediti, a to u Srbiji ne mora da se dogodi uskoro, onda će se videti hoće li se ponovo preći na fiksni kurs ili će se održavati fleksibilan kurs i na kom nivou ili u kom rasponu i kojim tačno sredstvima", kaže Gligorov. On dodaje da će problem biti u tome što "sada centralna banka gubi i ono malo preostale kredibilnosti, a kako će to obnoviti, uopšte nije jasno".\nI u "Hipo-Alpe Adrija banci", procenjuju da bi kurs lagano mogao da raste. " Ako se priliv kredita bude nastavio, kurs će moći da se stabilizuje. To, međutim, u prvom kvartalu naredne godine nije realno, pa će dinar nastaviti da pada ako centralna banka ne bude dnevno intervenisala", kaže za "Novac" Vladimir Čupić, predsednik Izvršnog odbora "Hipo-Alpe Adrija banke".\nČupić ističe da bi trend kursa mogu da zaustave dva faktora. Jedan je da dinar toliko oslabi prema evru da to robu iz uvoza učini jako skupom, te da onda prestane da se uvozi sve što nije egzistencijalno neophodno (gorivo i lekovi). "To bi istovremeno učinilo naše proizvode dovoljno jeftinim na međunarodnim tržištima i time uvećalo izvoz i devizne prilive. Drugi faktor jeste razrešenje globalne finansijske krize i obnavljanje normalnih tokova kapitala", kaže Čupić.\nDa će kretanje kursa zavisiti od priliva i odliva kapitala, slaže se i Boško Živković, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu. "Kurs je uslovljen razvojem globalne krize, posebno u Evropi, gde se zadužuju naše banke i preduzeća. Naše regulatorne mere mogu delovati korektivno, ali ne i fundamentalno. Razlog je veliki deficit i značajno zaduživanje banaka i preduzeća u inostranstvu", pesimističan je Živković.\nZnačajan problem predstavlja razlika između uvoza i izvoza. Mesečno, ona je veća od 600 miliona evra u korist uvoza, naravno. Delimično je pokrivaju tekući prilivi, prvenstveno doznake iz inostranstva. Nedostaje, međutim, 400 miliona evra mesečno, koje su do kraja septembra pokrivali prilivi od finansijskih transakcija, prvenstveno strane direktne investicije i cross-border krediti preduzećima od inostranih banaka.\nS tim u vezi, ekonomista Đorđe Đukić smatra da je ključni problem nedostatak kredita za finansiranje preduzeća. "Koliko je to bio važan izvor ponude deviza najbolje govori podatak da su preduzeća u Srbiji u avgustu bila zadužena za više od 12 milijardi evra. Sada dolazi vreme vraćanja tih kredita. Dodatni problem je što su sve zemlje upozorile preko centrala svojih banaka da banke u Srbiji više ne mogu da računaju na izvore spolja" kaže za "Novac" Đukić.\nNaš sagovornik je jedan od retkih koji smatra da bi Narodna banka trebalo da se opredeli za slobodniji kurs, što podrazumeva intervenciju samo u ekstremno teškim situacijama.\n"Narodna banka treba da motri potencijalna inflatorna žarišta, jer je sebe obavezala da ostvari ciljanu stopu inflacije, a ne kretanje kursa. Greše svi koji misle da bi sa slobodnijim kursom evro otišao na 120 dinara. Ako centralna banka, naime, suzbije inflaciju onda nema razloga da dinar depresira u meri u kojoj to mogu da učine špekulanti", kategoričan je Đukić.\nZa stabilizaciju kursa, doduše u manjoj meri, nedostaju i portfolio investicije, odnosno kupovina akcija i obveznica na Beogradskoj berzi. Stranci još uvek čine više od polovine prosečnog prometa na strani kupovine, ali je dnevni promet od oko milion evra, praktično zanemarljiv. Konačno, dobro bi bilo i da banke ne prodaju takozvane repo hartije koje izdaje centralna banka, pa domaću valutu pretvaraju u devize. Naime, prema podacima NBS, od početka oktobra plasmani banaka u hartije od vrednosti koje izdaje Narodna banka su smanjeni za oko 80 milijardi dinara (milijardu evra), tj. sa 240 na 162 milijarde.\n"Povlačenje iz repo operacija je samo posledica očekivanog pada dinara. Kad prestane poverenje u dinare i kad se repo hartije prodaju, povećava se tražnja za devizama, što dovodi do rasta kursa", kaže Čupić i dodaje da je 60 odsto sredstava povučenih kroz takozvani repo stok iskorišćeno za pribavljanje deviza za potrebe banaka i za prevremenu isplatu devizne štednje.\nEKONOMIJA Dinar nastavlja rast, kurs 118,34


Šamar za UEFA: Bez Lige šampiona od 2021. godine, „veliki“ bi nešto drugo - Sputnjik Srbija\nŠamar za UEFA: Bez Lige šampiona od 2021. godine, „veliki“ bi nešto drugo\n14:11 03.11.2018 (osveženo 14:27 03.11.2018) Preuzmite kraći link\nNajveći evropski klubovi održali su tajne sastanke kako bi formirali takmičenje pod nazivom Evropska superliga od 2021. godine, otkriva „Fudbal liks“, uz dokumentaciju njihovih potpisa.\nSastanak je obavljen u prisustvu predstavnika 16 klubova, među kojima su osnivači — Real Madrid, Barselona, Mančester junajted, Bajern, Juventus, Čelsi, Arsenal, Pari Sen Žermen, Mančester siti, Liverpul i Milan, i njima bi bilo garantovano 20-godišnje učešće, prenosi Tanjug.\nPreostalih pet klubova dobili su „poziv da gostuju“ — Atletiko Madrid, Borusija Dortmund, Inter, Marsej i Roma.\nPlan je da napuste UEFA, odnosno takmičenje u Ligi šampiona, a razmatra se i kako bi igrali u nacionalnim šampionatima, pa čak postoji opcija i njih da napuste.\nUEFA je dosad nekoliko puta odbijala zahteve za osnivanja evropske superlige, povećanjem novčanih nagrada i drugim metodama, ali velikani, po svemu sudeći, insistiraju na „zatvorenoj ligi“.


"Pokazat ćemo da nemoguće stvari mogu postati moguće!" | Sport.ba\n13. 01. 2018 - 14:14\n"Pokazat ćemo da nemoguće stvari mogu postati moguće!"\nRukometna reprezentacija BiH krenula je prijepodne iz Sarajeva, a izabranike selektora Bilala Šumana u Tuzli očekuju nešto prije 14 sati.\nU vezi sa večerašnjim „historijskim“ duelom sa Švicarcima, kaže da imamo veliku priliku i vjeruje da će je „zmajevi“ iskoristiti.\nOčekuje da će kod bh. igrača, koji su prije tri dana u St. Galenu savladali Švicarce 24:21, ponovo proraditi inat, ali ne samo radi „povratka otpisanih“.


LED diode Prodaja Najbolja cena\nLED diode, odnosno svetleće diode su veoma koristan deo LED rasvete koji poboljšava osvetljenje i vidljivost.\nLED dnevna dekorativna svetla poboljšavaju vidljivost automobila za vreme dnevne vožnje i tako povećava bezbednost automobolia na putu. Možete da izaberete komplet sa više ili manje dioda. LED diode imaju dug životni vek i veoma su lake za instalaciju.\nSvetlost nije uvek ista, možete birati kako će da izgleda u Vašem domu.\nZahvaljujući dugogodišnjem iskustvu u razvoju proizvoda, uspeli smo da podignemo kvalitet svetla sa naših LED dioda na nove nivoe. Preciznost nam je važna. Proizvodne serije imaju izuzetno konstantnu svetlu boju tako da garantuju ujednačen i kristalno čist izgled boje. Pored visoke efikasnosti i uravnotežene distribucije svetlosti, nudimo Vam impresivnu robusnost u poslednjoj generaciji naših proizvoda – a rezultat toga dug život će Vam uštedeti troškove održavanja i popravke. U poređenju sa konvencionalnim izvorima svetlosti, LED diode daju značajan doprinos energetskoj efikasnosti.


Varšava i Brisel: Iz ekonomske krize će nas izvući odgovornost\nPredsednik Evropskog saveta Herman van Rompej i poljski premijer Donald Tusk ocenili su danas u Varšavi da bi strategija Evropske unije za izlazak iz globalne ekonomske krize morala da bude zasnovana na tradicionalnim vrednostima, odgovornosti i bez nacionalnog egoizma.\nVan Rompej doputovao je danas u posetu Varšavi u okviru svoje turneje po prestonicama zemalja članica Unije i serije razgovora sa evropskim liderima o predstojećem februarskom samitu EU posvećenom strategiji za izlazak iz ekonomske krize.\nDruga važna tema o kojoj Herman van Rompej vodi konsultacije sa evropskim zvaničnicima jesu klimatske promene i borba protiv njih pošto je neslavno propao klimatski samit UN krajem prošle godine u Kopenhagenu.\nNeplanirano se danas na dnevnom redu razgovora našla i katastrofa na Haitiju. Herman van Rompej najavio je večeras u Varšavi da će se pomoć Haitiju i način kako da EU učini više naći kao vanredna tačka programa predstojećeg samita EU u Briselu.


Lavrov: Moskva ne izvlači korist iz nestabilnosti na Bliskom istoku - 03.10.2016, Sputnik Srbija\nSporazum između Rusije i SAD o Siriji se nalazi u stanju suspenzije, jer je još nejasno kako se Vašington odnosi prema opoziciji koja ne priznaje taj dogovor... 03.10.2016, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, sirija, džon keri, sergej lavrov, dmitrij peskov\n16:09 03.10.2016 (Osveženo: 18:27 03.10.2016)\nSporazum između Rusije i SAD o Siriji se nalazi u stanju suspenzije, jer je još nejasno kako se Vašington odnosi prema opoziciji koja ne priznaje taj dogovor, izjavio je ruski šef diplomatije Sergej Lavrov. Rusija, prema njegovim rečima, smatra da se ne sme dozvoliti propast tog dogovora.\n„Izjave i potezi američkih kolega, kada je reč o Siriji, odlikuju se mnogim protivrečnostima, dok je nama prioritet da se prevaziđu sve dvosmislenosti, pogotovo jer one direktno utiču na saradnju sa SAD kada je reč o sprovođenju dogovora, koji se trenutno nalaze u stanju suspenzije, jer je nejasno kako se Vašington odnosi prema opozicionarima koji ne prihvataju taj dogovor“, rekao je on.\nMoskva i Vašington u fazi oštrih nesuglasica oko Sirije\n3 Oktobar 2016, 11:24\nRok režima prekida vatre u Siriji je istekao 19. septembra, a Rusija je u više navrata saopštavala da je isključivo Damask poštovao primirje, dok su teroristi i druge oružane grupacije koristili taj period da se regrupišu.\nIstovremeno, Moskva je istakla da Vašington nije ispunio svoje obaveze koje se tiču pravljenje podele na pripadnike opozicije i na teroriste.\nRuski šef diplomatije je istakao da Moskva ne teži tome da izvuče korist iz nestabilnosti na Bliskom istoku.\nLavrov Keriju: Izjave Stejt departmenta su nedopustive\n30 Septembar 2016, 16:48\n„Ono što se događa direktna je posledica delovanja onih zemalja koje pokušavaju da sprovedu koncepciju smene nepodobnih režima, uključujući i upotrebu sile“, rekao je Lavrov i dodao da je Moskva zainteresovana za to da se što pre prevaziđu sve krize političko-diplomatskim putem, na čvrstoj osnovi međunarodnog prava, dodao je Lavrov.\nPrema njegovim rečima, Rusija smatra da se ne sme dozvoliti propast dogovora Rusije i SAD o Siriji, čija bi realizacija pomogla da se uspostavi koordinacija u borbi protiv terorizma.\n„Uvereni smo da bi realizacija mogla da pomogne da se uspostavi efikasna koordinacija u borbi protiv terorizma, da se učvrsti primirje, da se proširi humanitarni pristup stanovništvu kojem je potrebna pomoć“, rekao je Lavrov.


Svetski dan bubrega pod sloganom „Zdrav bubreg svima i svuda“ | RTK\nSvetski dan bubrega pod sloganom „Zdrav bubreg svima i svuda“\nSvetski dan bubrega, pod sloganom „Zdrav bubreg svima i svuda“, obeležava se, drugog četvrtka u martu, od 2006. u više od 100 zemalja širom sveta, a na inicijativu Međunarodnog društva za nefrologiju i Internacionalnog udruženja Fondacija za bubrege.\nCilj je podizanje svesti o značaju bubrega kao organa u održavanju života, značaju i učestalosti hroničnih bubrežnih oboljenja, kao i mogućnosti preduprenja hronične bubrežne bolesti, i mogućnosti uspešnog izlečenja, ukoliko se na vreme otkrije, istakao je, između ostalog, načelnik Odseka za nefrologiju i hemodijalizu Opšte bolnice Kruševac, dr Branislav Andrić.\nOd bolesti bubrega, u svetu boluje oko 850 miliona ljudi, a godišnje umire oko 2 i po miliona, podaci su Svetske zdravstvene organizacije.\nU Rasinskom okrugu, trenutno, na hemodijalizi je oko 150 bolesnika, dodao je dr Andrić.\nPrethodno : Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Kruševcu rasvetlili tri krivična dela ubistvo u pokušaju i uhapsili četiri osobe\nSledeće : Privreda Rasinskog okruga radi, Privredna komora Rasinskog upravnog okruga privrednicima dala instrukcije za rad u vanrednom stanju


Struka i politika - interaktivni urbanizam\nPlaniranje kao stručni i politički proces\nUrbanistički plan je jedan od instrumenata za sprovođenje politike Grada u oblasti urbanističkog planiranja. Odluku o izradi plana i sâm plan donosi Skupština grada Beograda, odnosno skupštinski poslanici, predstavnici političkih partija. U svim fazama izrade plana odluke donosi Komisija za planove, koju je osnovala Skupština grada Beograda, da se bavi pitanjima urbanizma. Predsednik planske komisije je ujedno i glavni urbanista grada, institucija koja je formirana pri kabinetu gradonačelnika. Odluke koje se donose tokom procesa i procedure izrade plana nisu bazirane samo na stručnim, već i na političkim argumentima. U skladu sa svim tim, urbanistički plan je i stručni i politički akt.\nSvi učesnici u izradi plana zapravo učestvuju u kreiranju politike razvoja konkretnog područja. Za građane i širu javnost, to učešće je omogućeno u dve faze – na samom početku izrade plana tokom ranog javnog uvida i u završnoj fazi procesa izrade plana tokom javnog uvida. Nadležne institucije javnog sektora u početnoj fazi su u obavezi da daju uslove iz svoje nadležnosti, dok u završnoj fazi mogu dati svoje primedbe.\nStepen i forma učešća javnosti u procesu izrade plana može se okarakterisati dominantno kao informativna i konsultativna – građani imaju uvid u materijal, mogu dobiti informacije o njemu i mogu dostaviti svoje primedbe ili sugestije. U završnoj fazi izrade plana mogu i javno diskutovati o svojim primedbama, prvenstveno s Komisijom za planove i obrađivačem plana. Tokom trajanja ranog javnog uvida i javnog uvida u plan, nije ustanovljena i nije uobičajena praksa dodatnih formi učešća građana u izradi planskog rešenja, poput anketa, radionica, fokus-grupa, javnih diskusija, javnih prezentacija i slično.\nOdluke Komisije za planove u proceduri stručne kontrole i javnog uvida su obavezujuće i moraju biti u skladu sa Zakonom, planom višeg reda i uslovima nadležnih institucija, jer je zadatak Komisije za planove, između ostalog, upravo da proverava usklađenost plana s navedenim dokumentima. Drugim rečima, zakonodavac, prethodno dogovoreni i usvojeni strateški ciljevi i mere iz plana višeg reda, kao i nadležne institucije javnog sektora s uslovima baziranim na drugim zakonima i dokumentima, definišu okvir za planiranje, ali i prostor za delovanje Komisije za planove.\nZvanične informacije o podnetim primedbama, sugestijama, stavovima obrađivača plana, kao i donesenim odlukama Komisije za planove, tokom različitih faza izrade plana nisu u potpunosti i pravovremeno dostupne javnosti. Neke informacije su dostupne u kasnijim fazama izrade plana, dok su druge dostupne samo putem konkretnih zahteva za pristup informacijama od javnog značaja.\nProces i procedura izrade plana započinje inicijativom za izradu plana (najčešće javne institucije ili privatnog lica / investitora) na osnovu koje Sekretarijat za urbanizam i građevinske poslove (kao nosilac izrade svih planova na teritoriji Beograda) i u saradnji s nadležnim institucijama (npr. Sekretarijatom za zaštitu životne sredine) formira potrebne elemente za odluku o izradi plana. Informacija da je pokrenuta inicijativa za izradu plana, kao i njen sadržaj, nisu dostupni javnosti, (osim ako se ne traže ciljano od nadležnih institucija, u vidu zahteva za pristup informacijama od javnog značaja).\nPo Zakonu, elaborat za rani javni uvid (RJU) kao početnu, konceptualnu fazu izrade plana, sa propisanim sadržajem i formom, izrađuje obrađivač plana (javno preduzeće, npr. Urbanistički zavod Beograda, ili privatna firma registrovana za delatnost izrade planova koja ispunjava propisane uslove), dok Sekretarijat za urbanizam i građevinske poslove, kao nosilac izrade plana, određuje datum javnog uvida u elaborat za RJU. U beogradskoj praksi, elaborat za RJU razmatra Komisija za planove pre izlaganja na rani javni uvid i o tome donosi poseban zaključak.\nPo Zakonu, građani ne dobijaju zvaničan odgovor na svoje primedbe i sugestije koje su priložili tokom trajanja ranog javnog uvida. Odgovor na primedbe i sugestije daje obrađivač plana, i to ne na svaku primedbu pojedinačno, nego uopšteno za sve primedbe – u vezi s namenom zemljišta i planiranim kapacitetima i parametrima izgradnje. Takvi odgovori se prezentuju Komisiji za planove tokom stručne kontrole nacrta plana. Građani mogu videti generalne odgovore obrađivača tek tokom javnog uvida u nacrt plana, u dokumentaciji elaborata koji se izlaže na javni uvid.\nNacrt plana s propisanim sadržajem i formom izrađuje obrađivač plana i upućuje ga Sekretarijatu za urbanizam i građevinske poslove radi stručne kontrole. Stručnu kontrolu nacrta plana vrši Komisija za planove, nakon čega se sastavlja Izveštaj o izvršenoj stručnoj kontroli. Po Zakonu, zaključci Komisije za planove koji su sastavni deo izveštaja jesu obavezujući, odnosno obraćivač plana mora postupiti po njima. Građani mogu videti izveštaj o stručnoj kontroli tek tokom javnog uvida u nacrt plana, u dokumentaciji elaborata koji se izlaže na javni uvid.\nNacrt plana koji je korigovan u skladu s Izveštajem o izvršenoj stručnoj kontroli izlaže se na javni uvid (JU) minimum 30 dana. Elaborat nacrta plana sadrži tekst, grafičke priloge i dokumentaciju, u skladu sa Zakonom. Tokom javnog uvida, svoje primedbe na izloženi materijal mogu dati svi zainteresovani građani. Primedbe se predaju Sekretarijatu za urbanizam i građevinske poslove, u pisanoj formi. Takođe, tokom trajanja javnog uvida, sve nadležne institucije javnog sektora (JKP, zavodi, sekretarijati…) mogu da dostave i primedbe iz svojih nadležnosti.\nPo završenom javnom uvidu organizuje se javna sednica Komisije za planove, kojoj mogu da prisustvuju svi podnosioci primedbi. Na javnoj sednici se diskutuje pojedinačno o svim podnetim primedbama, a obrađivač plana je dužan da obrazloži svoj stav po svakoj primedbi. Konačan stav Komisije za planove po svakoj podnetoj primedbi formuliše se na zatvorenom delu sednice, kojoj ne prisustviju građani, odnosno koja nije otvorena za širu javnost, već samo za nadležne institucije i obrađivača plana. Zaključak zatvorenog dela sednice predstavlja Izveštaj o javnom uvidu u nacrt plana, koji potpisuje Komisija za planove. Po Zakonu, zaključci Komisije za planove po svakoj podnetoj primedbi, koji su sastavni deo izveštaja, obavezujući su, odnosno obrađivač plana mora postupiti po njima.\nNacrt plana koji je korigovan u skladu s Izveštajem o javnom uvidu upućuje se Skupštini grada Beograda na usvajanje. Na skupštinskoj sednici, moguće je uložiti amandman na plan kojim se predlaže promena planskog rešenja. Ukoliko amandman prihvati skupštinska većina, nacrt plana se vraća Komisiji za planove na ponovno razmatranje i korekciju. Nakon donošenja plana, tekstualni deo plana se objavljuje u Službenom listu grada Beograda.\nDnevni red i zaključci sednica Komisija za planove i Skupštine grada Beograda nisu javno dostupni svima, mogu se dobiti tek putem zahteva za pristup informacijama od javnog značaja i, eventualno, ukoliko se uvrste u dokumentaciju koja je predmet RJU ili JU, pored Zakonom propisanog minimuma.