Amerika po svaku cenu hoće da poturi Evropi GMO - 24.05.2016, Sputnik Srbija\nSamo dan nakon što su hiljade ljudi u 400 stotine protesta širom sveta demonstrirale protiv „Monsanta“ i njegove GMO ekspanzije, nemački „Bajer“ je saopštio da je... 24.05.2016, Sputnik Srbija\n12:48 24.05.2016 (Osveženo: 12:49 24.05.2016)\n© AP Photo / Thierry CharlierGMO protest\nTa akvizicija bi, po oceni „Bajera“, stvorila globalnog lidera u poljoprivredi, a profesor na Poljoprivrednom fakultetu dr Miladin Ševarlić smatra da samo ekonomski razlozi nisu osnov za takvu ponudu.\n2 Maj 2016, 15:57\nPonuda za preuzimanje „Monsanta“ od strane „Bajera“ je finansijski impozantna, ali ona izaziva i određene dileme, kaže Ševarlić za Sputnjik. On ukazuje na obostrano značajne odnose SAD i Nemačke, ali i smatra da je ponuđena suma veća od 60 milijardi dolara neverovatna.\n„Ne verujem da su ekonomski razlozi osnov za takvu ponudu. Mislim da je razlog nešto drugo. Jednostavno, ’Monsanto‘ i druge korporacije u sferi GMO nisu do sada uspele da se probiju na tržište Evrope, izuzev minorne zastupljenosti u strukturi poljoprivredne proizvodnje u Rumuniji i Španiji“, konstatovao je Ševarlić.\nOn smatra da to spajanje treba sagledavati imajući u vidu „sve vidljive i nevidljive“ finansijske tokove između SAD i EU.\n„Spajanje govori da je ponuda ’Bajera‘ u funkciji Transatlantskog trgovinskog i investicionog sporazuma koji SAD i EU tajno pregovaraju već nekoliko godina i koji očigledno ima za cilj da multinacionalne korporacije u sektoru GMO pod povoljnijim uslovima dođu na tržište EU, i onih koje su u procesu pridruživanja, među kojima je i Srbija“, ocenio je Ševarlić.\n„Bajer“ je svoju ponudu objasnio prilikom za globalnog lidera u poljoprivrednoj industriji. Nemačka firma očekuje da će spajanje dve kompanije dovesti do rasta zarade za oko milijardu i po dolara nakon tri godine. „Volstrit džurnal“ piše da bi dve kompanije zajedno držale oko 28 odsto globalnog tržišta pesticida i herbicida.\nŠevarlić napominje da se dve trećine zemalja EU izjasnilo protiv uzgoja GMO, ali i podseća da su upravo SAD, pod uticajem Monsanta, kumovale tome da se promeni način odlučivanja o uzgoju GMO useva u EU.\nTako se, podseća on, odluka ne donosi na nivou EU, konsenzuskom svih 28 zemalja, već je prepuštena pojedinačnim državama članicama. Verovali su da će lakše slomiti svaku pojedinačnu članicu EU, ocenio je on.\n„Sada su se pojedine države pobunile iz straha da će zbog nepostojanja granica između zemalja EU slobodan promet robe omogućiti da se sa teritorije zemlje koja uđe u proizvodnju GMO oni bez kontrole stići u zemlju koja je to zabranila. Zato se opet razmišlja da odlučivanje o tome bude vraćeno na nivo EU“, kaže Ševarlić. On i u tome vidi jednu od pobuda za spajanje, odnosno preuzimanje „Monsanta“ od strane „Bajera“.\nTreba, dodao je on, imati u vidu i to da je posle političkog i vojnog uticaja SAD američki kapital u zemljama EU vrlo značajan faktor i da se zato ne zna kakvi se konci vuku iza preuzimanje „Monsanta“ i ko stoji iza tog kapitala. To ćemo, smatra Ševarlić, znati za nekoliko godina ili kada budu poznati efekti takvog preuzimanja.\n„Monsanto“ je pokušao da uđe na evropsko tržište i prošle godine, kupovinom švajcarske hemijske kompanije „Singenta“, ali je ona odbila obe ponude, ocenivši da je i ona veća, vredna 47 milijardi dolara, nedovoljna.\n„Monsanto“ je u poslednjem kvartalu fiskalne 2014-2015. godine zabeležio gubitak i pad profita. Gubitak je bio veći od očekivanog i iznosio je 495 miliona dolara, saopštila je tada uprava kompanije, najavivši da zbog toga namerava da otpusti 2.600 zaposlenih u narednih 18 do 24 meseca.\nSa gubicima je nastavio i u prvom kvartalu ove poslovne godine, koja je za „Monsanto“ počela u septembru. U prvom kvartalu, završenom 30. novembra, „Monsanto“ je evidentirao gubitak od 253 miliona dolara ili 56 centi po akciji, u poređenju sa profitom od 243 miliona dolara ili 50 centi po akciji iz istog perioda godinu pre.


tekvondo : strana 2 : Južne vesti\nNiški tekvondista Vuk Manić postao šampion Srbije\n11:25, 27. 4. 2017.\nI pored toga što je bio prehlađen, Vuk Manić, tekvondista niškog kluba Naisus, smogao je snage i na Prvenstvu Srbije pobedio tri jaka protivnika, postavši tako novi šampion Srbije u kategoriji pionira.\nNišlija osvojio 3 balkanske medalje u tekvondou\n10:44, 9. 12. 2015.\nNa Balkanskom prvenstvu u tekvondou junior Uroš Mitrović, član niškog Kluba borilačkih sportova Naisus, osvojio je 2 srebrne medalje i jednu bronzanu.\nNiški tekvondista deveti u Evropi\n11:16, 2. 7. 2015.\nNa Evropskom prvenstvu u formama Uroš Mitrović, član niškog Kluba borilačkih sportova Naisus , zauzeo je 9. mesto u konkurenciji juniorskih timova.\nTekvondoisti iz Niša osvojili 5 medalja na 2 turnira\n09:34, 25. 3. 2015.\nNa takmičenjima u Beogradu i Sofiji takmičari Tekvondo kluba Asteriks iz Niša osvojili su dve zlatne medalje, dve srebrne i jednu bronzanu.\nSa 6 medalja niški tekvondisti peti u Srbiji\n09:56, 17. 3. 2015.\nBorci Tekvondo kluba Asteriks iz Niša osvojili su po dve zlatne, srebrne i bronzane medalje na Prvenstvu Srbije za pionire i juniore u Beogradu i tako zauzeli peto mesto u ekipnoj konkurenciji.\nTekvondo: 6 medalja za niški klub\n10:25, 16. 3. 2015.\nNa međunarodnom takmičenju ''Feniks open'' šest takmičara Tekvondo kluba Ramin-Niš osvojili su po dve zlatne, srebrne i bronzane medalje.\n09:28, 16. 10. 2014.\nSrebrna medalja za tekvondoistu iz Niša\n09:41, 18. 6. 2014.\nNa Otvorenom prvenstvu Austrije takmičar Kluba borilačkih sportova Naisus Uroš Mitrović osvojio je srebrnu medalju u timskom nastupu kadetske reprezentacije Srbije.\n4 medalje na Prvenstvu Srbije za KBS Naisus\n10:14, 30. 4. 2014.\nNa Tehničkom državnom prvenstvu u Beogradu članovi Kluba borilačkih veština Naisus iz Niša osvojili su tri zlatne medalje i jednu srebrnu.


Uklanjanje privremenih objekata pravi potez | Analitika - Informativni Portal\nProf. dr Rade Ratković smatra da Crna Gora mora napraviti otklon od masovnog turizma\nUklanjanje privremenih objekata pravi potez\nZa uspješniju i dužu turističku sezonu moramo da promijenimo ponudu i repozicioniramo se na tržištu. Tome u prilog ide i odluka da se uklanjaju privremeni objekti na šetalištima u Primorju, za koju je, kako kaže prof. dr Rade Ratković, dekan Fakulteta za biznis i turizam iz Budve, bilo krajnje vrijeme.\nObjavljeno: 11. 03. 2019 - 06:40 Promjenite veličinu teksta: A A A\nTuristička godina je tek počela i on smatra da je rano za neke procjene, ali smatra da je za produženje sezone potrebno da prihvatimo novu marketing strategiju turizma Crne Gore.\nMinistarstvo održivog razvoja i turizma donijelo je program privremenih objekata u zoni morskog dobra za period od 2019. do 2023. godine. Prema tom dokumentu, ubuduće neće biti dozvoljeno postavljanje privremenih objekata na šetalištima, jer su gradske zone opterećene. Kako je navedeno, biće uklonjeni i privremeni objekti na lokacijama na kojima, prema usvojenim državnim lokalnim studijama, Javno preduzeće Morsko dobro planira da uskoro realizuje projekte.\n- Kada je u pitanju Budva, onda je bilo krajnje vrijeme, ukoliko želimo da se repozicioniramo na najjača emitivna tržišta Evrope. Ponuda u privremenim objektima je bila prilagođena dosadašnjoj strukturi tražnje, gdje dominira rusko i regionalno tržište, koje karakteriše izrazita sezonska koncentracija i relativno niska platežna sposobnost, te dominacija sekundarnog stanovanja u globalnoj strukturi smještajnih kapaciteta Crne Gore. Na tim tržištima je crnogorski turizam već skoro tri decenije u permanentnim gubicima – ocjenjuje Ratković.\nOn smatra da treba sa ponudom ići ka dugosezonskim i bogatijim zapadnoevropskim tržištima, a za to ne odgovara masovna ponuda privremenih objekata vašarskog karaktera.\n- Sigurno da određeni dio te ponude treba preseliti u unutrašnjost budvanskog polja u objektima odgovarajućeg tehničkog standarada, jer za goste kojima takva ponuda odgovara treba je na adekvatan način i u adekvatnom mjestu isporučivati. O tome treba da odluči lokalni destinacijski menadžment koji kod nas još nije organizovan na odgovarajući način. Bilo bi dobro da je ovakva odluka donešena makar prije dvije godine, sa ostavljenim dvogodišnjim rokom za njeno sprovođenje, uključujući i uređenje trajnog mjesta za dislokaciju navedene ponude u odgovarajućem obimu i kvalitetu – ističe Ratković.\nTagovi: Rade Ratković\n11. 03. 2019 - 09:00\nKrenite više, šetalište u Budvi je ruglo\n11. 03. 2019 - 09:12\nE baš da vidimo kad će ovo realizovati i koga će da uklone,a koga da ostave


Kako bi izgledala primena nove metodologije proširenja na Srbiju? - European Western Balkans\nAutor Sandra Maksimović 27. 05. 2020.\nNi nakon dva meseca od usvajanja nove metodologije proširenja Evropske unije, Srbija nije donela odluku po pitanju njenog prihvatanja. Nova metodologija, po kojoj će Albanija i Severna Makedonija voditi pregovore o pristupanju, stavljena je na raspolaganje i sadašnjim državama u procesu pregovora, Srbiji i Crnoj Gori, koja je novi pristup prihvatila sredinom maja.\nZa razliku od Crne Gore koja je otvorila sva poglavlja sem jednog, Srbija je otvorila 18 od 35, što sa sobom povlači neodumice oko načina primene nove metodologije. Kako bi se ona prilagodila državama koje su već u procesu pregovora, nije razjašnjeno.\nZbog toga iz Ministarstva za evropske integracije objašnjavaju da će odluku o nastavku pristupanja EU po novoj metodologiji doneti nakon što Srbija iz Evropske komisije dobije odgovor kako bi se novom metodologijom vrednovao dosadašnji napredak Srbije, odnosno šta ona konkreno znači.\nUpitan ostaje način otvaranja klastera, što su mnogi naveli kao najveću promenu, a samim tim najveći problem pri izmeni pregovaračkog procesa.\nGrupisanje postojećih poglavlja u šest klastera je sa stanovišta Srbije neprimenjivo, smatra potpredsednik Evropskog pokreta u Srbiji, Vladimir Međak.\n“Razlog zbog kog najveći deo suštinske promene nije primenjiv na Srbiju jeste zato što smo već otvorili 18 poglavlja, koja se nalaze u različitim klasterima i podneli pregovaračke pozicije za još pet poglavlja. S druge strane, klasterisanje predviđa da se sva poglavlja u određenom klasteru otvaraju odjednom, odnosno da država ispuni sve što je potrebno za otvaranje svih poglavlja i podnese pregovaračku poziciju”, objašnjava Međak.\nOno što ostaje isto jeste zatvaranje poglavlja i to pojedinačno. Međutim, Međak navodi da bi za Srbiju bilo problematično ako bi se primenio novi princip da država kandidat ne može da zatvori nijedno drugo poglavlje dok ne ispuni prelazna merila u poglavljima 23 i 24, sa kojima država kasni već tri godine u odnosu na planirano. On ističe da i u sadašnjim okolnostima svaka država EU može zauzeti stav da Srbija nije spremna za zatvaranje poglavlja dok ne ispuni prelazna merila.\nNova metodologija donosi dinamiku procesu pristupanja\nBudući da je EU ostavila otvorenu mogućnost da Srbija i Crna Gora pristupe metodologiji, Jelena Babić iz Evropskih federalista Srbije smatra da su “kolege u Briselu osmislile i okvir za ovu mogućnost”, kao i da dostignuća država kandidata ostvarena do sada neće biti zanemerana, niti će nestati.\n“Taj okvir se u prvom redu odnosi na grupisanje do sada otvorenih pregovaračkih poglavlja kako bi se doprinelo dinamičnosti procesa, što je složićemo se svi – za obe zemlje od izuzetnog značaja, jer proces u poslednje dve godine, sa otvorenim jednim ili dva pregovaračka poglavlja značajno stagnira”, objašnjava Babić.\nOna podseća da su drugi principi koji su deo nove metodologije – verodostojnost, predvidljivost i političko usmerenje, takođe sadržani u pregovaračkim okvirima Srbije i Crne Gore, koji se ne menjaju bez obzira na izabranu metodologiju.\n“Posvećenost dostizanju i ostvarivanju vrednosti koje su označene kao osnovne i jasniji sistem napretka i sankcija tokom procesa za (ne)sprovedene reforme su samo još jednom glasnije ponovljene u novoj metodologiji”, objašnjava Babić i dodaje da potreba za jasnijim političkim vođstvom samo dodatno naglašava potrebu da političke elite jasno i stoje iza jasno istaknutog, često prvog, spoljonopolitičkog cilja – članstva u EU.\nVladimir Međak ističe da je nedostatak političkog vođstva na obe strane najveći manjak dosadašnjih pregovora.\n“To političko vođstvo je sada lajtmotiv nove metodologije. Političko okruženje koje ona planira da promeni i te kako može da se odnosi na Srbiju, i to je ono što zapravo treba da se primeni u našem slučaju. Kod nas je jasno da imamo problem političke motivacije, pristupa i njegove prioritetnosti, kao i samog intenziteta”, naglasio je potpredsednik EPuS-a.\nOn dodaje da postoji i problem poverenja, te da je fokus, takođe, stavljen na jasniju komunikaciju.\n„I u Zagrebačkoj deklaraciji se navodi da se poverenje mora uspostaviti jer očigledno da ne postoji poverenje pre svega u države Zapadnog Balkana da žele da uđu u EU, ali ni poverenje sa naše strane da je EU iskrena na tom putu. Da je komunikacija veoma bitna navodi se i u deklaraciji i u novoj metodologiji, koje treba čitati zajednički“, navodi Međak.\nU skladu sa tim, Međak kaže da je novom metodologijom predviđeno da se svake godine, nakon usvajanja godišnjeg izveštaja EK, organizuje posebna međuvladina konfencija na kojoj bi se “podvukla crta” šta je urađeno, gde su se pojavili problemi, i napravio plan za narednu godinu.\n“O tom izveštaju bi se raspravljalo na najvišem nivou, međuvladinoj konferenciji, koja se sada održava samo za otvaranje i zatvaranje pregovaračkih poglavlja“, ističe Međak.\nNeophodni su opipljivi rezultati\nSrbija je ispunila određene korake u procesu pristupanja poput analitičkog pregleda zakonodavstva, otvorenih pregovaračkih poglavlja ili izrade akcionih planova za merila za otvaranje poglavlja. Međutim, Babić navodi da nikako ne treba zaboraviti da nas dosta posla još čeka i da bi pregovori u okviru nove metodologije doprineli da rezultati budu dostignuti u jasnijim vremenskim odrednicama, ali i vidljiviji.\n“Da stvarna posvećenost evropskoj perspektivi donosi i opipljive koristi. U suprotnom, svejedno je da li smo deo nove metodologije ili ne”, smatra Babić.\nDržavama kandidatima koje jesu deo nove metodologije omogućena je i brža sektorska harmonizacija i povezivanje. Nakon što se klaster, odnosno sva poglavlja iz jednog klastera zatvore, država kandidat bi u toj oblasti počela da funkcioniše kao članica EU i – ušla bi u strukturu EU, počela da ide na sastanke i učestvuje u politikama EU.\nMeđak ističe da da bi to bilo vrlo dobro za Srbiju, koja sada ima četiri poglavlja koja bi vrlo brzo mogla da se zatvore – 6, 7, 13 i 20.\n“Smatram da je prihvatanje nove metodologije dobro za Srbiju i njeno prihvatanje ne bi trebalo da znači usporavanje, niti vraćanje Srbije unazad. Najveći deo pregovora o pristupanju znači promenu loših praksi u samoj Srbiji. Kada bude krenuo da raste nivo vladavine prava, funkcionisanja državnih institucija, borba protiv korupcije, kontrola javnih nabavki i sve ono što pregovori zahtevaju, tada sama metodologija neće ni biti bitna“, navodi Međak.\nOn dodaje da treba jasno razjasniti sa EU kako bi konkretno izgledala primena nove metodologije i izvući najbolje iz nje – pre svega političko angažovanje obe strane.\n„Međutim, ono što predstavlja rezultat svih navedenih problema je manjak političke volje. A tamo gde nema političke volje, nikakva metodologija vam neće pomoći“, zaključuje Međak.\nCS4EU2020Evropski pokret u SrbijiJelena Babićnova metodologija proširenjaVladimir Međak\nSavet EU usvojio sporazum između Srbije i Fronteksa o saradnji u upravljanju granicama\nSolunsko obećanje – 14 godina kasnije\nFilip Lukić 21. 06. 2017. 21. 06. 2017.


Rekonstrukcija Vlade pomerena zbog rešavanja pitanja Kosova, biće sprovedena krajem juna, saznaje "Blic" u vrhu vlasti.\nRekonstrukcija Vlade ponovo je na stolu u vrhu vlasti zbog krize u Nemanjinoj 11, nastale nakon što je ministar za inovacije Nenad Popović napisao tvit kojim je pozvao na stopiranje distribucije hrvatske gej slikovnice u Srbiji. Zbog toga je između njega i premijerke Ane Brnabić nastao sukob na sednici Vlade, a u koji su se uključile i ministarke Jadranka Joksimović i Zorana Mihajlović i podržale Popovića.\nPopović: Džentlmenski ću sačekati razgovor sa premijerkom u četiri oka\nIzvor "Blica" otkriva da su dešavanja na Vladi razlog da se razmisli i o statusu ove dve ministarke koji može da bude na staklenim nogama. O izmenama u Nemanjinoj 11 uskoro će razgovarati premijerka Ana Brnabić sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, kao liderom stožerne stranke Vlade.\n- Svi ministri imaju pravo na svoje mišljenje, to niko ne spori. Međutim, važno je jedinstvo Vlade, a bitno je i da se ne koriste neke teme zarad lične promocije, a na štetu stabilnosti u Nemanjinoj 11. Upravo na to je premijerka mislila kada je nedavno govorila o ličnoj sujeti pojedinih ministara, a njihov istup nije naišao ni na Vučićevo odobravanje. Svakako će Brnabićeva i Vučić podrobno razgovarati o tome kada tema rekonstrukcije bude na stolu, a sektor Mihajlovićeve bi mogao da bude podeljen na dva dela - objašnjava naš izvor.\nU tom slučaju, resor ministra infrastrukture bi, kako objašnjava sagovornik "Blica", mogao da pripadne gradskom menadžeru Goranu Vesiću.\n- Velike šanse da iz Vlade ode ima i ministar sporta Vanja Udovičić, zbog finansijskih malverzacija u vezi s Univerzijadom. Ova afera poprimila je i međunarodni karakter, teško je da neko s takvim repom ostane u Vladi. Na njegovo mesto mogao bi da dođe gradski sekretar i takođe bivši vaterpolista Slavko Gak - objašnjava naš sagovornik.\nGotovo izvesno je i da će ministar finansija Dušan Vujović staviti tačku na ovu stavku u svojoj radnoj biografiji.\n- Mali je već viđen na toj funkciji. Poznato je da Vučić smatra da je Mali veliki finansijski stručnjak, da je zadovoljan onim što je uradio sa gradskom kasom i zato i ne čudi što će mu biti poveren i Vladin budžet. Među spornima je i ministar kulture Vladan Vukosavljević, ali i ministar za ekologiju Goran Trivan. Vukosavljeviću se zamera što ide okolo i svima obećava projekte ali onda ta obećanja ne ispunjava i što je "one man show", dok je glavna zamerka Trivanu to što ne uspeva da prevaziđe nivo gradskog sekretara. Jasno je svima da mnogo voli svoj posao, ali se od njega očekivalo mnogo više osim jurenja štetnog otpada po Srbiji - navodi izvor "Blica".\n- Zasada su u toj trci predsednica opštine Savski venac Irena Vujović, Goran Vesić i direktor klinike u Tiršovoj Zoran Radojičić - kaže naš izvor.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je za "Blic" da je istina da je petak bio jedan od najtežih dana za nju od kako je ušla u Vladu Srbije, ali da ostaje na njenom čelu. Ona je izjavila da je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću tada rekla da je takvi dani nateraju da razmisli o svom mestu i ulozi u Vladi.\n- Nema nikakve potrebe da se o senzitivnim temama u javnosti govori tako da se drugi vređaju ili dovode u situaciju da se osećaju kao građani drugog reda. Ova Vlada treba da promoviše toleranciju i prihvatanje prava na drugačije mišljenje, ali da u iskazivanju drugačijeg mišljenja ne vređa nikoga - rekla je Brnabićeva. Dodala je i da je na ovu temu stavila tačku i da principi kolegijalnosti, timskog rada, požrtvovanosti i međusobnog poštovanja ostaju načela kojima će voditi Vladu i na čemu će insistirati kod svih članova svog kabineta.


TotalCar.rs » Fiat Tipo se vraća u Evropu\n0 komentara 2577 pregleda\nFiat je najavio da će se novi kompaktni sedan zvati Tipo na području Evrope, Bliskog istoga i Afrike.\nProizvodni model, u formi koncepta predstavljen na Salonu automobila u Istanbulu u maju, na tržištu će se naći u decembru, najpre u Italiji, a zatim i u drugim zemljama EMEA regiona (Evrope, Bliskog istoka i Afrike). Ime “Tipo” koristiće se u svim tim zemljama, osim u Turskoj, gde će zadržati naziv Aegea.\nSedan će, prema rečima Fiata, u biti sa “pouzdanim i ekonomičnim pogonskim jedinicama visokih performansi”, uključujući dva Multijet II turbo dizel motora, kao i dva benzinca – sa ručnim i automatskim menjačima i snagom u rasponu od 95 do 120 KS.\nFiat Tipo se u formi malog, porodičnog hečbeka proizvodio između 1988. i 1995. godine, a 1989. godine proglašen je Evropskim automobilom godine. Imao je ukupno devet motora, sa snagom od 58 do 148 konja.


Zbog nepoštivanja pješaka sankcionisan 151 vozač, zbog nepropisnog prelaženja kolovoza 164 pješaka | Portal 072info\n06/05/2015 06/05/2015 u 18:51\nU toku proteklog mjeseca, na nivou Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona su realizirane aktivnosti iz „Operativnog plana na poboljšanju bezbjednosti saobraćaja sa posebnim akcentom na mirujući saobraćaj, kretanje pješaka i obaveze vozača prema pješacima“ koji se sprovodio na putevima na području Zeničko-dobosjkog kantona.\nU toku trajanja preventivnog dijela postupanja po Planu, u prvoj polovici aprila, službenici svih policijskih stanica su građanima izdavali upozorenja u vidu promotivnih letaka, te ukazivali na važnost i obavezu poštivanja svih saobraćajnih propisa, posebice onih koji se odnose na sigurnost pješaka u saobraćaju. U tu svrhu je odštampano oko 3.500 promotivnih letaka upozorenja, koji su se dijelili prvenstveno pješacima zbog prelaska kolovoza na mjestima gdje to nije dozvoljeno, kao i vozačima koji se nisu pridržavali zakonskih odredbi u pogledu obaveza prema pješacima.\nNakon okončanja preventivne faze, policijski službenici su do kraja mjeseca, prema počiniocima prekršaja poduzimali represivne mjere. U toj fazi, svi učesnici u saobraćaju koji se nisu pridržavali zakonskih odredbi u pogledu parkiranja vozila i prelaska kolovoza na obilježenim pješačkim prijelazima, kao i vozači koji nisu poštovali svoje obaveze prema pješacima, bili su sankcionisani u skladu sa odredbama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na cestama u BiH i Zakona o prekršajima FBiH.\nU toku represivne faze postupanja po navedenom planu, policijski službenici su zbog nedozvoljenog parkiranja sankcionisali 602 nesavjesna vozača, dok je zbog nepoštivanja svojih obaveza prema pješacima sankcionisan 151 vozač. Takođe, zbog nepropisnog prelaženja kolovoza sankcionisana su 164 pješaka.\nNaznačene aktivnosti policijskih službenika imale su za cilj povećanje ukupne bezbjednosti svih učesnika u saobraćaju, sa akcentom na bezbjednost pješaka, i iste će se nastaviti i u narednom periodu.


ZAISTA ČUDNA SITUACIJA: Oglasio se Tadić nakon žreba: Lepa prilika da se revanširamo Švajcarcima (FOTO)\nAutor: Glas javnosti 01.04.2022. u 20:23\nDušan Tadić, kapiten reprezentacije Srbije, opisao je grupu na Svetskom prvenstvu u Kataru kao „čudnu“, pošto će dva od tri rivala biti ista kao u Rusiji 2018. godine, Brazil i Švajcarska, dok će umesto Kostarike rival biti Kamerun.\n- Zaista čudna situacija, slična grupa kao u Rusiji pre četiri godine. Tada nismo uspeli da prođemo u osminu finala, sada imamo priliku za popravni.\nKapiten Srbije je potom dodao:\nONI SU NAJVEĆA NEPOZNANICA: Ovo je reprezentacija Kameruna - u napadu bivši napadač Partizana, a na golu Tadićev saigrač (VIDEO)\n- Neće biti lako, ali verujem da možemo da osvojimo jedno od prva dva mesta. Brazil je u svakom slučaju najzvučnije ime, Švajcarska tradicionalno nezgodan protivnik, ali i to je lepa prilika da im se revanširamo za poraz u Kalinjingradu. Što se tiče Kameruna, reč je o tipičnoj afričkoj reprezentaciji koja je fizički mnogo jaka i uvek mogu da naprave probleme.\nPOMOGLA JE MARADONI: Evo kako izgleda maskota za Mundijal u Kataru (FOTO)\nZa kraj, istakao je da veruje da Srbija može do prolaska u narednu fazu:\n- Verujemo u sebe i idemo u Katar sa ciljem da napravimo novi podvig - zaključio je u izjavi za zvanični sajt Fudbalskog saveza Srbije, piše Nova.rs.\nšvajcarskagrupabrazilkatardušan tadićsvetsko prvenstvo 2022.kamerun


BTC $42.177 -2,14%\nETH $3.218 -3,88%\nBNB $472 -5,70%\nOgranak holandske vlade nedavno je objavio izveštaj o ekonomskom riziku, tvrdeći da kriptovalute predstavljaju mali rizik za finansijsku stabilnost u zemlji, prema izveštaju objavljenom 29. maja.\nCPB navodi u izveštaju da trenutno kriptovalute predstavljaju nizak rizik za finansijski sistem zbog niskog nivoa kapitalizacije, kao i zbog ograničenog učešća tradicionalnih finansijskih institucija i sistema. CPB je odvojeno primetio probleme vezane za korišćenje kriptovaluta u finansiranju kriminala, prevarama, visokoj volatilnosti kripto tržišta i potrošnji energije u kripto rudarenju.\nIzveštaj predviđa da će rizici povezani sa kriptovalutama porasti uz više interakcije sa vladinim finansijskim institucijama. Agencija takođe navodi da kriptovalute nisu "zamena za novac", tvrdeći da korisnici uglavnom preferiraju da čuvaju kripto umesto da ga koriste kao metod svakodnevnog plaćanja.\nIzveštaj je naglasio potrebu za uravnoteženom finansijskom regulativom. CPB je uporedio rizike od nedostatka finansijske regulacije podjednako sa strogom regulacijom, tvrdeći da preterano oštre mere mogu povećati aktivnost "banaka u senci".\nCPB je zadužen da pruži izveštaj o finansijskom riziku na zahtev parlamentarne komisije za istragu o finansijskoj pomoći svake godine od 2012. godine. Potvrđujući nizak negativan uticaj kriptovaluta na finansijsku stabilnost, CPB je tvrdio da su trenutno najvažniji finansijski rizici niskih kamatnih stopa i uključenih rizika smanjenja održivosti dugova na makroekonomskom nivou.\nRanije ove godine holandski sud je prepoznao bitkoin (BTC) kao "prenosivu vrednost", tvrdeći da glavna kriptovaluta "pokazuje karakteristike imovinskog prava". U tom slučaju, sud je naredio optuženoj stranci da plati dug u bitkoinu. Po obrazloženju suda, s obzirom na to da je obaveza okrivljenog prvobitno napravljena u BTC-u, iznos se na isti način treba vratiti.


VIJEĆE MINISTARA BIH: Utvrđen Prijedlog sporazuma o zajmu između BiH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj\nVijeće ministara BiH utvrdilo je Prijedlog sporazuma o zajmu (Program integriranog razvoja koridora rijeka Save i Drine primjenom višefaznog programskog pristupa) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, s Osnovama za zaključivanje navedenog sporazuma.\nIznos zajma je 30 miliona eura, s alokacijom na Republiku Srpsku, rokom otplate od 32 godine i grejs periodom od sedam godina.\nCilj projekta je unapređenje zaštite od poplava i omogućavanje prekogranične saradnje u koridorima rijeka Save i Drine. Prva faza programa je regionalnog karaktera i realizira se u Bosni i Hercegovini, Srbiji i Crnoj Gori.\nMinistarstvo finansija i trezora BiH zaduženo je da Prijedlog sporazuma, zajedno sa Osnovama, dostavi Predsjedništvu BiH u daljnju proceduru, uz prijedlog da se za potpisnika sporazuma odredi ministar finansija i trezora.\nVijeće ministara BiH usvojilo je Inicijativu Ministarstva finansija i trezora BiH i imenovalo delegaciju za vođenje pregovora radi zaključivanja Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj (IBRD) radi finansiranja Projekta za hitnu podršku firmama, u iznosu od 56 miliona eura.\nGlavni cilj projekta je povećanje otpornosti firmi za vrijeme i nakon izbijanja pandemije COVID - 19, te održavanje njihovog poslovanja proširivanjem finansijskih resursa radi osiguranja finansiranja obrtnog kapitala i investicija za mikro, mala i srednja poduzeća u Bosni i Hercegovini.\nSredstva će biti alocirana na Republiku Srpsku i Federaciju Bosne i Hercegovine, a tačni iznosi će biti definirani na pregovorima.\nVijeće ministara BiH utvrdilo je Prijedlog sporazuma o finansiranju Državnog programa aktivnosti BiH za 2019. godinu između EU, koju predstavlja Evropska komisija, i Bosne i Hercegovine, sa Osnovama za zaključivanje Sporazuma.\nProcijenjeni iznos vrijednosti Državnog programa aktivnosti BiH za 2019. godinu je 85.490.154 evra, a sporazumom je određeno učešće EU sa 81.898.200 evra.\nCiljevi Programa su podrška političkim reformama i progresivno usklađivanje sa zakonodavstvom Unije, te podrška ekonomskom, socijalnom i teritoriјalnom razvoju. Program će biti proveden putem projekata svrstanih u pet sektora: Demokratija i upravljanje, Vladavina prava i osnovna prava, Zaštita okoliša, klima i energija, Promet i Obrazovanje, zaposlenost i socijalne politike. Period izvršenja je 12 godina, a operativnog provođenja šest godina od stupanja Sporazuma na snagu.\nMinistarstvo finansija i trezora BiH će dostaviti Predsjedništvu BiH Prijedlog sporazuma sa Osnovama za zaključivanje u daljnju proceduru, uz prijedlog da se za potpisnika Sporazuma odredi direktor Direkcije za evropske integracije.\nVijeće ministara BiH utvrdilo je Prijedlog sporazuma o finansiranju Programa aktivnosti prekogranične saradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora 2018. – 2020. za 2019. godinu između Evropske unije, Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore, s Osnovama za zaključivanje navedenog sporazuma.\nFinansiranje Programa aktivnosti prekogranične saradnje BiH - Crna Gora 2018. - 2020. za 2019. godinu planirano je u iznosu od 1.411.764,00 eura, na osnovu Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II). Evropska unija (EU) će sredstvima iz budžeta osigurati 1.200.000,00 eura, dok se od korisnika IPA II programa ne očekuje nikakav finansijski doprinos. Kontribuciju u vezi sa pojedinačnim projektima, u vrijednosti od 211.764,00 eura, snosit će krajnji korisnici.\nPeriod izvršenja Sporazuma o finansiranju Programa je 12 godina od dana stupanja na snagu, dok je period njegove operativne provedbe šest godina od dana stupanja na snagu Sporazuma.\nAktivnosti prekogranične saradnje odnose se na oblasti promoviranja zapošljavanja, mobilnosti radne snage i socijalne i kulturne prekogranične inkluzije, zaštite okoliša i promoviranja prilagođavanja klimatskim promjenama i smanjenja njihovih negativnih utjecaja, sprečavanja rizika i upravljanja, podrške turizmu, kulturnom i prirodnom naslijeđu.\nMinistarstvo finansija i trezora BiH dostavit će Prijedlog sporazuma o finansiranju, s Osnovama za zaključivanje, u daljnju proceduru Predsjedništu BiH, uz prijedlog da se za potpisnika odredi direktor Direkcije za evropske integracije BiH.\nVijeće ministara BiH usvojilo je Informaciju o kretanju makroekonomskih pokazatelja za period januar – maj 2020. godine, koju je pripremila Direkcija za ekonomsko planiranje.\nU Informaciji se iznosi podatak da je BiH u prvom kvartalu 2020. godine ostvarila ekonomski rast od 2,0% u odnosu na isti period prethodne godine zahvaljujući rastu domaće tražnje, odnosno povećanju privatne i u manjoj mjeri javne potrošnje, dok su bruto investicije ostvarile pad u odnosu na isti period prethodne godine. S druge strane, drastično slabljenje privredne aktivnosti u glavnim trgovinskim partnerima uslijed izbijanja globalne pandemije COVID - 19 dovelo je do pada vanjskotrgovinske robne razmjene sa svijetom.\nMinistrica civilnih poslova informirala je Vijeće ministara BiH da su otklonjeni svi dosadašnji zastoji i da nema nikakvih prepreka da se realiziraju donacije/humanitarne pomoći Ujedinjenh Arapskih Emirata, Vlade emirata Dubai, Bosni i Hercegovini.\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva finansija i trezora BiH, donijelo je Odluku o visini osnovice za obračun plaće zaposlenim u institucijama Bosne i Hercegovine za 2020. godinu.\nOsnovica za obračun plaće iznosi 475,69 KM i nije se mijenjala od maja 2012. godine, od kada je tadašnja osnovica za obračun plaće od 498,10 KM, zbog održanja makroekonomske stabilnosti, smanjena za 4,5%.\nVijeće ministara BiH usvojilo je Informaciju Ministarstva civilnih poslova BiH u vezi s Godišnjim izvještajem o realizaciji Odluke u vezi s kvotom radnih dozvola za zapošljavanje stranaca u Bosni i Hercegovini za 2019. godinu.\nPrema kvalifikacionoj strukturi, u 2019. godini se pokazuje da najveći broj zaposlenih stranaca ima visoku stručnu spremu (1.415 ili 44,45%), nakon čega slijede oni sa srednjom stručnom spremom (983 ili 30,88%) te nekvalificirani radnici (239 ili 7,51%), što je skoro isti slučaj i u prethodnim godinama kada su u pitanju visoka i srednja stručna sprema.\nNajveći broj radnih dozvola u 2019. godini izdat je u sljedećim djelatnostima: trgovini (794 ili 24,9%), poslovanju nekretninama (391 ili 12,3%), prerađivačkoj industriji 270 (8,5%), obrazovanju (217 ili 6,8%), ostalim uslužnim djelatnostima (213 ili 6,7%) i hotelijerstvu i ugostiteljstvu (212 ili 6,6%), što predstavlja 65,8% od ukupnog broja izdatih radnih dozvola.\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva komunikacija i prometa BiH, usvojilo je Informaciju u vezi sa zahtjevom Agencije za pružanje usluga u zračnoj plovidbi Bosne i Hercegovine za osiguranje sredstava za plaćanje jedne rate po EBRD kreditu 35288.\nU Informaciji se navodi da su proglašenje stanja prirodne ili druge nesreće na području BiH 17. 3. 2020. godine i širenje pandemije COVID -9 doveli do pada zračnog prometa iznad teritorije BiH više od 90% i potpunog prestanka priliva sredstava iz redovnih izvora prihoda Agencije, što za posljedicu ima nemogućnost osiguranja sredstava za otplatu rate EBRD-ovog kredita.\nMinistarstvo finansija i trezora BiH zaduženo je da sa računa za interventno servisiranje duga osigura sredstva i izvrši servisiranje po osnovu ovog EBRD-ovog kredita, koji dospijeva u septembru 2020. godine, i to u ukupnom iznosu od 764.509,84 eura, odnosno 1.495.251,28 KM, što uključuje obaveze po osnovu glavnice i kamate te bankarske troškove koji će biti naknadno obračunati.\nPrethodno će Ministarstvo finansija i trezora i Agencija za pružanje usluga u zračnoj plovidbi BiH zaključiti sporazum kojim će biti regulirani rok i način povrata sredstava po osnovu ovog EBRD-ovog kredita.\nVijeće ministara BiH usvojilo je Informaciju Ministarstva finansija i trezora BiH o utrošku sredstava u 2019. godini, kojima su finansirani projekti uključeni u Program javnih investicija/Razvojno-investicioni program institucija Bosne i Hercegovine (PJI/RIP IBiH) 2019. – 2021. godine.\nZadužene su sve institucije BiH da postupaju u skladu sa Odlukom o načinu i kriterijima za pripremu, izradu i praćenje realizacije Programa javnih investicija/Razvojno-investicionog programa institucija BiH i Instrukcijama za kandidiranje novih projekata i ažuriranje podataka o postojećim projektima u sistemu za upravljanje javnim investicijama Ministarstva finansija i trezora BiH.\nU ovaj program bilo je uključeno 249 projekata ukupne vrijednosti 1.947.680.000 KM. Od ovog iznosa 1.261.070.000 KM odnosilo se na 147 projekata u implementaciji, 12,87 miliona KM na 10 odobrenih projekata, a 673,74 miliona KM na 102 kandidirana projekta.\nOd ukupno 147 projekata u implementaciji koji su bili navedeni u Programu, 44 projekta su završena do kraja 2018. godine, a dva su promijenila status iz,,u implementaciji" u,,odobren". Slijedom navedenog, zbirni pregled realizacije finansijskih sredstava u 2019. godini je urađen za 101 projekt javnih investicija, ukupne vrijednosti 1.076.160.000 KM. Ukupan plan utroška sredstava za 2019. godinu iznosio je 264,31 miliona KM i realiziran je sa 36%.\nPrema planu za 2019. godinu, završeno je 29 projekata ukupne vrijednosti 97,58 miliona KM. Za njihovu realizaciju je u 2019. godini utrošen 17,71 milion KM. Stepen realizacije plana iznosi 107%, jer je došlo do promjene ukupne vrijednosti na nekoliko projekata, koji se pretežno finansiraju iz inozemnih sredstava. Nastavljena je implementacija preostala 72 projekata, ukupne vrijednosti 978,58 miliona KM. Za njihovu realizaciju u 2019. godini planirano je 247,72 miliona KM, a utrošeno 76,65 miliona KM. Stepen realizacije plana iznosi 31%.\nVijeće ministara BiH donijelo je Rješenje o prestanku rada Hrvačkog saveza Bosne i Hercegovine u cilju rješavanja spora entitetskih saveza.\nMinistarstvo civilnih poslova BiH zaduženo je da izvrši dostavljanje Rješenja o prestanku rada Hrvačkog saveza Bosne i Hercegovine u skladu sa Zakonom o upravnom postupku.\nPrethodno je Vijeće ministara usvojilo Informaciju Ministarstva civilnih poslova BiH u vezi sa sporom entitetskih hrvačkih sportskih saveza. U Informaciji su pobrojane aktivnosti Ministarstva civilnih poslova BiH u cilju rješavanja nastalog spora koji potresa hrvački sport Bosne i Hercegovine, te utvrđeno da ne postoji minimum kooperativnosti i dobre volje kod rukovodećih predstavnika Hrvačkog saveza BiH da se u ravnopravno članstvo primi Rvački savez Republike Srpske, te na taj način organizira hrvački sport u Bosni i Hercegovini, u skladu sa Zakonom o sportu u BiH.\nVijeće ministara BiH usvojilo je Informaciju Ministarstva civilnih poslova BiH o analizi stanja finansiranja sporta na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini.\nU Informaciji se navodi da je ukupan iznos realiziranih sredstava za potrebe sporta u 2018. budžetskoj godini iznosio 8.266.289,18 KM, a planirana budžetska sredstva za 2019. godinu 16.385.600 KM.\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Centra za informiranje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja, donijelo je, uz usvojene korekcije na sjednici, Odluku o usvajanju Mape puta za sistemsko provodenje Lisabonske konvencije o priznavanju visokoškolskih kvalifikacija.\nCilj Mape puta je maksimalna ujednačenost u postupcima priznavanja inozemnih visokoškolskih kvalifikacija u svrhu pristupa tržištu rada, uz uvažavanje nadležnosti u oblasti obrazovanja u Bosni i Hercegovini. Mapa puta sadrži prijedloge konkretnih koraka u ostvarivanju zajedničkog cilja potpune usklađenosti zakonodavstva u Bosni i Hercegovini sa Lisabonskom konvencijom.\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva finansija i trezora BiH, donijelo je Odluku o formiranju Radne grupe za izradu Strategije unapređenja upravljanja javnim finansijama u institucijama Bosne i Hercegovine 2021. – 2025. i praćenja njene provedbe.\nRadnu grupu čine predstavnici Ministarstva finansija i trezora BiH, Direkcije za ekonomsko planiranje BiH, Uprave za indirektno oporezivanje BiH i Agencije za javne nabavke BiH.\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva sigurnosti BiH, donijelo je Odluku o davanju posebne dozvole državljanima Republike Sjeverne Makedonije za ulazak i boravak u Bosni i Hercegovini.\nPosebna dozvola za ulazak i boravak u BiH daje se Sonji Velkoski i njenom sinu Mariju, a radi spajanja porodice. Dozvola se izdaje pod uvjetom da posjeduju potvrdu o negativnom testu na virus SARS-COV-2, ne stariju od 48 sati do trenutka ulaska u BiH.\nOsobe kojima se izdaje posebna dozvola obavezne su se po ulasku u BiH javiti Službi za poslove sa strancima BiH radi reguliranja statusa. Također, prilikom ulaska i tokom boravka u BiH obavezne su da poštuju sva uputstva i naredbe nadležnih organa (epidemioloških i zdravstvenih službi).\nIZVOR: Vebsajt Vijeća ministara, 2.09.2020.


SUBVENCIJE ZARADA I NAREDNA DVA MESECA: Uprkos merama države, od početka epidemije bez posla ostalo 9.500 ljudi | Novosti.RS\nS druge strane ima i prognoza koje pokazuju da je ta brojka mnogo veća - čak 15.500 ljudi koji su ostali bez radnog mesta. Taj podatak može da začudi, ako se ima u vidu da od marta poslodavci dobijaju subvencije za zarade. I tako će biti i ovog i narednog meseca. Naime, nakon što je je razmotrena aktuelna situacija, Vlada, iako u teničkom mandatu je odlučila da nastavi sa subvencijama za zarade, kako bi ublažila posledice nastale zbog epidemije virusa korona.\n- Privredna društva i preduzetnici u kategoriji hotela, odmarališta, kampova, turističkih agencija, trgovine u kojima se prodaju suveniri, oni koji organizuju ekskurzije, izlete imaju pravo na subvencije zarada za oktobar i to u iznosu od 70 odsto minimalca ili 155 evra - precizira se u informaciji objavljenoj na sajtu izvršne vlasti.\nOSTALO JOŠ DEVET MILIONA\nDRŽAVA će sa više od 60 miliona evra subvencionisati zarade u privatnom sektoru, od čega je do sada isplaćen 51 milion, kazao je državni sekretar u Ministarstvo ekonomije Milan Srzentić.\nUgostiteljima kojima je zabranjen rad isplaćivaće se 100 odsto minimalca ili 222 evra.\nPravo na subvencije imaće i ugostitelji koji rade, pod posebnim uslovima, odnosno poštujući mere NKT-a, za njih će subvencija iznositi 50 odsto minimalne zarade ili 111 evra po zaposlenom. Taj iznos subvencija važiće i za gradska i prigradska preduzeća, ali i one koji organizuju međunarodni prevoz, bave se rentakar uslugama.\n- Pravo na subvencije za oktobar i novembar imaće i umetnici, odnosno izvođači, stvaraoci, umetnički radnici, oni koji se bave prikazivanjem filmova, organizovanjem koncerata, festivala, muzičkih, filmskih i pozorišnih programa. Za te delatnosti subvencija će biti 100 odsto minimalca ili 222 evra - stoji u odluci Vlade.\nSAČUVALI RADNA MESTA\n- BROJ onih koji su ostali bez posla bio bi i mnogo veći od početka epidemije da nije bilo subvencija na zarade. Prepoznati su najugroženiji i dobro je što se sa subvencijama nastavlja i za ovaj i naredni mesec - prokomentarisao je Srđa Keković, generalni sekretar Unije slobodnih sindikata.\nIstu subvenciju dobiće i preduzetnici koji organizuju, a merama NKT-a je zabranjeno, svadbe, venčanja, kao i saloni venčanica, rođendaonice i slično, dok će npr. fotografi koji su prateći u organizovanju slavlja imati pravo na subvenciju od pola minimalca ili 111 evra. Inače, prema odluci Ministarstva ekonomije, od maja do septembra, država je sa 51 milion evra subvencionisala zarade za 73.000 zaposlenih u 15.500 preduzeća koja su bila najpogođenija epidemijom.\nCrna Gora Epidemija mere nezadovoljni radnici\nPOSLANICI, sada već bivšeg saziva, usvojili su krajem jula, a na snazi je od 12. avgusta izmenjeni Zakon o penzijsko-invalidskom osiguranju.


Žene u organskoj poljoprivredi - Organska poljoprivreda\nUzimajući u obzir prednosti uključivanja žena u sektor organske poljoprivrede, globalne organizacije koje se bave ovom problematikom preporučuju vladi svake zemlje da napravi programe koji to podstiču. Preporuka se odnosi i na fondacije koje bi trebalo što više projekata da posvete razvoju ženskog preduzetništva i rodne ravnopravnosti. Farmerima, bez obzira na pol, preporučuje se da se zalažu za rodnu ravnopavnost i na taj način kreiraju zdravije društvo i bolju radnu sredinu. Svi koji se opredele za podsticanje razvoja organske poljoprivrede ne samo da će pomoći osnaživanje žena nego će i stvoriti zdravije životno okruženje. Iz istog razloga i kupci treba da kupuju organske proizvode.\nSre 15 Februar, 2017 06:49\nTagovi: žene žena koje organska posebno znanja kako organske koja razloga koji biodiverziteta životne bave očuvanju


Britanski premijer Tereza Mej neće zahtijevati duže odgađanje "Bregzita" i Parlament Velike Britanije neće imati puno vremena da se saglasi u vezi sa daljim postupcima, izjavio je neimenovani izvor iz kancelarije britanskog premijera.\nIzvor napominje da narod Velike Britanije već skoro tri godine čeka na "Bregzit" i da mu je dosta neuspjeha Parlamenta da donese odluku.\n"Mejova neće tražiti duže odgađanje, a Parlament time dobija još malo vremena da se saglasi oko daljih postupaka. Narod čeka skoro tri godine i dosta mu je neuspjeha poslanika da donesu odluku", ističe izvor i dodaje da Mejova "razumije frustriranost Britanaca".\nMejova se nada da će sljedeće sedmice Parlament ponovo glasati o sporazumu koji je ona postigla sa Briselom, a koji su britanski poslanici već dva puta odbacili.\nBritanski premijer upozorila je da će, ukoliko Parlament ne ratifikuje sporazum, zatražiti da se "Bregzit" odgodi i poslije 30. juna, a zagovarači izlaska iz EU smatraju da bi to moglo da ugrozi čitav proces.\nMejova će danas, devet dana pred postavljeni rok za izlazak iz EU, poslati pismo predsjedniku Evropskog savjeta Donaldu Tusku, u kojem će zatražiti odgađanje "Bregzita".\nPredsjednik Evropske komisije Žan-Klod Junker izjavio je da je EU učinila dosta da izađe u susret Velikoj Britaniji u vezi sa "Bregzitom" i da ne može učiniti više.\nOn je napomenuo da neće biti daljih pregovora niti novih garancija, pored onih koje su već date Londonu.\nJunker je dodao da, prema informacijama koje je on dobio, pismo Mejove još nije stiglo u Brisel.\nTereza gubi kontrolu nad Bregzitom, ko ga sad kontroliše?\nParlament glasao protiv Bregzita bez sporazuma


Makedonija: Elektrane pod znakom pitanja 1 Mar 2015 - energyobserver\nDržavna kompanija Elektrani na Makedonija (ELEM) nije dobila zvanično objašnjenje da je EBRD stopirao radove na projektu Boškov most. Sve aktivnosti se realizuju prema predviđenoj dinamici koja je dogovorena između države i međunarodnog finansijera. Ova reakcija ELEM-a dolazi posle teksta u britanskom Gardijanu koji se poziva na izjavu visokog predstavnika EBRD, koji je objavio da će se stopirati energetski projekti i da se radi nova studija.\n„U toku je sprovođenje „nove“ studije o oceni uticaja na životnu sredinu. Sve dok se studija ne završi neće se preduzimati nikakve aktivnosti. Zbog žestokih reakcija od strane eksperata iz oblasti životne sredine i zbog zabrinutosti javnosti, rad na terenu je otežan. Veoma je verovatno da treba da vodimo račun o ovim problemima i da odustanemo“, piše list Gardijan.\nDa se situacija komplikuje govori i to da studija o projektu Lukovo pole se već čeka pet godina da se objavi ili se možda čuva u nečijoj fioci, kažu ekologičari. Oni ističu da se radi o izgradnji u zaštićenoj zoni.\nProtiv izgradnje elektrana na međunarodnoj peticiji se potpisali oko 100 hiljada građana, a nekoliko puta su bili organizovani i protesti u Makedoniji i Albaniji.\nPrema poslednjem stavu vlada se neće povući od ovih energetskih projekata Boškov most i Lukovo pole. Ova dva projekta koštaju oko 170 miliona evra. Najveći deo novca treba da obezbede EBRD i Svetska banka, a pored izgradnje ove dve, predviđena je i izgradnja dodatnih malih 20 hidroelektrana u mavrovskom regionu.


Vatikan: Gardisti dali otkaz papi zbog obavezne vakcinacije – Televizija srpske dijaspore\nVatikan: Gardisti dali otkaz papi zbog obavezne vakcinacije\nTrojica pripadnika ceremonijalne Vatikanske garde, “dobrovoljno” su dali otkaz, a nekoliko njih je suspendovano, nakon što je Sveta stolica naredila vojnicima da se vakcinišu protiv kovida 19, bez izuzimanja iz religijskih razloga.\nDok drugi zaposleni u Vatikanu, kao i posetioci, imaju mogućnost da se redovno testiraju na kovid 19, kako bi zadržali Zelene propusnice, svim pripadnicima Garde je naređeno da se vakcinišu, kako bi “zaštitili svoje i zdravlje drugih sa kojima dolaze u kontakt tokom rada”, izjavio je poručnik Urs Brajtenmozer za AP.\nOsim trojice čuvara koji su vraćeni u Švajcarsku, još najmanje trojica su suspendovani, nakon što su pristali da se vakcinišu, ali to još nisu učinili. Vatikanska garda, koja se naziva još i Švajcarska garda, sastavljena je od 135 gardista i služi kao ceremonijalna jedinica, ali i kao jedinica za ličnu zaštitu pape.\nOd 1. oktobra, svi meštani, posetioci i zaposleni moraju da pokažu takozvanu Zelenu propusnicu, koja se koristi u Italiji i drugim članicama EU, kako bi ušli u Vatikan, podseća “Russia today”.\ndali otkazpapišvajcarski gardistivatikanzbog obavezne vakcinacije\nIbrahimović proslavio rođendan: Specijalno iznenađenje – Nada Topčagić!\nImovinska karta Vatikana\nKo je Spajdermen koji je po vrućini strpljivo čekao rukovanje s papom\nNjemačka – Katolička crkva i seksualno zlostavljanje: Kardinal Rajnhard Marks…


Naslovna Fudbal Preokret maestralnih Orlića u Rusiji, bez kiksa do plasmana na EP!\nMlada reprezentacija Srbije nastavila je sa briljantnim partijama u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo u Italiji i San Marinu pošto je u poslednjim trenucima derbija protiv Rusije u Nižnjem Novgorodu stigla do preokreta i osme uzastopne pobede i tako već u osmom kolu praktično obezbedila plasman na završni turnir. Rusija – Srbija 1:2.\nEkipa selektora Gorana Đorovića morala je da se brani tokom većeg dela susreta, pre svega u prvom delu meča, a iako odbrana nije kapitulirala u prvih 45 minuta, loš defanzivni skok naših reprezentativaca u 62. minutu iskoristio je Nikita Černov i doveo Rusiju u vođstvo.\nNakon prvog gola na utakmici, delovalo je kao da će Srbija doživeti prvi poraz u kvalifikacijama s obzirom da su Rusi konstantno pretili golu Borisa Radunovića. Ipak, 22-godišnji golman Atalante na pozajmici u Kremonezeu imao je nekoliko briljantnih intervencija čime je svojim saigračima ulio neophodno samopouzdanje u ključnim momentima derbija Grupe 7.\nPrelistavanje sa Milenom: Sve o Crvenoj zvezdi u Ligi šampiona!\nDesetak minuta kasnije usledio je odličan prodor Luke Jovića po desnoj strani šesnaesterca. Prevario je ruskog golmana Melihova koji ga ruši i dobija žuti karton, a potom ostaje nemoćan na udarac mladog fudbalera Ajntrahta sa bele tačke za 1:1.\nBivši golgeter Crvene zvezde bio je najzaslužniji i kod drugog pogotka Srbije kada je prevario nekoliko igrača u kaznenom prostoru, a zatim pronašao Aleksandra Lutovca kojem u petercu nije bilo teško da u 88. minutu smesti loptu u mrežu za konačnih 1:2.\nS druge strane, iako je uglavnom izgledala podređeno na terenu, Srbija nije bila bez šansi. Danilo Pantić je imao nekoliko sjajnih udaraca sa distance i bio je jedan od najagilnijih u timu, dok je tandem Jović-Lutovac mogao da „upali“ samo dva minuta pre gola domaće reprezentacije kada je propuštena ogromna prilika.\nTakođe, trebalo bi imati na umu da su Rusi nastupili u najjačem sastavu, dok je selektor Đorović morao da kombinuje pošto mu je Mladen Krstajić „oduzeo“ nekoliko standardnih prvotimaca za duele u novoformiranom takmičenju, Ligi nacija.\nUprkos tome, pa čak i pored nekoliko propusta i velikih problema u skoku, Srbija je izgledala taktički spremnija i mnogo opuštenija, a na golu je imala odlično raspoloženog Radunovića, pa nastavak perfektnog niza, osma uzastopna pobeda i praktično obezbeđen plasman na EURO 2019 ne može biti nezaslužen.\nAustrija je jedina selekcija koja bi teoretski mogla da ugrozi Orliće. Imaju devet bodova i meč manje, a da bi Srbija završila u baražu, morala bi da izgubi oba meča koja igra protiv Austrije i Jermenije na svom terenu. S druge strane, Austrijanci bi morali da slave na tri preostala meča (Gibraltar i Srbija u gostima i Rusija kod kuće).\nPrethodni tekstPartizan u predsezoni: Da li su protivnici bili isuviše jaki?\nSledeći tekstNajubedljivije pobede vaterpolista Srbije u prethodnoj deceniji


Privatizacija na srpski način: Stečaju u “Žitoproduktu” ne nazire se kraj – SLOBODNA VOJVODINA\nPrivatizacija na srpski način: Stečaju u “Žitoproduktu” ne nazire se kraj\nJedan od stečajnih postupaka koji traje godinama i kojem se još uvek ne nazire epilog jeste i stečaj u zrenjaninskom preduzeću „Žitoprodukt“.\nNekada uzorni privredni kolektiv novog vlasnika, s prefiksom „kontroverzni“, dobio je daleke 2006. godine, a od kraja januara 2016. „Žitoprodukt“ se nalazi u stečaju.\nKako će se i kada završiti saga o ovom preduzeću, koje u svom sastavu ima mlin, pekaru, ogromne skladišne kapacitete i silose, u ovom trenutku niko ne može da prognozira. Kao što ne može ni da kaže da li će i kada biti namireni manjinski akcionari, koji su borbu za svoje akcije bezuspešno vodili nekoliko godina, dok se i oni nisu umorili.\nU poslednjem kvartalnom izveštaju, koji je organima stečajnog postupka podneo stečajni upravnik Dragan Lazić, piše, kao uostalom i u nekoliko prethodnih, da se obavljaju samo tekuće aktivnosti. Naime, zbog zabrane Višeg suda u Beogradu, do daljeg nije moguća prodaja preostale imovine.\nPodsetimo, Đorđu Božiću, koji je 2006. postao vlasnik „Žitoprodukta“, četiri godine kasnije je privremeno oduzeto pravo upravljanja i raspolaganja fabrikom. Takva odluka je usledila zbog sumnje da je kao jedan od bivših čelnika Poljoprivredno – industrijskog kombinata “Zemun” imovinu stekao kriminalom. Upravljanje imovinom „Žitoprodukta“ nakon toga je preuzela Republička direkcija za imovinu.\n“Žitoprodukt” u stečaju od 2016. godine\nPočetkom 2016. je, na predlog Banke Inteza, Privredni sud u Zrenjaninu doneo rešenje o pokretanju stečajnog postupka. Kao razlog je navedena blokada računa u trajanju od 1.098 dana i dug od 1,2 milijarde dinara. Od tada do danas u „Žitoproduktu“ se situacija nije pomerila ni za milimetar.\nMlin, pekara, deo pogona i deo skladišnih kapaciteta izdati su u zakup i od zakupaca se redovno ubire renta. Istovremeno, zakupci, od kojih je jedan i „Don Don“, lider u pekarstvu na srpskom tržištu, nemaju interesa da ulažu u zgrade i opremu, jer se ne rešava pitanje vlasništva, pa je logično da niko ne želi da investira u nešto što nije njegovo i za šta se ne zna kako će na kraju završiti.\nStečajnom upravniku stoga preostaje da se bavi tekućim stvarima, zakupom i košenjem trave u dvorištu ispred upravne zgrade, dok pojedine objekte polako nagriza zub vremena.\nSve oči uprte u Krizni štab: Situacija sa koronom se smiruje, da li je to dovoljno da od 21. juna krenu proslave\nKako će izgledati procedura za zamenu stolarije koju subvencioniše država?


Noviteti iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave - Knjaževačke novine\nNoviteti iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave\nDobro došli » Noviteti iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave\nTo će, kako se navodi u saopštenju, omogućiti doslednu primenu principa da organi uprave nemaju pravo da traže od građana izvode, uverenja i potvrde o podacima koji se vode u službenim evidencijama, već te podatke pribavljaju sami. Prošle godine država je samo iz matičnih knjiga izdala preko tri miliona izvoda, a eZUP će da eliminiše potrebu da građani vade izvode iz matičnih knjiga, kao i druge potvrde i uverenja.\nTakođe, podseća se da danas počinje i puna primena Zakona o opštem upravnom postupku, a u prvoj fazi sistem eZUP je povezao 14 baza podataka 6 velikih institucija u Srbiji – matičnih knjiga MDULS-a, baza MUP-a, Poreske uprave, Fonda PIO, Nacionalne službe za zapošljavanje i Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja.\nDržava se okreće ka gradjanima kroz brži i efikasniji rad organa uprave, kako na centralnom, tako i na lokalnom nivou”, istakla je ministarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić povodom početka rada novog informacionog sistema.\nMinistarstvo očekuje da se svi organi uprave prilagode i u što kraćem periodu iskoriste prednosti novog informacionog sistema, kako bismo svi zajedno doprineli razvoju moderne elektronske uprave i bili na usluzi gradjanima i privredi.\n(Izvor: Alo!, autor: Tanjug)\nMinistarstvo, Ministarstvo državne uprave, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave\nPrevPrethodna“Timočanin“ obezbedio opstanak u Zoni “Istok“\nSledećaPrvi festival nauke ,,Timočki naučni tornado“Next\nMinistarka zaštite životne sredine u Vladi Republike Srbije Irena Vujović izjavila je danas da ovo


Devojčice su bolje u čitanju i pisanju od dečaka -- Znanost o duhu -- Sott.net\nPet, 05 Lis 2018 21:50 UTC\n"Uobičajeno mišljenje je da dečaci i devojčice započinju osnovno obrazovanje s istim kognitivnim sposobnostima, ali ovo istraživanje sugeriše drugačije", rekao je Dejvid Rajli, doktorand na Univerzitetu Grifit i glavni autor studije objavljene u časopisu American Psychologist.\n"Naše istraživanje je otkrilo da devojčice generalno pokazuju bolju sposobnost čitanja i pisanja od dečaka već u četvrtom razredu". Rajli i njegove kolege analizirali su rezultate standardizovanog testa koji je za poslednjih 27 godina radilo više od 3,4 miliona učenika četvrtog i osmog razreda osnovne škole i četvrtog razreda srednje škole u SAD. Ove informacije su prikupljene u okviru projekta Nacionalne procene napretka u obrazovanju.\nTestovi su pokazali da su devojčice generalno postigle znatno bolje rezultate od dečaka u čitanju i pisanju u četvrtom razredu osnovne škole. Ta razlika se samo još povećala u osmom razredu osnovne i četvrtom razredu srednje škole, s tim što su momci bili lošiji u pisanju nego u čitanju. "Izgleda da je rodni jaz kada su u pitanju pisani zadaci veoma potcenjen i da se ne smanjuje tokom vremena, uprkos našim naporima da unesemo promene u nastavne metode", istakao je Rajli.\nAutori istraživanja ponudili su nekoliko teorija da objasne nalaze. Na primer: statistički je veća verovatnoća da će dečaci ispoljiti teškoće u učenju i da će trpeti pritisak vršnjaka da se prilagode shvatanjima muškosti, zbog čega im čitanje ne bi bilo prioritet. Još jedno objašnjenje moglo bi biti da rodne razlike utiču na poremećaje u ponašanju kao što su fizička agresija i nepoštovanje pravila, ali i na poremećaje pažnje, koji su prethodno dovedeni u vezu sa opštim teškoćama u čitanju i pisanju. "Ovi problemi mogu da remete nastavu, ali i da ukažu na neurološki uzrok", primetio je Rajli.\n"I dečaci i devojčice mogu imati teškoće sa pisanjem jer je to sposobnost koja zahteva od osobe da solidno čita, kao i da se tečno izražava i bude dobra u pravopisu i gramatici", rekao je koautor studije Dejvid Njuman.\n"Nalazi istraživanja ukazuju na to da rodno odvajanje u obrazovanju ojačava negativne rodne stereotipe i jače ističe rod kao kategoriju, što bi moglo da šteti dečacima kada je reč o čitanju i pisanju, a devojčicama kada su u pitanju matematika i prirodne nauke", rasuđuje Dejvid Rajli i dodaje da bi trebalo bolje prilagoditi školstvo potrebama dečaka i razvijati u njima odmalena ljubav prema čitanju i pisanju. Predlaže i da buduća istraživanja pažljivo ispitaju razloge rodnih razlika u čitanju i pisanju, kako bi prosvetni radnici mogli da osmisle nove tehnike za usavršavanje ovih osnovnih veština.


Da bi opremili đaka prvaka, roditelji treba da izdvoje i do 22.000 dinara - Balkanska\n“Ranac je dobio, tako da sam se spasila za to, a pribor ću da gledam da bude što pristupačnije mom budžetu, jer drugačije ne mogu”, kaže Marija.\n“Mogu da kažem da se od kompletne prodaje nekih 40 odsto bazira na prodaji preko administrativne zabrane. Roditelji često masovno koriste tu mogućnost i koriste mogućnost kupovine na odloženo plaćanje, kartice i rate”, ističe Jelica Milošević, šef odeljenja u maloprodaji “Službenog glasnika”.\n“Ti udžbenici bi sigurno mogli da budu jeftiniji. Sve ovo što ide uz, sigurna sam da može da bude jeftinije zato što većina ljudi iz Srbije ide u okolne zemlje, kupuje za svoju decu i to im se isplati, i put i to im dođe jefitinije nego u našoj zemlji”, ukazuje Gordana Plemić iz udruženja “Roditelj”.\nOsim briga oko finansija, roditelji prvaka su dodatno pod stresom jer, kako tvrde psiholozi, sada sve aktivnosti treba uskladiti sa školarcem.\n“Dobro je da u ovom periodu malo prošetaju do škole da se malo dete upozna sa prostorom i ambijentom kroz koji će prolaziti. Dobro je da negde odrede kutak koji će biti dečiji radni prostor i da zajedno sa detetom rasporede pribor ili stvari koje će tu stajati”, napominje dečiji psiholog Branka Tišma.\nTags: ĐACI, POLAZAK U ŠKOLU, UDŽBENICI


Poštovani, Moja tetka (očeva sestra) želi da mi dodeli stan po ugovoru o poklonu, pa me interesuje da li bih plaćao neke takse na poklon i koliko bi one iznosile ukoliko je tržišna vrednost poklona (stana) oko 45.000 evra? Da li je jeftinija varijanta da ona taj stan pokloni svom bratu (mom ocu), a da onda moj otac taj stan pokloni meni i koliko bih u tom slučaju morao da platim?\nZakonom o porezima na imovinu, članom 18. za porez na nasleđe i poklon, propisana je poreska stopa od 1,5% za poklonoprimce koji se u odnosu na poklonodavca nalaze u drugom naslednom redu a za poklonoprimce koji se nalaze u trećem i u svakom daljem naslednom redu, propisana je poreska stopa od 2,5 % . I jedna I druga poreska stopa se primenjuju na poresku osnovicu koju u ovom slučaju predstavlja tržišna vrednost nepokretnosti koja je predmet ugovora o poklonu. S obzirom da se prema članu 12. Zakona o nasleđivanju Vaš otac i Vi kao njegov potomak nalazite u drugom naslednom redu, svakako ćete morati da platite porez po poreskoj osnovici od 1,5%, ma ko od Vas dvojice bio poklonoprimac po ugovoru o poklonu nepokrentnosti.\nPreviousBrat je platio porez na prenos apsolutnih prava pri prenosu svojine na stanu na osnovu ugovora o doživotnom izdržavanju (prvi stan). Nakon prodaje tog stana kupio je nov (drugi po redu) i treba da plati porez na prenos apsolutnih prava. U vreme plaćanja poreza na prvi stan (pre dve godine) advokat ga je pogrešno poučio i rekao da nema pravo na poresko oslobođenje za prvi stan jer je supruga tada imala stan u vlasništvu.Da li postoji mogućnost da se sada pozove na već (pogršno) plaćen porez i da se sadašnja poreksa obaveza umanji (smatra da je imao pravo na poresko oslobođenje za prvi stan za 40km2, za sebe ali ne i za suprugu). Koja su mu prava i da li uopšte može da se uzme u obzir da pri kupovini prvog stana nije iskoristio poresko oslobođenje? NextPostovani, Molim vas za savet u vezi sledee situacije . Podnela sam predlog sudu za podelu sprata kuce koju smo nasledile ja i sestra.To je po nalazu vestaka potrebno prodati na javnoj prodaji, ovbzirom da je stan nedeljiv.I to nije sporno. U toku tog postupka sam predlozila da ujedno Sud odluci i o drugoj kuci van grada,ali je zbog toga ceo postupak mnogo produzen, i nema naznaka da ce se uskoro okoncati, zbog potpuno oprecnih stavova obeju strana. Pitanje: Da li mogu traziti odvajanje ova dva predloga, tako da Sud donese odluku o prodaji sprata kuc , sto nije sporno, a da reseavanje po naknadnom predlogu bude odlozeno ili neka druga mogucnost? da li to podrazumeva placnje novih taksi?


Ukidaju procentualna budžetska izdvajanja određenim institucijama | MINA\nNaslovnicaMINA BusinessUkidaju procentualna budžetska izdvajanja određenim institucijama\nUkidaju procentualna budžetska izdvajanja određenim institucijama\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Ministarstvo finansija i socijalnog staranja je planiralo da postepeno ukine procentualna budžetska izdvajanja koja su do sada imala određene institucije, pišu Vijesti.\n”Postepenim ukidanjem procentualnih budžetskih izdvajanja doći će adekvatnije raspodjele budžetskog novca, kao i snaženja kvaliteta javne usluge koju treba da pružaju sve budžetske jedinice”, obrazložili su iz tog resora.\nVijesti danas čekaju odgovore od Ministarstva na pitanja da li je rađena analiza koja je pokazala da je ovo opravdano ukinuti, da li su konsultovane insitucije na koje su se ova izdvajanja odnosila prilikom donošenja ove odluke, šta se podrazumijeva pod postepenim ukidanjem ovih procentualnih izdvajanja i kolika je ušteda u narednoj godini po osnovu ovih ukidanja.\nOvom mjerom biće obuhvaćeno Ministarstvo kulture, Prijestonica Cetinje, Centar za obuku u sudstvu i tužilaštvu, nevladine organizacije, političke partije, Agencija za sprečavanje korupcije, fond za medije, Javni servis RTCG, dijaspora, fondovi za manjine, ženske organizacije u političkim partijama u državnom i lokalnim parlamentima.\nVlada je već u cilju realizacije ove mjere utvrdila izmjene zakona u kulturi, Centru za obuku u sudstvu i državnom tužilaštvu, o sprečavanju korupcije, o saradnji Crne Gore sa dijasporom – iseljenicima, o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja.


Lajčak otkrio kakav treba da bude sporazum, nema razlike sa Borelom - Radio Kontakt Plus\nLajčak otkrio kakav treba da bude sporazum, nema razlike sa Borelom\n14:28, 18.05.2020Izvor: Gazeta Express, RTS\nPortparol komesara EU za spoljne poslove Peter Stano izjavio je da konačni sporazum Beograda i Prištine mora da bude u skladu sa međunarodnim pravom i prihvatljiv za države članice Evropske unije i zemlje regiona Zapadnog Balkana.\nPortparol komesara EU za spoljne poslove Peter Stano navodi da sporazum, mora da bude prihvatljiv za region i za države članice EU.\n"Takav sporazum mora da bude u skladu sa zakonima i vrednostima Evropske unije i poštujući međunarodno pravo. Da bi bio trajan sporazum, mora da bude prihvatljiv za region i za države članice EU. Ovo je poruka koju je stranama poslao Miroslav Lajčak, koji je imenovan i postupa u ime visokog predstavnika EU Žozepa Borela", rekao je Stano prištinskom portalu Gazeta Express.\nObjasnio je da je "čisto zlonamerno i nekorektno pogrešno tumačenje", da Borel i Lajčak imaju različite stavove po pitanju konačnog sporazuma za Kosovo.\n"Što se tiče razmene teritorija, komentari visokog predstavnika Žozepa Borela i specijalnog predstavnika EU Miroslava Lajčaka su dosledni i u skladu sa našim dugoročnim stavom. Drugim rečima, to je čisto zlonamerno i nekorektno tumačenje", rekao je Stano.\nDodao je da je Borel uvek govorio da "Kosovo i Srbija moraju da nađu rešenje za sve probleme, da je to prioritet EU i trebalo bi da bude i za njih".\n"Kosovo i Srbija moraju da postignu sveobuhvatni dogovor o normalizaciji odnosa. To će pokazati da su konačno rešili probleme prošlosti i da su spremni da idu dalje na svom evropskom putu", rekao je Borelov portparol.\nKada je u pitanju spremnost Rusije da se uključi u dijalog, Stano je naveo da za tako nešto treba da postoji zajednička saglasnost svih strana koje su uključene u pregovarački proces.\nTagovi: DijalogEUŽozep BorelPeter Stano


"Sarađujte sa NATO kao što to radi Srbija" | Skandalozno\nMajk Pompeo: “Sarađujte sa NATO kao što to radi Srbija”\nDržavni sekretar SAD Majk Pompeo pozvao je tročlano Predsedništvo BiH da prihvati Nacionalni godišnji program saradnje sa NATO.\nOn je istakao da ne postoji razlog za zabrinutost da bi to moglo imati uticaja na odnose sa susedima jer, kako je ukazao, i Srbija, iako nije članica NATO, ima značajnu saradnju s Alijansom.\nPompeo je, kako je javila BHRT, pozvao članove Predsedništva Bosne i Hercegovine da prihvate Nacionalni godišnji program, koji je NATO omogućio nedavnom odlukom o Akcionom planu za članstvo BiH u NATO (MAP).\nOn je naveo da je približavanje Bosne i Hercegovine NATO-u “jasno naglašeno u aktuelnoj Strategiji spoljne politike BiH i da razume da postoji zabrinutost unutar Predsedništva BiH da bi veći stepen saradnje sa Alijansom mogao imati uticaja na odnose sa susedima“, prenosi portal Klix.\nUkazao je i da Srbija, iako nije članica NATO, ima značajnu saradnju s Alijansom, uključujući zajedničke vežbe radi povećanja stepena interoperabilnosti između vojske Srbije i članica NATO, te da zato nema razloga da BiH ne uspostavi slične odnose sa Severnoatlantskim savezom.\n“Taj potez neće predodrediti buduće članstvo u NATO, ali će imati pozitivan uticaj na transformaciju i modernizaciju Oružanih snaga. Ovim korakom će se, takođe, poboljšati bezbednost u BiH i ojačati proces reformi koji je već deo nastojanja da BiH dobije status kandidata u pregovorima sa EU. Zbog toga vas pozivam da nastavite aktivnosti koje su poduzimale prethodne vlasti BiH i iskoristite prednosti procesa usvajanja Nacionalnog godišnjeg programa”, naveo je Pompeo.\nNa kraju je naveo da je BiH od strateškog značaja za regionalnu stabilnost i da SAD žele veći stepen saradnje sa BiH. BiH je nedavno dobila zeleno svetlo za aktivaciju MAP, što ne znači automatski i članstvo u NATO.\nMinistri spoljnih poslova NATO-a odobrili su 5. decembra prvi godišnji nacionalni program, čime je BiH dobila ponudu za Akcioni plan za članstvo u NATO. MAP predstavlja program pomoći, praktične podrške i konsultacija namenjen pripremama zemalja za članstvo u NATO.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Majk Pompeo: “Sarađujte sa NATO kao što to radi Srbija”"


Radionice u Hagu – Tranziciona pravda i nastava istorije – Learning history that is not yet history\nRadionice u Hagu – Tranziciona pravda i nastava istorije\nU okviru projekta Learning a History that is ‘not yet History’ (Učenje istorije koja to još uvek nije) u periodu između 28-31. januara održane su radionice u zgradi Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju u Hagu. Jedna od najvažnijih tema radionica bila je mogućnost korišćenja arhivskog materijala Međunarodnog tribunala u Hagu i agencije Sense i njihovoj primeni u nastavi istorije. Učesnici radionica bili su timovi iz Srbije, Hrvatske, Crne Gore i Bosne i Hercegovine. Ovo je bila jedinstvena prilika da se okupe 30 nastavnika istorije i eksperata na polјu obrazovanja s područja bivše Jugoslavije kako bi razgovarali o najbolјoj praksi nastave istorije o sukobima iz devedesetih godina XX veka i upotrebi obimnog arhivskog materijala sadržanog u arhivima Međunarodnog krivičnog suda i materijala obrađenih od agencije Sense.\nIstorija nedavnih ratova 90-tih često se smatra da još nije postala „istorija“, ali se pamti na mnogo različitih načina. Projekat ima za cilј da doprinese na polјu kulture sećanja kroz podizanje svesti među nastavnicima, učenicima i studentima, o mogućim zajedničkim pristupima temama vrlo osetlјive prošlosti. Partneri na projektu su udruženja nastavnika sa prostora bivše Jugoslavije koja se nalaze pred velikim izazovom da prikupe, evaluiraju i prezentuju rezultate različitih inicijativa i različitih projekata o ratovima 90-tih.\nU sklopu radionica održana je javna debata, 30. januara u muzeju Museon u Hagu, pod nazivom Od Tribunala do učionice, u organizaciji Outreach programa Međunarodnog suda i Evropskog udruženja nastavnika istorije (EUROCLIO). Ovaj skup je bio namenjen stručnjacima na polјu obrazovanja koji se suočavaju sa izazovima nastave o skorijoj istoriji na prostoru bivše Jugoslavije. Dve panel diskusije bavile su pitanjem prezentacije ratova iz devedesetih godina XX veka u nastavi istorije. Tokom prve diskusije, panel sastavlјen od stručnjaka za nastavni program, eksperata na polјu formalnog obrazovanja i autora udžbenika sa Balkana razgovarao je o izazovima i naučenim lekcijama u nastavi nedavne istorije u regionu. Drugi panel, koji je zajednički organizovan s holandskom nevladinom organizacijom PAX for Peace, usredsredio se na to kako su događaji u Srebrenici u julu 1995. i uloga holandskog batalјona UNPROFOR-a obrađeni u holandskoj nastavi istorije, te o mogućnostima integracije u nastavi.\nPrevious Previous post: “Learning History that is ‘not yet History’” and ICTY “Legacy Dialogues” Public Event\nNext Next post: Seminar za nastavnike istorije u Jagodini o ratovima 90-tih


Krneta: Dokazaćemo da berza u Srbiji ima razlog da postoji\nIzvor: N1 televizija, 16.Nov.2018, 00:22\nNa Beogradskoj berzi će se 20. novembra prvi put čuti zvono posle skoro 80 godina, pošto će nakon uspešno sprovedene inicijalne javne ponude, početi trgovanje akcijama srpske kompanije Fintel energija. Direktor berze Siniša Krneta kaže da se nadaju da će sledeće godine ponuda biti šira.\n"Svi naši napori usmereni su ka tome da Fintel ne bude usamljeni slučaj. Vredno radimo na tome da sledeće godine govorimo o novim IPO-ovima...Samo tako mislim da možemo da pokažemo >> Pročitaj celu vest na sajtu N1 televizija << i dokažemo da berza u Srbiji ima razlog da postoji", kazao je Krneta na konferenciji Beogradske berze "Upgrade in Belgrade".\nDirektor Fintel energije Ticijano Đovaneti rekao je da je ta kompanija do sada u Srbiji, u izgradnju vetroparkova uložila 150 miliona evra i planira da uloži još najmanje toliko u narednim godinama.\nUkupna berzanska vrednost kompanije Fintel energija iznosiće oko 112 milona evra na početku trgovanja.\n"Beogradska berza ograničena je po obimu trgovine i ponudi akcija. Naravno, ključno pravilo u trgovini jeste da će klijenti kupovati ono što je na polici izloženo. Ako nudite samo jabuke, prodaćete jedino jabuke. Mi donosimo nešto novo, što daje veći izbor i veće mogućnosti, dajemo investittorima alternativu. Brojni investitori su mi se žalili da su u Srbiji vrlo ograničene mogućnosti ulaganja, zbog nerazvijene berze. Mi donosimo nešto novo. Ne znam da li ćemo biti uspešni, ali će na tržištu biti alternative za one koji bi da sredstva ulože i u akcije", rekao je Đovaneti.


Ženama preduzetnicama do 7.000 evra bespovratno – Portal NAŠE SELO\nIKEA Srbija i Fondacija Ana i Vlade Divac okupile su se se oko zajedničkog projekta „Ja sam ODVAŽNA!“ usmerenog na podršku ekonomskom osnaživanju žena u Srbiji. Projekat ima za cilj da doprinese poboljšanju položaja žena u radnom i društvenom okruženju, gradeći ravnopravnost žena i kod kuće.\nU okviru prvog ciklusa projekta podržano je šest ženskih preduzetničkih inicijativa u ukupnom iznosu od 4,2 miliona dinara. Imajući u vidu trenutnu krizu izazvanu pandemijom virusa COVID 19 i neizvesnoj situaciju u kojoj se veliki deo preduzetnika i preduzetnica u Srbiji našao, IKEA Srbija i Fondacija Ana i Vlade Divac rešile su da otvore novi konkurs usmeren ka ženskom preduzetništvu.\nU okviru konkursa „Ja sam ODVAŽNA“ biće podržani biznisi osnovani od strane žena i/ili oni koje vode žene, kao i pravni subjekti koji zapošljavaju najmanje 60% žena.\nOsnovna delatnost pravnih subjekata koji će biti podržani je proizvodna delatnost (igračke, tekstilni proizvodi, stari zanati, hrana, pića/sokovi/sirupi, ukrasni/upotrebni predmeti, proizvodi za decu i sl). Projekti će biti odabrani na osnovu njihovog uticaja na zapošljavanje žena, relevantnosti i kapaciteta za ostvarenje poslovnog napretka i održivosti nakon isteka projekta. Aktivnosti se moraju realizovati isključivo na teritoriji Republike Srbije.


Strava kod Niša: U požaru izgorela tri muškarca\nB92\t29.12.2017 10:03\nTri muškarca starosti 48 godina, 36 i 28 godina nastradala su u požaru koji je izbio u kući u selu Popovcu kraj Niša.\nU niškoj policiji rekli su za agenciju Beta da im je sinoć u 20.50 prijavljeno da su u selu kraj Niša pronađena tela trojice muškaraca.\n"Istraga je u toku, o slučaju je obavešteno Više javno tužilaštvo", rekli su u policiji.\nOkolnosti tragedije nisu poznate, ali se pretpostavlja da su muškarci u momentu izbijanja požara spavali.\nPrema nezavaničnim informacijama, nastradali nisu bili u rodbinskim vezama.\nU Višem javnom tužilaštvu kazali su da će više informacija o nesreći moći da saopšte u toku dana.


Koliko sporazuma treba potpisati da bi odnosi dva suseda bili normalizovani? | New Social Initiative - NSI Koliko sporazuma treba potpisati da bi odnosi dva suseda bili normalizovani? – New Social Initiative – NSI\nKoliko sporazuma treba potpisati da bi odnosi dva suseda bili normalizovani?\nProšlo je deset godina od početka tehničkog dijaloga između Kosova i Srbije, a obe zemlje još uvek teže postizanju sveobuhvatnog sporazuma. Ovaj sporazum ima za cilj da: reši sva njihova nerešena pitanja, omogući im da napreduju na putu ka Evropskoj uniji, stvori nove mogućnosti i poboljša život njihovih građana. Dijalog kojim posreduje EU treba da […]\nProšlo je deset godina od početka tehničkog dijaloga između Kosova i Srbije, a obe zemlje još uvek teže postizanju sveobuhvatnog sporazuma. Ovaj sporazum ima za cilj da: reši sva njihova nerešena pitanja, omogući im da napreduju na putu ka Evropskoj uniji, stvori nove mogućnosti i poboljša život njihovih građana.\nDijalog kojim posreduje EU treba da pomogne u normalizaciji odnosa između ove dve zemlje, ali i unutar zajednica na Kosovu: što znači zemlje i njenih građana, etničkih Srba, olakšavajući im pristup obrazovanju i zapošljavanju i čineći ih da se osećaju sigurnije i zaštićenije. Međutim, u praksi to nije proizvelo očekivane rezultate. Procesu dijaloga je od samog početka nedostajala transparentnost, a nije pridobio ni javnu podršku u obe zemlje, Kosovu i u Srbiji. Prema anketi koju su sproveli Kosovski centar za bezbednosne studije i Beogradski centar za bezbednosnu politiku (2021), 80 procenata kosovskih i 92 procenta srpskih ispitanika smatra da nije imalo nikakvih ličnih koristi od dijaloga.\nU stvarnosti, postignuto je 38 sporazuma, od kojih se petnaest smatra sporazumima, a dvadeset i tri zaključcima. Ali pitanje koje ostaje je: Koliko još sporazuma mora biti potpisano da bi se odnosi između dve nacije smatrali „normalizovanim“? S druge strane, pomirenje ostaje daleki san.\nOd ovih 38 sporazuma, pet i dalje nije sprovedeno: uzajamno priznavanje univerzitetskih diploma; Udruženje/Zajednica opština sa srpskom većinom na Kosovu; katastarske knjige; energija; i uklanjanje barikada i revitalizacija mosta u Mitrovici. Bez obzira na to, čak i sporazumi, za koje se smatra da da su sprovedeni ili delimično sprovedeni, ne služe uvek potrebama građana, a i dalje postoje brojna kršenja sa obe strane.\nNa primer, uprkos postojanju jednostavnog sporazuma, poput onog o slobodi kretanja, koji bi trebalo da olakša slobodno kretanje građana Srbije i Kosova, (korišćenjem njihovih zvaničnih dokumenata, uključujući priznavanje vozačkih dozvola i registarskih tablica), građani i dalje oklevaju da pređu granicu. U vezi sa tim, 67 procenata Kosovara tvrdi da se ne bi osećali sigurno da putuju u Srbiju sa kosovskim tablicama. Čak i kada koriste srpske aerodrome, kao tranzit za treće zemlje, postoji neizvesnost da li će uspeti da stignu na odredište bez ikakvih problema prilikom provere pasoša na izlazu.\nU mnogim slučajevima – ako postoji alternativa – odlučiće se na dužu/skuplju rutu samo da bi izbegli probleme koji bi se mogli pojaviti na granici/aerodromu.\nIsti sporazum ima za cilj normalizaciju slobode kretanja unutar Kosova, posebno između severne i južne teritorije, u vezi sa funkcionalizacijom mosta u Mitrovici. Međutim, zbog napada i problema koji se dešavaju u Severnoj Mitrovici, Kosovari se ne osećaju sigurno da posete i taj deo zemlje. Isto važi i za kosovske Srbe. Opšta percepcija bezbednosti prilikom putovanja i posete rođacima u oblastima sa većinskim albanskim stanovništvom je i dalje niska. Studija koju je sprovela Grupa za pravne i političke studije (2020), zaključuje srpska zajednica na Kosovu nema osećaj pripadnosti, što dalje ometa stvaranje inkluzivne nacije. S druge strane, etnički Albanci u Srbiji se takođe osećaju izostavljenima iz procesa dijaloga i nedavno su počeli da iznose tvrdnje da Beograd briše adrese građana Preševske doline u tihom procesu etničkog čišćenja.\n„Ekonomska normalizacija odnosa“ je bila još jedan željeni pozitivan ishod ovih pregovora. Početni koraci ka postizanju takve saradnje između dve zemlje su preduzeti potpisivanjem sporazuma o carinskom pečatu, koji ima za cilj da omogući normalnu razmenu robe između Kosova i Srbije. Do nadgradnje ovog sporazuma je došlo februara 2020. Uz posredovanje SAD-a pod Trampovom administracijom, Kosovo i Srbija su se dogovorile da uspostave direktnu vazdušnu i železničku liniju između Prištine i Beograda. Iako je ostvaren značajan napredak u povećanju kosovskog izvoza u Srbiju (i obrnuto), i dalje postoje velike praznine koje ometaju ekonomsku normalizaciju između dve zemlje. Na primer, kosovski izvoznici nailaze na prepreke na carini gde se zadržavaju po nekoliko sati dok uđu u Srbiju. A da ne govorimo o slučajevima kada srpske paralelne carinske vlasti koriste provokativne pečate sa natpisom „Carina Priština i Kosovska Mitrovica“. Međunarodni posrednici su se nadali da će postizanje ovih ekonomskih sporazuma između dve zemlje imati pozitivan efekat prelivanja na političku arenu. Iako bi to bila dobra strategija, nažalost, kao i kod većine sporazuma, i ovaj su obe vlade iskoristile za svoje političke ili čak populističke ciljeve. Gorenavedena pitanja, kao i uvođenje carina od 100% na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine, kao kontra odgovor na agresivno lobiranje Srbije protiv članstva Kosova u INTERPOL-u, mogu se smatrati dokazom za ovu tvrdnju.\nŠto se tiče sastanaka na visokom nivou, možemo primetiti određene pokušaje nastavka dijaloga, ali s kojim ciljem? Očigledno je da ne samo da ne postoji zajednički jezik, već ni takozvana „normalizacija odnosa“ – što samo nagoveštava na stvaranje bezbednog okruženja za obe zajednice – još nije postignuto. Sve dok se građani osećaju nesigurno i pod pretnjom da se bezbedno kreću unutar svoje teritorije, kao i preko granice, teško je priznati da su odnosi normalizovani.\nJedna stvar koju možemo sa sigurnošću da potvrdimo je da su obe vlade politizovale proces dijaloga. Do sada smo videli da su obe vladajuće elite, i na Kosovu i u Srbiji, koristile dijalog i sporazume za ostvarenje svojih političkih ciljeva i ličnih interesa. Sve dok Kosovo bude odbijalo da primeni postignute sporazume, posebno ZSO, izgledaće kao da je Srbija u potpunosti uključena u proces i spremna na kompromis. Predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, koristi ovu strategiju za kontrolu raspoloženja javnosti koje bi mu moglo kupiti vreme za pobedu za još jedan petogodišnji mandat na predsedničkim izborima zakazanim za 2022. godinu. S obzirom da se 64 odsto srpskih građana oslanja na televiziju, posebno na javni servis (RTS), vlada može i lako da manipuliše i oblikuje javno mnjenje, ali samo radi sopstvene koristi, ne i radi normalizacije odnosa između dve zajednice.\nDa bi se izbegao zastoj ili pogoršanje situacije, budućnost dve zemlje i njihovih naroda ne sme određivati uski krug vladajućih političkih elita, bilo nacionalnih ili međunarodnih.\nOno što je već poznato jeste da normalizacija odnosa (barem u ovom slučaju) ne znači pomirenje, s obzirom na to da čak i miran suživot nije dovoljan da se postigne harmonizacija između dve etničke zajednice. Normalizacija odnosa između Kosova i Srbije je onaj početni korak kojem bi trebalo da teže i vlade i ljudi. Vlade bi trebalo da ulože svoj najveći fokus i napore na istinsku primenu sporazuma koji su do sada postignuti u okviru pregovora o normalizaciji odnosa, bez žurbe sa konačnim sporazumom.\nNe sumnjam da bi inicijative od dna nagore, uključujući proces konsultacija i učešće građana, mogle da olakšaju ovaj proces. I Srbiji i Kosovu je preko potrebna unutrašnja debata. Vučić je započeo unutrašnji javni dijalog u Srbiji, ali je njegov pristup kritikovan u domaćoj javnosti i uglavnom nije uspeo da ostvari zacrtane ciljeve niti donese rezultate. Kosovskom premijeru Aljbinu Kurtiju, s druge strane, je pružena šansa ne samo da započne međuetnički dijalog na Kosovu, već i dijalog između različitih albanskih foruma i pojedinaca, kao i da stvori međustranački konsenzus na Kosovu.\nOCD takođe mogu da odigraju ulogu u ovom procesu tako što će organizovati diskusije između sebe, ali i sa običnim građanima. Ovakve vrste diskusija služile bi kao most između dve zajednice kako bi se unapredila primena dijaloga u direktnim međusobnim kontaktima, kao i da bi se potencijalne koristi dijaloga prenele širem društvu. Pored toga, diskusije bi pomogle građanima da se ne oslanjaju samo na medije i da njima ne manipulišu njihove vlade, već da oblikuju svoja mišljenja i neguju odnose i veze sa drugom zajednicom.\nUklanjanje svih trgovinskih prepreka i promocija ekonomske veze između dve nacije, pa i šire, takođe će nesumnjivo doprineti normalizaciji međuetničkih odnosa. Politički ili diplomatski odnosi ne bi trebalo da ometaju bilo koje područje ekonomske saradnje između zemalja, posebno onih koje mogu direktno uticati na život građana. To bi onda dovelo do procesa između različitih segmenata društva koje nužno ne podstiče politika, a koje bi EU trebalo da ojača i podrži tako da postanu inkluzivniji, potencijalno kao način razmene suprotstavljenih mišljenja i obezvređivanja nacionalističkog jezika.\nPomirenje je proces koji bi mogao da se pokrene kao rezultat ostvarenja normalizacije odnosa. To je nesumnjivo složeniji i sveobuhvatniji društveni proces koji će zahtevati uzajamno priznavanje patnji iz prošlosti i uspostavljanje specifičnih bilateralnih mehanizama za suočavanje sa antagonističkom regionalnom prošlošću. Potrebno je uložiti više napora na institucionalnom nivou kako bi se istražili prestupi iz prošlosti; donela pravda žrtvama; rešili slučajevi nestalih osoba; revidirali i uskladili udžbenici istorije i tako dalje. Ali, pre nego što se dođe do ove tačke, potrebno je autentično i iskreno vođstvo, i to uz nepretenciozne pokušaje da se javnost pripremi za kompromis.\nStavovi izraženi u seriji op-edova ne predstavljaju nužno stavove Balkanskog fonda za demokratiju, Nemačkog Maršalovog fonda SAD-a, USAID-a ili Vlade SAD.\nProjekat podržava Balkanski fond za demokratiju Nemačkog Maršalovog fonda Sjedinjenih Država i USAID-a.\nFestina je magistrirala studije mira i sukoba na Univerzitetu Umea u Švedskoj. Studirala je na razmeni na Katoličkom Unuverzitetu u Levenu, gde je imala priliku da prati kurseve u vezi sa evropskim studijama. Diplomirala je 2015. godine političke nauke i međunarodne odnose na Univerzitetu Epoka u Tirani, u Albaniji. Festina je provela nekoliko godina radeći u različitim organizacijama civilnog društva na Kosovu uglavnom kao istraživačica. Pratila je političke, socijalne i druge razvoje događaja koji su uticali na dijalog Kosova i Srbije, kao i pratila sprovođenje postignutih sporazuma. Festina je sarađivala sa institucijama lokalnih vlasti kako bi povećala njihovu transparentnost, odgovornost i uključila građane, posebno žene, u proces donošenja odluka. Takođe ima znatno praktično znanje o pravnim tekovinama EU, koje je stekla radeći u jednoj nevladinoj organizaciji u Briselu.


VUČIĆ: ČEKA SE NAPAD NA SEVER KOSOVA; cilj Prištine da nađe Srbe da se tuku protiv Srba !\nVučić je u dnevniku RTS komentarišući izjavu kosovskog predsednika Hašima Tačija da je proterao Radojčića kazao da su u Prištini znali da je Radojičić jedan od ključnih lica na tom području i kako je rekao, sada čekaju povoljan trenutak za napad na sever Kosova.\nOn je rekao da je zadovoljan što Srbija nije nasela na provokacije na kojima su radile agenturne mreže.\n"Izjava Tačija da je proterao Milana Radoičića pokazuje da su radili na tome da oslabe srpsku odbranu severa Kosova. Jedan predstavnih zapadnih službi pre tri dana mi je saopštio u razgovoru da su pokušali da kreiraju slučaj sa Radoičićem. Iskoristili su moje političke protivnike u Srbiji, kompletnu agenturnu mrežu, zato smo imali Radu Trajković koja je govorila sa punom sigurnošću o umešanosti Radoičića u ubistvo Olivera Ivanovića", kazao je on.\nVučić je dodao da je Tači rečima da je Priština proterala Radoičića hteo da aludira da je Haradinaj imao razgovore sa njim.\n"Oni su želeli da oslabe srpsku odbranu severa Kosova, jer su znali da je Radoičić jednog od ključnih lica. Želeli su da ga proteraju i čekaju trenutak, povoljan, da napadnu Srbe na severu", uveren je Vučić.\n"I dalje nemamo crvenu poternicu, nikako da dobijemo bilo šta", istakao je Vučić.\nUkazao je da Priština sve vreme radi na podrivanju jedinstva Srba. Podsetio je da su od Kosovske bitke, pa i pre, znali kako treba podeliti Srbe i uzeti pod svoje skute te i okrenuti jedne protiv drugih.\n"U vreme NDH imali smo dvoje Srba u vlasti, a znamo koliko je stotine hiljada Srba ubijeno u Jasenovcu i na drugim mestima", objasnio je on.\nVučić je kazao da nemamo dovoljno dece za sukobe i da treba da radimo na očuvanju mira i stabilnosti, ali da ćemo kao zemlja znati da odgovorimo i sačuvamo je ako na to budemo naterani.\nRekao je da takse koje je uvela Priština nanose štetu našoj ekonomiji, jer su gubici 40 do 45 miliona evra, i to će se odraziti na rast za 0,3 do 0,4 odsto, ali mu je, kako je podvukao, važnije od toga, naš narod na KiM. Istakao je da je situacija na Kosovu toliko teška da nema težih pitanja, i dodao da je sve što se dešavalo u Prištini i Tirani i svuda u svetu proteklih dana, pa čak i u Beogradu, jasno ukazalo koliko je bio u pravu da smo svetlosnim godinama daleko od dogovora Beograda I Prištine i koliko je važno da ne odmrzavamo konflikt.\n"Čini se da imamo sada odmrznuti konflikt, verujem da svi u svetu vide da to nije našom krivicom. Neki nisu želeli da poštuju Briselski sporazum, nisu osnovali ZSO, pa onda su uveli takse, kao primarno nacionalno pitanje, a juče čuli da su svi albanski lideri protiv ideje razgraničenja. Oni time sada hoće da kažu što smo mi negde znali da je politika zapadnih sila i njihova da samo celovito Kosovo može biti nezavisno Kosovo", objasnio je on.\nVučić je kazao da je neverovatno bilo uporediti izjave Ramuša Haradinaja, Hašima Tačija i nekih koji glume demokrate u Beogradu koji sve vreme podržavaju celovitost Kosova.\nVučić je kazao da i novo postavljanje ministra u kosovskoj vladi pokazuje da je cilj Prištine da nađe Srbe da se tuku protiv Srba, ali i dodao da je ponosan na Srbe što su se odazvali pozivu svoje države da ne pristupaju kosovskoj vojsci.\n"Molio sam da ne idu u kosovsku vojsku, to je albanska vojska koja ima jedan jedini cilj, a to je proterivanje Srba sa svojih ognjišta.\n"Haradinaj je rekao da ima 40 Srba na spisku. Rekao sam da to nije istina i tražio da pokaže, jer tačno znamo šta su i gde radili u kojim mestima su vršili pritisak nudili pare. Mogao je i jedino kao ministra da postavi samo jednu od učesnika protesta "1 od 5 miliona", uzeli su jednu od njih devet koliko je bilo u Gračanici", naglasio je on.\nKazao je i da nema rokova za rešenje kosovskog problema, ali da što vreme više odmiče odnosi postaju sve lošiji, što predstavlja problem za sve.\n"Mi Srbi kada vidimo da zemlja ekonomski napreduje, da je voda ispod usta i nosa razmišljamo kako smo svemogući i svemoćni. Na drugoj strani neki ljudi ne razumeju ništa. Neće biti Kosovo konsolidovana država dok ne bude u UN, imala ambasade u Moskvi, Atini i Madridu. Kao da je neka C muva ujela političare koji misle što žešćom retorikom potrebno rešavati probleme. Važno je da razgovaramo što pre, dovoljna je samo jedna sitnica - da ukinu takse i da nastavimo dijalog", kazao je on.\nVučić je rekao da je razočaran izjavom šefa nemačke diplomatije Hajka Masa koji je rekao da će Berlin podržavati Prištinu bez obzira na sve, dodajući da kada tako nešto izjavi ne može se reći da će albanski političari ukinuti takse. Takođe je konstatovao da Priština nema bezrezervnu podršku u svetu, ali da podršku ima.\nIzlazak iz institucija je krajnja mera\nPredsednik Srbije izjavio je da bi izlazak Srba iz kosovskih institucija bio krajnja mera, jer u tom slučaju Priština ne bi bila jedina odgovorna strana za ceo svet.\n"Mi svoju poziciju u svetu držimo dobro, ako izađemo iz institucija oni će reći da ni Beograd ne poštuje Briselske sporazume", rekao je Vučić za RTS i dodao da bi u tom slučaju bilo jasno da sve što se radilo decenijama u postizanju mira ne postoji i da je otvoreno "bojno polje".\nOn je rekao da smatra da bi trebalo sačekati 45 dana za tu odluku, kako bi se videlo šta će Albanci da urade sa taksama i da se tek onda hladne glave donose nekakve mere.\nVučić je istakao da je cilj da se sačuva mir i stabilnost. Istakao je da ima mnogo velikih junaka i u Srbiji, "poput Đilasa i Jeremića", ali da on nema pravo da se "pravi lud" jer će njega da okrivljuju za sukobe.\n"Nemamo dovoljno dece za sukobe. Ako možemo da čuvamo mir, to treba da uradimo, ali ako budemo naterani, imaćemo dovoljno snage da svoju zemlju sačuvamo", rekao je Vučić.\nPredsednik je rekao da je bio iznenađen inicijativom i apsolutnim jedinstvom Srba sa juga i severa KiM, ali je onima koji smatraju da je trebalo da Srbi još odavno izađu iz institucija poručio da se nagledao junaka i patriota koji "kukaju" kada stigne oko 300 koverata sa pozivom za vojne obveznike koji nisu odslužili vojni rok.\nNa pitanje da li ističe vreme za dogovor, Vučić jer rekao da on neće potpisati nezavisnost Kosova i ponovio da je potrebno da se ukinu takse kako bi se dijalog nastavio.\n"Ne znam šta znači da vreme ističe, slušao sam da imamo rok, nema nikakvih rokova, ali što vreme odmiče, naši odnosi su sve lošiji i to predstavlja sve veći problem", rekao je Vučić.\nPredsednik je istakao i da ne misli da Priština ima bezrezervnu podršku Nemačke, ali da veruje da imaju podršku.


MASOVNA TUČA NA ZELENOM VENCU: Krvava tuča migranata na Zelenom vencu, JEDAN UBIJEN (FOTO) | DNEVNE\nAvganistanac S.G. (26) preminuo je na Urgentnom centru nakon masovnog obračuna migranata koji se danas dogodio na Zelenom vencu.\nKako saznajemo, tuča je najverovatnije izbila ispred restorana Mekdonalds na Zelenom vencu oko 15 časova, gde su prolaznici videli jednog povređenog stranog državljanina, a nastavila se na uglu Reljine i ulice Kraljice Natalije.\nKako navode očevici, naoružana grupa migranata istovremeno je viđena i na uglu Kameničke i Lomine ulice.Najveća drama dogodila se na uglu ulica Kraljice Natalije i Reljine, gde je Avganistanac i zadobio povrede od kojih je kasnije preminuo.\nKako navode očevici, najmanje dvadesetak migranata doletelo je sa svih strana, naoružani noževima da bi opkolili mladića koji je preminuo od ubadanja nožem. Dotrčali su iz pravca Terazija, Zelenog venca, pijace, sa izvađenim noževima i motkom sa ekserima, opkolili i krenuli da ga mlate.\nMotka je pukla koliko su ga jako udarali, a neko ga je u tom haosu verovatno izbo – priča taksista Vladimir Žuić, očevidac drame koja se dogodila u centru Beograda, koji je i sam pritrčao da pomogne nesrećnom mladiću koji je ostao da leži nakon što su se napadači razbežali.\nU tuči koja je izbila između dve grupe migranata teško povređen još jedan strani državljanin.\nMotiv tuče i dalje je nepoznat, ali konobarica kafane koja se nalazi u blizini, za “Blic” je rekla da se grupe migranata koje tu borave često i svađaju.


Crna Gora učestvovala na Međunarodnom kongresu podmorničara u Rusiji | Portal NA VODI\n16. jun 2017. - Iskustva - Tagged: Crna Gora, podmornica\t- Bez komentara\nCrnogorska delegacija, koju su činili predstavnici NVO „Podmorničar“ i koordinator Zbirke pomorskog nasleđa Dražen Jovanović, učestvovali su na 54. Međunarodnom kongresu podmorničara, koji je održ u Sankt Petersburgu, u Rusiji.\nNa kongresu je učestvovalo preko 400 delegata iz 27 država, sa svih kontinenata, koje imaju, ili su imale podmornice u svojim flotama – pored zemlje domaćina učestvovali su predstavnici SAD, Velike Britanije, Ukrajne, Norveške, Francuske, Indije, Južne Koreje, Australije, Izraela, Švedske, Argentine, Nemačke, Kanade, Turske, Grčke, Poljske, Ekvadora, itd.\nOvaj kongres okuplja podmorničare još od 1963. godine, kada su se prvi put nakon II Svetskog rata sastali nekadašnje kolege i rivali iz morskih dubina, bez obzira kojoj strani su pripadali, na taj način odajući počast onima koji su svoj život okončali pod talasima, časno služeći svojim državama.\nKongres ima za cilj razmenu iskustava iz karijere i službe na podmornicama, među nekadašnjim članovima posada ovih visoko-tehnološki zahtevnih plovila, valorizaciju pomorske istorije, kao i promociju nautičkog nasleđa i turističkog proizvoda, istakao je koordinator Zbirke pomorskog nasleđa Dražen Jovanović, koji donosi sjajne povratne informacije sa kongresnog putovanja u Rusiju.\nDelegaciju Crne Gore činili su članovi predvođeni šefom delegacije i predsednikom NVO “Podmorničar Tivat”, kapetanom bojnog broda u penziji Rajkom Bulatovićem, a prezentaciju Crne Gore i Tivta kao potencijalnog domaćina u narednim godinama održao je kustos Zbirke pomorskog Nasleđa Dražen Jovanović.


Nestao muškarac na svom radnom mestu\nNestao muškarac na svom radnom mestu\nU noći između 23. i 24. avgusta bez traga je nestao Petar Obrenčević (33) sa svog radnog mesta, konobara, na splavu “Shake’n‘shake”, a njegov nestanak je prijavljen i policiji!Petar je radio svoju smenu od 21 do 4 sata. Iako je splav bio izuzetno posećen,nije primećen nikakav incident niti bilo kakva situacija koja ukazuje na neki konflikt između samih gostiju, ili gostiju i osoblja, prenosi Telegraf.\nKolege sa splava aktivno počinju da traže Obrenčevića kad je već postalo evidentno da ga nema niti u jednoj prostoriji splava. Posetioci splava se razilaze, kolege počinju da traže Petra van i oko splava (mada obezbeđenje kaže da nije viđen kako napušta objekat) i utvrđuju da se nije vratio ni kući.\nJedan od kolega pamti da ga je poslednji put video između ponoći i 01 sat. Aktivirana je policija i organizovana istraga. U toku jučerašnjeg dana za Petrom je tragala rečna policija, koja je pregledala teren oko splava i nizvodno.\nPetar je inteligentan, miran, vedar, staložen čovek, nije nikakva konfliktna ličnost. Pretpostavka je i da se možda povredio i pao sa splava. Visok je oko 180 santimetra, na sebi je imao zelenu košulju, teksas bermude i teget starke.\nBilo kakve informacije o Petru čitaoci mogu da jave na: 069-337-8740 ili najbližoj stanici Policije.


Osnivanje prvog dobrovoljnog penzijskog fonda u Republici Srpskoj i BiH - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Osnivanje prvog dobrovoljnog penzijskog fonda u Republici Srpskoj i BiH\nOsnivačka sednica Skupštine akcionara Društva za upravljanje Evropskim dobrovoljnim penzijskim fondom održana je 5. aprila 2017. godine u Banjaluci, čime je započeo proces osnivanja prvog dobrovoljnog penzijskog fonda u Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini, pišu Nezavisne.\nNa osnivačkoj sednici Skupštine akcionara, usvojeni su interni akti i odluke koji su neophodni kako bi se Agenciji za osiguranje Republike Srpske podneo zahtev za izdavanje dozvole za rad.\nUkupan osnivački kapital će iznositi 4,4 miliona konvertibilnih maraka, dok je zakonski minimum za osnivanje društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom dva miliona KM.\nOsnivački ulog je uplaćen od strane Penzijskog rezervnog fonda (PREF) Republike Srpske i Skupne pokojninske družbe, najvećeg društva za upravljanje penzijskim fondovima u Sloveniji, dok u skladu s procedurama Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), nakon dobijanja saglasnosti od strane Agencije za osiguranje RS, EBRD namerava da izvrši dokapitalizaciju Društva za upravljanje.\n„Očekuje se da će u narednih nekoliko mjeseci nadležni organi izdati sve neophodne dozvole za rad Društva za upravljanje Evropskim dobrovoljnim penzijskim fondom i Evropskog dobrovoljnog penzijskog fonda“, navodi se u zajedničkom saopštenju koje potpisuju osnivači.\nOni su, poslednjih nekoliko meseci, zajedno sa slovenačkim društvom, usaglasili sve detalje s Evropskom bankom za obnovu i razvoj u vezi s upravljanjem i poslovanjem novoosnovanog društva.\nDogovoreno je i da će direktor društva, nakon dobijanja saglasnosti od strane Agencije za osiguranje, biti Tomaž Završnik, iz Skupne pokojninske družbe u Ljubljani, a izvršni direktor Gordana Drobnjak, sadašnji izvršni direktor Društva za upravljanje Penzijskim rezervnim fondom.\nInače, nakon procesa osnivanja, prvi put će u Republici Srpskoj biti omogućena štednja kroz dobrovoljne penzijske fondove: Ovi fondovi, navode Nezavisne, u razvijenim državama sveta imaju dogogodišnju tradiciju.\n„Očekujemo da će odgovorni poslodavci i radnici prepoznati interes da uplaćuju doprinose u dobrovoljni penzijski fond, kako bi se pored penzije iz državnog Fonda PIO, ostvarila dodatna penzija po osnovu štednje u dobrovoljnom penzijskom fondu“, zaključuje se u zajedničkom saopštenju.\nInače, o dobrovoljnom penzijskom fondu pričalo se u poslednjih nekoliko godina, a njegovo osnivanje predviđeno je i Reformskom agendom Bosne i Hercegovine.\nTags:Bosna i Hercegovina BiHdobrovoljni penzijski fondEvropska banka za obnovu i razvoj EBRDGordana DrobnjakPenzijski rezervni fond - PREFRepublika SrpskaSkupna pokojninska družbaSlovenijaTomaž Završnik