Predomislili se: Umesto da smanje, SAD povećavaju vojno prisustvo u Nemačkoj - Sputnjik Srbija\n13:03 13.04.2021 (osveženo 13:10 13.04.2021) Preuzmite kraći link\nSjedinjene Američke Države neće smanjiti vojno prisustvo u Nemačkoj, već će ga, naprotiv, povećati za 500 ljudi, izjavila je nemačka ministarka odbrane Anegret Kramp-Karenbauer nakon razgovora sa šefom Pentagona Lojdom Ostinom.\n„Naravno, sjajna je vest da su Sjedinjene Američke Države odustale od planova za povlačenje svojih trupa iz Nemačke, kao što je saopštio predsednik Bajden u svom govoru na Minhenskoj konferenciji o bezbednosti, već suprotno – ove snage će se dodatno povećati za 500 ljudi. To je vrlo jak znak saradnje. Zahvaljujem vam na tome“, rekla je ministarka Kramp-Karenbauer.\nSa svoje strane, Ostin je rekao da je povećavanje američkih snaga u Nemačkoj znak podrške NATO-a.\n„Prvo pitanje odnosi se na trupe stacionirane u Nemačkoj, o čemu sam ranije rekao, i da li je ovo signal Rusiji. Dozvolite mi da vas uverim da je ovo signal NATO-u da podržavamo NATO u potpunosti i, što je najvažnije, da cenimo odnos sa našim partnerom ovde u Nemačkoj. Nastavićemo da jačamo naše partnerstvo i savezništvo. Ovo (povećanje vojnog prisustva) nam pruža dodatne mogućnosti u svemiru, sajber prostoru i drugim pitanjima“, istakao je Ostin.\nU februaru je portparol savezne nemačke vlade Štefen Zajbert izjavio da je Nemačka pozitivno reagovala na izjavu američkog predsednika Džoa Bajdena o reviziji odluke prethodne administracije da povuče deo svog vojnog kontingenta iz Nemačke.\nBivši američki predsednik Donald Tramp objavio je 15. juna 2020. godine da je odlučio da smanji američki vojni kontingent u Nemačkoj. On je objasnio da namerava da u Nemačkoj ostavi 25 hiljada vojnika.\nTramp je dodao da je doneo takvu odluku, jer smatra da Nemačka ne izdvaja dovoljno novca za odbranu i tako obmanjuje NATO. Prema njegovim rečima, ako Berlin poveća budžet za odbranu, on će vratiti sve vojnike na nemačku teritoriju.\nSAD, NATO, Nemačka


Beta 4. juna 2020. 22:30\nRadunović je večeras rekao da će prihodi od turizma biti manji čak 40 odsto u 2020. godini zbog pandemije korona virusa, da se očekuje i pad stranih investicija, ali i oporavak ekonomije u narednoj godini.\nPredstavljajući Predlog zakona o rebalansu budžeta, Radunović je kazao da je poseban akcenat na turizmu koji čini 22,4 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) Crne Gore u 2019. godini, a koji će pokazati najveću ranjivost u trenutnim ekonomskim uslovima.\n„Prema projekcijima, procenjuje se ostvarenje oko 650 miliona evra prihoda od turizma u 2020. godini, oko 450 miliona manje u poredjenju s prošlogodišnjim prihodima“, naveo je crnogorski ministar.\nDodao je da će strane direktne investicije, jedna od ključnih odrednica rasta crnogorske ekonomije u proteklih nekoliko godina, takodje biti pod uticajem nastale situacije, i da se očekuje njihov pad sa sedam na 5,4 odsto BDP-a.\n„Na osnovu definisanih pretpostavki, realni pad BDP-a za Crnu Goru u 2020. godini procenjuje se na nivou od 6,9 odsto, dok se u 2021. godini očekuje postepen i delimičan oporavak i rast ekonomije od 4,9 odsto“, rekao je Radunović.\nOn je kazao da planirani deficit budžeta za 2020. godinu iznosi 335,89 miliona evra ili 7,3 odsto procenjenog BDP-a i dodao da je u odnosu na prvobitno planirani veći za 285,93 miliona evra.\nZa navedeni iznos deficita uvećava se i procena nedostajućih sredstava u tekućoj godini koja će ukupno iznositi 877,49 miliona evra.\n„U cilju nadomošćivanja nedostajućih sredstava, vodimo razgovore sa partnerskim i finansijskim institucijama kako bi bio obezbedjen pristup svim raspoloživim kreditnim ili donatorskim sredstvima“, naveo je Radunović.\nOn je rekao da su znatna nedostajuća sredstva za 2020. godinu već obezbedjena kroz realizovani aranžman podržan garancijom Svetske banke, u iznosu od 250 miliona evra.


Zajednica Opština Crne Gore » Blog Archive » Pilot projekat – Racionalizacija sistema grijanja instaliranjem kotla na drveni pelet u Dnevnom centru u Beranama\nPilot projekat – Racionalizacija sistema grijanja instaliranjem kotla na drveni pelet u Dnevnom centru u Beranama\nPovodom realizacije pilot projekta „Racionalizacija sistema grijanja instaliranjem kotla na drveni pelet u zgradi JU Dnevni centar za djecu sa smetnjama i teškoćama u razvoju”, a u okviru regionalnog projekta „Energetska efikasnost u asocijacijama lokalnih samouprava“, u Beranama je 30. oktobra 2015.godine potpisan Sporazum o saradnji između Zajednice opština Crne Gore, Opštine Berane i Njemačkog društva za međunarodnu saradnju (GIZ) i primopredajni dokumenti.\nDragoslav Šćekić, Predsjednik Opštine Berane, istakao je da Opština Berane ima poseban senzibilitet prema ranjivim kategorijama građana, na šta ukazuju brojne aktivnosti koje su realizovane u cilju smanjivanja drušvenih i psiholoških barijera sa kojima se suočava ova populacija.\n“Realizacijom projekta će se značajno smanjiti troškovi grijanja, jer je pelet jeftiniji od mazuta, a i velikoj mjeri prihvatljiviji kada je u pitanju očuvanje životne sredine”, naveo je on, uz napomenu da smanjenje troškova znači i više sredstava za potrebe korisnika u Dnevnom centru.\nJasna Sekulović, projekt menadžer GIZ-a u okviru Otvorenog regionalnog fonda za jugoistočnu Evropu, naglasila je da joj je posebno zadovoljstvo što su krajnji korisnici projekta djeca sa posebnim potrebama. Ona je istakla da je projekat nabavke kotla na pelet u pravom smislu zajednički projekat GIZ-a i Opštine Berane, s obzirom da je učešće Opštine i Vodovoda jednako donaciji GIZ-a.\nIvana Lalević, predstavnica Zajednice opština, istakla je da je ovaj projekat dobar primjer uspješne saradnje sa međunarodnim donatorima i sa lokalnom samoupravom, te naglasila da će Zajednica opština i ubuduće nastaviti da podržava projekte usmjerene na unapređenje svih aspekata rada lokalne samouparve.


STIVEN HOKING UPOZORAVA: Vanzemaljci bi mogli da nas zbrišu sa lica Zemlje!\nLegendarni naučnik i profesor, Stiven Hoking (73), rekao je da se boji da bi naprednija vanzemaljska rasa mogla da zbriše sve ljude na Zemlji ukoliko bi poželela da je naseli.\n„Ako nas vanzemaljci posete, moguće je da će doći do situacije slične onoj kada je Kolumbo došao u Ameriku. Njegov dolazak se nije dobro završio po Indijance“, rekao je Hoking. „Moguće je da će neki vanzemaljci postati nomadi i da će poželeti da kolonizuju bilo koju planetu na svom putu“.\nNaučna istraživanja se sve više fokusiraju na potragu za vanzemaljskim životom, a najveći broj istraživanja se odvija na Institutu za potragu za vanzemaljskom inteligencijom (SETI).\nHoking je u julu pokrenuo projekat „Breakthrough Listen“ (u slobodnom prevodu Zvuk nade), što predstavlja desetogodišnju šemu za pronalaženje vanzemaljskih signala poslatih sa drugih planeta u kosmosu. Projekat je sa 86,8 milona evra finansirao ruski milijarder Juri Milner.\nHoking je ubeđen da vanzemaljci postoje, ali da ne može da nasluti kakvi bi oni mogli biti i verovatno se zato premišlja povodom čitavog ovog lova na vanzemaljsku inteligenciju.\n„U mom matematičkom mozgu, razmišljanja o broju vanzemaljaca su savršeno racionalna. Pravi izazov jeste zaključiti kakvi bi oni mogli biti“, rekao je Hoking.\nMeđutim, Hoking nije jedini koji tako razmišlja. Naučnici koji rade na projektima u SETI institutu takođe čuvaju u rezervi mogućnost da bi zla rasa vanzemaljskih bića mogla da preuzme Zemlju.


Političke rasprave u studentskim domovima\nAmerikanci mlađi od trideset godina su glasali u rekordnom broju na predsedničkim izborima 2004. godine i političke organizacije pokušavaju da održe taj interes i sada kad nismo u izbornoj godini. Ted Fertik, dvadesetogodišnjak iz Njujorka i 18 godišnja Rebeka Bič iz Nju Džerzija, na suprotnim su stranama političkog spektra, ali su oboje uvele u politiku njihove porodice.\n”Ja sam iz porodice političara i bavim se politikom od svoje 12 godine. Moj otac je celog života bio progresivni politički aktivista.“\n“Odrasla sam u hrišćanskoj porodici i obrazovala se kod kuće. Celog života sam bila svesna politike i učena konzervativnim vrednostima.“\nPolitički analitičari kažu da je uobičajeno da mladi slede politička opredeljenja svojih politički aktivnih roditelja. U stvari, u jednoj studiji koju je ove godine izdalo Američko udruženje za političke nauke, ukazuje se da političke vrednosti mogu da budu čak i genetski predodređene. Medjutim, svaki politički aktivni student u zemlji nema politički aktivne roditelje. Neki, poput 21-ogodišnje Džejn Hendrik koja pohađa Džordžtaunski univerzitet u Vašingtonu, inspiraciju pronalaze drugde.\n”Slušala sam jedan obavezan kurs i počela da shvatam da politika utiče na brojne aspekte našeg društva - od kulturnog sve do poslovnog i ekonomskog. Mislim da način vladanja i politika prožimaju sve i da je to područje na kojem čovek može mnogo toga da promeni.”\nMedjutim, većina mladih Amerikanaca više nije zainteresovana za politiku. Mada je na novembarskim izborima 2004, glasao rekordni broj mladih, ta starosna grupa i dalje ima najmanji odziv - od 47 posto. 20-ogodišnji Trej Vinslet, konzervativno orijentisani student sa Univerziteta Severne Karoline, kaže da je teško inspirisati studente da prisustvuju političkim skupovima na fakultetu, jer su apatični i više ih zanima fudbal. Pol Šefer, konzervativni student sa Univerziteta “Gonzaga” u Spokejnu, u državi Vašington, smatra da interesovanje studenata mora da se podstakne da bi se prevazišla ta apatija.\n”Morate da pronađete pitanja koja ih se tiču. Jedan gost nam je održao predavanje o reformi poreskog sistema i pojavilo se samo desetak slušalca.“\nPoreska pitanja očigledno ne interesuju većinu studenata - koji još ne zarađuju. Ipak, iako se progresivni student Jelskog univerziteta Džon Kogin ne slaže sa Polom Šeferom o tome koja bi to pitanja trebalo da budu, slaže se da političari moraju više da rade na uspostavljanju veze sa mladima. U svakom slučaju, i na početku ovog semestra, veliki izazov za sve aktiviste na fakultetima jeste da uvere svoje kolege da je politika važna. S obzirom da ovog novembra nema nacionalnih izbora, njihov zadatak je još teži.


Društvo i ekonomija: Stvoriti mehanizme za regulisanje tokova migracije - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nStvoriti mehanizme za regulisanje tokova migracije\nMigracije ne smeju da povećavaju nejednakost među ljudima i državama, poručio je predsednik GS UN Vuk Jeremić\nU sklopu pripremnih aktivnosti za dijalog na visokom nivou o Međunarodnoj migraciji i razvoju koji će biti održan 3. i 4. oktobra, Jeremić je održao neformalnu diskusiju na tu temu sa predstavnicima nevladinih organizacija, civilnog društva i privatnim sektorom u sedištu UN.\nMnogi migranti postaju žrtve zlostavljanja i eksploatacije od strane krijumčara ljudima ili se suočavaju sa diskriminacijom, ksenofobijom i rasizmom, kao i sa radnim, zdravstvenim i stambenim uslovima koji su za svaku osudu, upozorio je Jeremić.\nBroj migranata je u porastu budući da je globalizacija dovela do nove ere mobilnosti i u poslednjoj deceniji se ukupan broj migranata u svetu popeo sa 150 na 214 miliona, dodao je on.\nIstraživanja pokazuju da imigranti značajno doprinose ekonomskom razvoju zemalja u koje odu, ali i da zemlje njihovog porekla ostaju osiromašene za njihov doprinos, naveo je Jeremić.\nTakav trend jasno pokazuje da se sa porastom migranata povećava prosperitet zemalja u koje oni odlaze, odnosno da raste siromaštvo u državama koje napuštaju, upozorio je Jeremić.\n"Ako se tako nastavi, migracije mogu povećati stepen sadašnje nejednakosti među različitim kategorijama država," naveo je.


NOVI SKANDAL FEJSBUKA: Procureli podaci za više od 540 miliona korisnika | Novosti.RS\nNOVI SKANDAL FEJSBUKA: Procureli podaci za više od 540 miliona korisnika\n04. 04. 2019. u 19:51\nDetaljne informacije o više od 540 miliona korisnika Fejsbuka mesecima su bile javno vidljive, pokazala je istraga kompanije zadužene za bezbednost na internetu\nDetaljne informacije o više od 540 miliona korisnika Fejsbuka mesecima su bile javno vidljive, pokazala je istraga kompanije zadužene za bezbednost na internetu.\nKompanija Apgard (UpGuard) je tokom rutinske kontrole otkrila veliko skladište podataka na neobezbeđenom serveru Amazona koji je koristila jedna meksička firma za društvene mreže, prenosi BBC.\nNajveći deo informacija koje su sadržale imena, komentare, reakcije i identifikacione brojeve bio je o poseticioma stranice Cultura Colectiva.\nFejsbuk je saopštio da njegova pravila ne dozvoljavaju da se podaci sa te društvene mreže čuvaju u javno dostupnim bazama.\nFejsbuk je objavio da su podaci uklonjeni sa servera.\nTo je, podseća BBC, poslednji u nizu incidenta vezanih za otkrivanje poverljivih i ličnih podataka kompanije Fejsbuk.\nKrajem marta, Fejsbuk je objavio da su zaposleni u toj kompaniji imali pristup šiframa oko 600 miliona korisnika.\nU septembru prošle godine zbog bezbednosne greške procurele su informacije o 50 miliona korisnika ove društvene mreže, a početkom 2018. otkriveno je da je kompanija Kembridž Analitika sakupljala podatke miliona korisnika.


Tramp otkazao sastanak sa Putinom - 29.11.2018, Sputnik Srbija\nPredsednik SAD Donald Tramp otkazao je sastanak sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom na marginama samita G20 u Argentini zbog krize u Ukrajini. 29.11.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, argentina, vladimir putin, donald tramp, samit g20\n17:39 29.11.2018 (Osveženo: 18:13 29.11.2018)\n„Na osnovu činjenice da se brodovi i mornari nisu vratili u Ukrajinu iz Rusije, odlučio sam da bi bilo najbolje da se moj prethodno zakazani sastanak u Argentini sa predsednikom Vladimirom Putinom otkaže. Radujem se sledećem značajnom samitu čim se ova situacija razreši!“, napisao je Tramp na svom nalogu na Tviteru.\nTramp je prethodno oklevao po pitanju otkazivanja sastanka, nakon što je dobio informacije o krizi u Kerčkom moreuzu.\n„Dobiću ceo izveštaj u avionu o onome što se dogodilo (u Kerčkom moreuzu) i to će odrediti moje naredne korake (u vezi sa sastankom sa Putinom)“, rekao je Tramp novinarima pre odlaska u na samit G20 u Buenos Ajresu.\nTramp je tada dodao da razgovor sa Putinom još nije otkazan, iako je on razmišljao o prekidu sastanka u svetlu najnovijih dešavanja na Crnom moru.\nPredsednik SAD tada je zaključio:\n„Mislim da je veoma dobro vreme da održimo sastanak.“\nPeskov otkrio šta će Putin prvo pitati Trampa\n29 Novembar 2018, 10:53\nPrema saopštenju Federalne službe bezbednosti Rusije (FSB) u nedelju 25. novembra su brodovi ukrajinske mornarice „Berdjansk“, „Nikopolj“ i „Jani Kapu“, narušavajući članove 19 i 21 Konvencije UN o morskom pravu, nelegalno prešli državnu granicu Rusije. Brodovi su ušli u privremeno zatvorene vode Rusije i nekoliko sati izvodili opasne manevre, ne odgovarajući na zahteve ruskih brodova koji su ih pratili. Sva tri broda su zadržana i kasnije prevezena do luke u Kerču.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin nazvao je incident u Kerčkom moreuzu provokacijom, istakavši da su među članovima posade na ukrajinskim brodovima koji su nelegalno prešli granicu Rusije bila dvojica pripadnika Službe bezbednosti Ukrajine, koji su faktički rukovodili tom specijalnom operacijom. Pri tome je Putin naglasio da su ruske granične službe vršile svoju dužnost zaštite državne granice. Prema njegovim rečima, provokacija na Crnom moru vezana je za nizak rejting predsednika Ukrajine Petra Porošenko uoči izbora.


Projekat "Made in Banat"\nProjekat zadovoljava opšti cilj IPA Program Prekogranične Saradnje Rumunija - Srbija, prateći povećanje sveukupne konkurentnosti privrede u prekograničnoj oblasti. Projekat pronalazi rešenja za uočene zajedničke probleme u pograničnoj oblasti, počevši od nedostatka konkurentnosti.\nZajedničke aktivnosti projekta imaju za cilj da unaprede konkurentnost u pograničnoj oblasti, organizovanjem radionica sa temama kao što su efikasnija proizvodnja, upravljanje ljudskim resursima, upravljanje menadžmentom, upravljanje sistemima kvaliteta, inovacijama, savremenim tehnologijama i ekološkim proizvodima, kao i razmenom dobrih primera iz prakse. Takođe biće stvorene zajedničke baze podataka sa kojima će biti stvorena prekogranična mreža, čiji je cilj podržavanje preduzeća, poboljšanje prekograničnog marketinga regionalnih proizvoda pod zajedničkim brendom "Made in Banat". Partnerske aktivnosti će imati kao krajnji ishod, razvoj malih i srednjih preduzeća u prekograničnom regionu i povećanje kvaliteta života u zajednicama širom granice unapređenjem proizvoda u viši nivo kvaliteta.\nOpšti cilj projekta je povećanje konkurentnosti malih i srednjih preduzeća koja proizvode specifične proizvode u pograničnom regionu Rumunije i Srbije. Projekat želi da smanji raskorak između ova dva regiona sa obe strane granice Rumunije i Srbije, a da na taj način MSP iz ovih oblasti dobiju veći tržišni prostor za regionalne specifične proizvode.\n1. Povećanje kapaciteta promovisanjem inovacija, prodaja regionalnih proizvoda i povećanje kvaliteta proizvoda MSP-a u pograničnom području; MSP-ovi se smatraju motorima ekonomskog razvoja, jer oni predstavljaju 80% od globalnog ekonomskog rasta. U poslednjih nekoliko godina, tržišni uslovi su se promenili i mala i srednja preduzeća se suočavaju sa novim izazovima vezanim za troškove, kvalitet, plasman, fleksibilnost i razvoj ljudskih resursa.\nProjekat ima kao cilj da pruža informacije koje se odnose na inovacije, promociju i prodaju regionalnih kvalitetnih proizvoda, uz podršku radionica organizovanih u okviru web strane projekta, na kojima će učestvovati kompanije iz Rumunije i Srbije. Firme će biti u mogućnosti da dobiju informacije o različitim temama: ljudski resursi, upravljanje organizacije, efikasnost proizvodnje, sistemi kvaliteta, tehnologije zaštite životne sredine, upravljanje otpada, inovacije, najbolje primeri iz prakse za pristup evropskih fondovima.\nEkonomisti su ukazali na snažnu vezu između konkurentnosti i brendova, imena, simbola, logoa i dizajna. Granični region ima reputaciju kao dobavljač kvalitetnih proizvoda. Potrebe potrošača bi se promenile, dovelo bi do toga da se proizvode regionalni proizvodi. Projekat ima kao cilj, da stvori brend " Made in Banat " koji će biti primenjen na svim specifičnim regionalnim proizvodima u cilju povećanja konkurentnosti na tržištu i ukupne konkurentnosti regiona .\nU graničnoj oblasti ekonomski razvoj je neravnomeran, i to se može prevazići stimulisanjem saradnje između Rumunije i Srbije. Projekat ima kao cilj stvaranje jedne platforme, zajedničke baze podataka koja će obuhvatiti MSP-ove, institucije za poslovnu podršku, ustanove i asocijacije koje rade na unapređenju saradnje. Platforma predviđa uspostavljanje virtuelne izložbe sa firmama iz Rumunije i Srbije sa kvalitetnim regionalnim proizvodima.\nCiljna grupa se sastoji uglavnom od malih i srednjih preduzeća iz Županije Timiš (Rumunija) i okruga Severnog, Srednjeg i Južnog Banata (Srbija), potencijalnih kupaca regionalnih proizvoda/usluga, a takođe predstavnika medija u pograničnom regionu. Izborom ove ciljne grupe želi se postići promena u načinu razmišljanja o kupovini proizvoda uvoznog porekla, naspram kupovine regionalnih proizvoda, specifičnih samo u Banatu. Izbor lokalnih medija u ciljnu grupu je iz razloga što se želi postići promovisanje rezultata projekta i obezbediti održivost projekta.\nProjekat ima sledeće glavne aktivnosti:\n1. Organizovanje u Temišvaru konferencije za promociju brenda "Made in Banat" sa učešćem predstavnika malih i srednjih preduzeća zainteresovanih za učešće u projektu, učešćem medija iz podgraničnog regiona i predstavnika lokalnih samouprava koje mogu da doprinesu uspešnoj realizaciji projekta.\n2. Razrada procedura za odobravanje brenda "Made in Banata": principa i kriterijuma za mala i srednja preduzeća koja proizvode proizvode i usluge specifične regionu. Osnovni kriterijumi u postupku su tesno povezani sa konkurentnošću: treba uzeti u obzir nove tehnologije, ljudske resurse, upravljanje mendžmentom, efikasnija proizvodnja, ekološke tehnologije, upravljanje otpadom i sl.. Radna grupa za izradu procedura za dobijanje brenda "Made in Banat" je sastavljena od stručnjaka i predstavnika različitih institucija u Rumuniji i Srbiji, koji će razrađivati metod evaluacije i rada. Posle definisanih kriterijuma biće izabrano 5 kompanija iz Rumunije i 6 kompanija iz Srbije koje će dobiti žig " Made in Banat ".\n3. Stvaranje mreže prekogranične ekonomske saradnje počevši sa preduzećima koja će biti izabrana da nose brend, partneri na projektu, organizacije koje su predstavljene kroz učešće eksperata, nevladinih organizacija, istraživački instituti i druge organizacije zainteresovane za podršku razvoja ekonomske konkurentnosti regiona.\n4. Postizanje zajedničke prekogranične baze podataka i web strane projekta, uključujući organizacije i članove mreže prekogranične saradnje koja može da podrži razvoj malih i srednjih preduzeća.\n5. Organizovanje 10 radionica (5 u Rumuniji i 5 u Srbiji) sa temama kao što su: nove tehnologije, ljudski resursi, efikasnost proizvodnje, inovacije, uz zajedničko učešće firmi u pograničnom regionu. U okviru svake radionice će se predstaviti brend "Made in Banat" i važnost regionalnog identiteta u rastu ekonomske konkurentnosti u graničnoj oblasti .\n6. Organizovanje prekograničnih poslovnih dogadjaja – sajamskim programom u Pančevu i Zrenjaninu, na kojima će učestvovati oko 40 izlagača od kojih 10 preduzeća će biti iz Rumunije.\n7. Organizovanje virtuelne izložbe gde će biti promovisani lokalni i regionalni proizvodi.\nU sadašnjem ekonomskom trenutku, oporavak i razvoj industrije sa obe strane granice nije samo nužnost već i važan cilj, kako za Rumuniju, da ojača svoju poziciju na evropskom jedinstvenom tržištu, tako i za Srbiju u periodu evropskih integracija. Granične oblasti Rumunije i Srbije nalaze se pred istim izazovima u pogledu razvoja jakog i dinamičnog sektora MSP.\nU ovom novom ekonomskom i društvenom kontekstu, "Made in Banat" nastao je iz potrebe da se podrži razvoj konkurentnosti privrede u graničnoj oblasti. Povećanje potrošnje posebnih nacionalnih proizvoda je stvarna potreba. U konkurentnom tržištu, proizvodi se prodaju u konkurentnim uslovima. Teškoće sa kojima se suočava granični region - smanjenom aktivnosti sektora MSP, nedostatkom regionalnih proizvoda, nedostatkom konkurentnosti, biće teži za prevazilaženje, ukoliko Rumunija i Srbija ne uspeju da unaprede lokalne, regionalne i nacionalne brendove. Ove pomenute teškoće i ekonomska kriza se mogu prevazići lakše ako Rumunija i Srbija podstiču proizvodnju i promociju regionalnih brendova.\nPartneri ovog projekta imali su u okviru ranije saradnje sličnih inicijativa, ali efekat je bio sasvim mali. Ovaj projekat je iskoristio neke od tih ranijih koraka i dao im novu prekograničnu dimenziju. Projekat "Made in Banat” okuplja predstavnike ciljnih grupa za saradnju, razmenu iskustava i najboljih primera iz prakse, za stvaranje zajedničkih modela za ublažavanje efekata ekonomske krize, tako da će komparativna prednost dovesti do dugoročnog uticaja: povećanje konkurentnosti firmi i poboljšanje kvaliteta života u regionu obuhvaćenim projektom.\nPartnerstvo je suštinsko, naročito jer uključuje organizacije koje predstavljaju MSP-ove u graničnom regionu. Šta više, vodeći partner je jedan od vodećih u realizaciji Regionalne Strategije izvoza Rumunije. Potrošnja tradicionalnih proizvoda prouzrokuje, da prihod ostaje u regionu, što donosi do stvaranja novih radnih mesta, povećanje ekonomske konkurentnosti i kvaliteta života i socijalne zaštite.\nOčekivani rezultati projekta će doprineti ostvarivanju preuzetih ciljeva, dok će direktni i indirektni efekti biti povećanje konkurentnost proizvođača i pružalaca usluga u istorijskom Banatu kroz promovisanje proizvoda pod brendom "Made in Banat ".\nPostojeće studije i iskustva drugih regiona pokazuju da tradicionalni proizvodi karakteristični regionu imaju prednost u pogledu povećanja obima prodaje, otvaranje novih tržišta, povećanje svesti ljudi da kupuju proizvode pod brendovima, udruženje proizvoda i usluga sa brendom regiona.\nMnoge analize i statistike pokazuju da 70% od rumunskog industrijskog izvoza robe se ugovorno proizvodi, od čega skoro 90% tih proizvoda je iz oblasti lake industrije. U izvoznim proizvodima ugrađeno je premalo komponenti i materijala proizvedenih u domicilnoj državi. U tim proizvodima je minimalno učešće zarada, tako da kada se sve sagleda oni sadrže minimalnu dodatnu vrednost. U kontekstu takvih kretanja, potrošnja domaćih proizvoda treba da bude podržana najsnažnije, posebno u potrebama budžetske potrošnje .\nKoncept potrošača u vezi porekla proizvoda, jeste da proizvod proizveden u zemlji ili u regionu se smatra proizvodom lošeg kvaliteta u odnosu na uvozne proizvode. Iz tog razloga kupuje se strana roba i usluge bez ikakvog opravdanja. U široj javnosti je kupovina domaćih-regionalnih proizvoda ostao na nivou parole. Konkretno, u ovom projektu podstiče se razvoj lokalne proizvodnje, domaćih, regionalnih i nacionalnih brendova, koje treba razvijati i promovisati, da bi podsticali potrošnju tih domaćih proizvoda.\n- projektni tim zajedno sa stručnjacima iz ovlašćenih organizacija -institucija će utvrditi procedure za sertifikaciju proizvoda koji će nositi oznaku "Made in Banat";\n- pitanja u vezi sa grupama proizvoda ili uslugama, proceduralnim i drugim zahtevima koje kompanije moraju da ispune kako bi se obezbedio brend će biti plasirana kroz medijske aktivnosti, i u okviru 10 radionica održanih u Rumuniji i Srbiji. U ovim radionicama, stručnjaci će upoznati učesnike sa brendom "Made in Banat", kako bi se upoznali sa principima projekta i uslovima koje preduzeća moraju da ispunjavaju prema sertifikaciji;\n- u sedištu PK Timiš i sedištima Komora partnera će se moći dobiti informacije o implementaciji koncepta "Made in Banat". U ovim lokacijama, kompanije koje žele da dobiju oznaku "Made in Banat", će moći podneti potrebnu dokumentaciju. Zaposleni u partnerskim organizacijama će obraditi dostavljene datoteke;\nPrivredna komora industrije i poljoprivrede Timiš, promoter uspešnih preduzeća\nPovoljan i privilegovan geografski položaj u zapadnoj Rumuniji, značajan ekonomski potencijal i dinamično ekonomsko okruženje, atraktivan potencijal investicija, rastuća infrastruktura, visoko kvalifikovana radna snaga, međunarodni način života, multikulturalnost i kosmopolitizam, efikasano i dinamičano javno-privatno partenerstvo - su samo neke od prednosti koje čine Temišvar i Županiju Timiš dobarim izborom za uspešno poslovanje. To je trajan ugled, koji je konsolidovan i ojačan pametnim i konkurentnim ekonomskim razvojem.\nIspunjavajući svoju misiju kao vođe poslovanja, Privredna komora Timiš predstavlja i podržava interese svojih članova , poslovnu zajednicu Timiša, zapadnog regiona, istorijskog Banata i Euroregiona DKMT (Dunav - Kriš - Moriš- Tisa) u okviru uspostavljenih organizacija i inicijativa realizovanih na njen predlog .\nPrivredna komora industrije i poljuprivrede Timiš promoviše i olakšava saradnju između preduzeća i institucija lokalne, regionalne i nacionalne samouprave, za razvoj inovacija, prenos tehnologija i povećanje konkurentnosti poslovanja, pružajući prilagođene usluge kroz formirane entitete: Regionalni biznis centar, Regionalni centar za promociju i zaštitu industrijske svojine, Regionalni centar za standardizaciju, Tehnološki informativni centar - COMPETECH, Centar za promociju i sertifikaciju klastera, Centar za održivi razvoj istorijskog Banata, Centar za posredovanje sporova.\nU korist njenih članova Privredna komora Timiš pokreće jedan veliki i složen informacijoni program i obuke za preduzeća, o evropskom finansiranju i evropskim regulativama, u različitim sektorima. Takođe, Privredna komora Timiš podržava preduzeća u procesu donošenja odluka u EU prosleđivanjem komentara, stavova i zapažanja preko evropskih političara, organizovanjem panela poslovnog konsaltinga u oblastima od interesa.\nKroz brojne evropske projekate u kojima učestvuje, kao koordinator ili partner Privredna komora Timiš nudi preduzećima besplatne poslove, širok i raznovrstan asortiman usluga koje pokrivaju sve aspekte razvoja biznisa, u zakonodavnom i socijalno ekonomskom kontekstu koji se neprekidno menja, informacione i poslovne mogućnosti, umrežavanje, savetovanje, pristup finansiranju, obuke, logističke resurse, promovisanje, organizovanje ekonomskih događaja, itd.\nZato je članstvo Privredne komore Timiš najbolja vizit-karta u odnosu sa rumunskim i inostranim partnerima, dajući im dodatno samopouzdanje .\nProjekat ima kao cilj ponovno pokretanje regionalnih brendova, podizane svesti i podsticanje potrošnje proizvoda pod brendom "Made in Banat” sa povećanjem konkurentnosti malih i srednjih preduzeća koja imaju proizvode specifične za region.\nPojačanje kapaciteta promovisanja, inovacije i prodaje regionalnih proizvoda, kao i povećanje kvaliteta proizvoda, promovisanjem rasta malih i srednjih preduzeća u rumunsko-srpskoj graničnoj oblasti, podsticanje prekogranične saradnje i ravnomernog razvoja područja - su specifični ciljevi projekta.\nTradicija, talenat, upornost, tvrdoglavost da se počne ispočetka i moć da se transformiše u poznato poslovno ime, su osobine uspešnog poslovanja. Tokom ovog projekata, kompanijama iz rumunsko-srpske granične oblasti kojima će biti dodeljen brend "Made in Banat" će dati istorijskom Banatu i ekonomski identitet .\nZato, želim da se zahvalim našim partnerima u projektu – ADETIM-u i regionalnim privrednim komorama u Pančevu, Zrenjaninu i Kikindi, na učešću u ovom projektu. Ovo partnerstvo pokazuje još jednom da je Banat model prekogranične saradnje i evropske integracije.\nTakođe, bih zaželeo celom timu projekta: uspeh, radni elan i veru u budućnost !\nAgencija za socijalno-ekonomski razvoj Timiš (ADETIM) je ponosna na partnerstvo u projektu "Made in Banat", čiji je opšti cilj poboljšanje konkurentnosti malih i srednjih preduzeća u Rumuniji i Srbiji, koje proizvode regionalno specifične proizvode.\nPreko 18 godina iskustva u iniciranju, sprovođenju i upravljanju projektima lokalnog ekonomskog razvoja, izvršene usluge, rezultati u pružanju pomoći MSP sektora i stručno usavršavanje zaposlenih u lokalnoj upravi, su vizit-karta i odlika nadležnosti zaposlenih ADETIM-a.\nADETIM jeste javna ustanova specijalizovana za lokalni ekonomski razvoj, sa nadležnosću i odgovornošću u pružanju podrške društveno-ekonomskom razvoju Timiša, za identifikovnje problema koji ometaju ekonomski razvoj okruga Timiš, pronalaženje odgovarajućih rešenja, iniciranje i sprovođenje projekata za rešenje ovih problema.\n- studija izvodljivosti za unapređenje pristupnog puta Cruceni - PFT Tomići IACS;\nTrenutno ADETIM je uključen kao koordinirajući partner u sledećim projekata:\nADETIM takođe ima važnu ulogu u upravljanju Tehnološkog i industrijskog parka Temišvar koji podržava razvoj MSP-ova u sledećim sektorima: softvera, IT, komunikacije, elektronika i elektrotehnika, automobilske industrije, drugih industrija koje koriste čiste tehnologije , proizvodne aktivnosti koje koriste tehnologiju malo zagađujuću tehnologiju, logistiku.\nU proteklom periodu RPK Pančevo je sarađivala i istovremeno poboljšala kvalitet ove saradnje sa svim većim organizacijama i institucijama u zemlji i inostranstvu koji doprinose poboljšanju kvaliteta života i povećanju konkurentnosti preduzeća u regionu.\nUčešće RPK Pančeva u "Made in Banat " znači nastavak duge i tradicionalne saradnje između banatskih privrednih komora.\nKao odgovor na zahteve tržišta EU projekat "Made in Banat" će pomoći podizanju konkurentnosti malih i srednjih preduzeća u Srbiji i Rumuniji, putem razvoja i promovisanja specifičnih regionalnih proizvoda .\nRegionalna privredna komora Kikinda je ponosna na partnerstvo u projektu "Made in Banat", čiji je krajnji cilj povećanje konkurentnosti malih i srednjih preduzeća u Rumuniji i Srbiji koja imaju proizvode specifične za region.\nImamo više od decenije iskustva u implementaciji evropskih projekata u oblasti ženskog preduzetništva i preduzetničkog obrazovanja (Akademija ženskog preduzetništva, projekat 03SER01/06/012 finansiran kroz Evropske agencije za rekonstrukciju, u periodu od oktobra 2005 do novembra 2006.), Turizam (Kikinda Mamut, finansiran kroz Evropske Agencije za Rekonstrukciju, novembar 2005 - novembar 2006), povećanje svesti o značaju članstva, razvoju i promociju MSP-ova u EU, povećanje konkurentnosti u graničnoj oblasti Srbija - Rumunija, i drugih područja.\nOsim toga, RPK Kikindia je realizovala više od 12 projekata u partnerstvu sa RPK Zrenjanin, Pančevo i kao vodeći partner Komore Timiš . Evo nekih od njih:\nTakođe, možemo reći da je Komora Timiš naš najbolji partner za izvršavanje projekata finansiranih u okviru IPA programa prekogranične saradnje Rumunija - Srbija i biće nam zadovoljstvo da ponovo radimo sa kolegama iz Temišvara na realizaciji ovog projekta.\nRezultati projekta će se ogledati:\nU povećanju interesovanja preduzeća u prekograničnoj oblasti (Timiš, i okruga Srednji, Severni i Južni Banat) i svim zainteresovanim organizacijama o mogućnostima koje ovaj projekat nudi, kroz konferencije otvaranja projekta,\nmedijske kampanje, distribuciju promotivnog materijala i informacije o projektu i aranžmanima za dodelu brenda “Made in Banat”, kroz promotivne aktivnosti.\nPostupak za izdavanje brenda je osnov za priznavanje kvaliteta određenih regionalnih proizvoda i usluga\nOsnivanju zajedničke mreže za saradnju, sastavljene od lokalnih / regionalnih aktera koji podržavaju ekonomski razvoj Banata i stimulišu prekograničnu saradnju između Rumunije i Srbije u okviru Sporazuma za saradnji.\nPristup informacijama od interesa, kao što je mogućnost kontaktiranja poslovnih partnera, upoznavanje sa organizacijama koje mogu doprineti razvoju poslovanja, identifikovanje poslovne mogućnosti uvidom u formiranu zajedničku bazu podataka\nTeoretske i praktične informacije koje će preduzeća dobiti učešćem u radionicama treba da podrže ekonomski razvoj biznisa i promovišu svest o proizvodima pod jednim regionalnim brendom “Made in Banat”\nPromovisanje proizvoda povezanih brendom ili onih koji nameravaju da nose brend “Made in Banat” tokom dve izložbe, organizovane kroz aktivnosti Regionalne privredne komore Pančevo i Regionalne privredne komore Zrenjanin.\nŠirenju rezultata projekta i osiguravanju održivosti projekta tokom završne konferencije koja će se održati u Temišvaru.


Holanđani najavljuju nova ulaganja u proširenje farme za uzgoj svinja\nInfo servis Biznis Holanđani najavljuju nova ulaganja u proširenje farme za uzgoj svinja\nAutor Agro Servis\tPonedjeljak, 06 April 2015 09:17\nFarma za uzgoj svinja "Top farm" iz Nove Topole u naredne dvije godine trebalo bi da proširi proizvodne kapacitete i udvostruči godišnju proizvodnju tovljenika, najavio je danas menadžment farme.\nPlan da nekoliko miliona eua investira u proizvodne kapacitete farme imaju holandska firma "Jansen investments", koja je vlasnik 50 odsto kapitala "Top farma", i novi suvlasnik "Lein international" iz Monaka.\nFirma iz Monaka otkupila je drugu polovinu kapitala "Top farma" od bivšeg suvlasnika Marka Dragića.\nSuvlasnik i direktor "Top farma" Hari Jansen rekao je na konferenciji za novinare u Gradišci da su nove investicije omogućene i uspješno završenim pravnim sporom sa Dragićem čiji je prijedlog za pokretanje stečaja u farmi 26. februara odbacio Okružni privredni sud u Banjaluci.\n"Sa novim suvlasnikom definisan je dvogodišnji plan ulaganja, prema kojem će, sa trenutnih oko 1.000 rasplodnih svinja, matično stado biti uvećano za 2.500 do 3.000 novih kvalitetnih grla. Time će i godišnja proizvodnja od oko 25.000 tovljenika biti uduplana", naveo je Jansen.\nOn je istakao da je ovo jedna od najvećih farmi za uzgoj svinja u regionu, te da proizvodnju planiraju da plasiraju na domaće tržište, s obzirom na to da se u BiH uvozi oko 75 odsto svinjsog mesa.\nJansen je naveo da je u planu nastavak saradnje sa Fabrikom za proizvodnju stočne hrane "Rapić" iz Gradiške, kao i da stočnu hranu nabavljaju isključivo od domaćih proizvođača.\n"Planiramo da ulažemo u osavremenjavanje proizvodnje i automatizaciju prizvodnog procesa, a imajući u vidu specifičnost djelatnosti u planu je i prijem novih radnika", naglasio je Jansen.\nMenadžment "Top farm" najavio je da će u narednom periodu razgovarati sa predstavnicima Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivede o mogućnosti da ova farma dobije status preduzeća od republičkog značaja i postane repro centar u oblasti svinjogojstva.\nPredstavnik radnika "Top farma" Jovana Galić kaže da radnici očekuju da dolazak novog stranog investitora bude početak novog uspješnijeg poslovanja, te dodaje da će potpunosti podržati sve aktivnosti predviđene novim poslovnim planom.\nPrema njenim riječima, 30 radnika pokazalo je veliku istrajnost i iznijelo najveći teret pravne bitka sa bivšim suvlasnikom.


Predstavnici kompanije ETIHAD posetili SAA - smatsa\nPočetna Mediji Predstavnici kompanije ETIHAD posetili SAA\nPredstavnici kompanije Etihad posetili su SMATSA Vazduhoplovnu akademiju (SAA) u Vršcu da bi se upoznali sa kapacitetima ove škole za obuku pilota. Tom prilikom, sa predstavnicima Akademije, bilo je reči o potencijalnom školovanju kadeta-pilota.\nSAA je jedna od najvećih i najstarijih Akademija za obuku pilota u Evropi sa više od 2100 odškolovanih letača od 1954. godine.\nTokom posete, predstavnici Etihada su upoznati sa flotom SAA koju čini 20 aviona – 8 Cessna 172S opremljenih sa najnovijim navigacionim uređajima Garmin 1000, 10 Cessna 172N i 2 Cessna 310 – i sa Alsim Alx FNPT II simulatorom koji Akademija poseduje.\nPrethodno, predstavnici Etihad-a posetili su novi Centar za oblasnu kontrolu letenja SMATSA u Beogradu, gde su imali priliku da saznaju sve o uslugama koje pruža Kontrola letenja Srbije i Crne Gore.\nEtihad i SMATSA nastaviće da kroz buduće sastanke razmatraju sve mogućnosti saradnje jer su predstavnici obe kompanije bili veoma zadovoljni tokom razgovora u Vršcu i Beogradu.\nPrethodnaPrinudno sletanje zbog bolesti putnika\nSledećaNajveći obim saobraćaja u jugoistočnoj Evropi


ZAVRŠENA SEDNICA KRIZNOG ŠTABA: Evo da li će biti zatvaranja Beograda | Novosti.RS\nZAVRŠENA SEDNICA KRIZNOG ŠTABA: Evo da li će biti zatvaranja Beograda\n02. 10. 2020. u 12:24\n-Molim vas da sada ne upropastimo sve ono dobro što smo učinili prethodnih meseci, kada je Srbija bila a i danas je jedna od zemalja s najmanje novozaraženih u Evropi- rekao je Goran Vesić nakon sednice.\n- Neće biti zatvaranja Beograda, o tome se ne raspravlja niti je ta tema na dnevnom redu. Ne čitajte laži i gluposti oko navodnog karantina sa društvenih mreža koje se namerno plasiraju da prevare građane. Moj stav je da moramo da naučimo da živimo sa virusom, da omogućimo da privreda radi i da se odvija normalan život a da se istovremeno primenom epidemioloških mera sačuva zdravlje gradjanki i građana-rekao je Vesić, prenosi Kurir.\nČinjenica da je Beograd ponovo najveće žarište korona virusa u Srbiji treba da nas sve upozori da se pridržavamo epidemiloških mera.\nMoramo ozbiljno da shvatimo podatak da je od 111 novozaraženih u Srbiji u četvrtak, 1. oktobra, čak 40 odsto u Beogradu, kao i da je u našem gradu od ukupnog broja testiranih, 4,3 odsto pozitivno.\nKorona virus Goran Vesić Krizni štab mere protiv korone


Najava događaja: Edukacija mladih za pružanje usluga finansijskog savjetovanja |\nStart / Sve Aktuelnosti / Najava događaja: Edukacija mladih za pružanje usluga finansijskog savjetovanja\nNa Ekonomskom fakultetu na Palama sutra će početi realizacija pilot-projekta „Značaj i mogućnosti realizacije istraživanja finansijska pismenost u savremenim uslovima“ s ciljem omogućavanja mladima da unaprijede znanje i kompetencije kako bi lakše došli do posla.\nU realizaciji ovog projekta učestvuju saradnici kompanije „OVB“ iz Slovačke koju je Ekonomski institut odabrao za partnera jer su procijenili da su njihova iskustva u najvećoj mjeri analogna procesima kroz koje prolaze Republika Srpska i BiH.\n„Kao prvi promotivni program izabrali smo pilot-projekat u okviru kojeg ćemo edukovati nezaposlene, zaposlene, ekonomiste da se osposobe za finansijske savjetnike“, saopšteno je iz Ekonomskog instituta Univerziteta u Istočnom Sarajevu.\nPrimarni ciljevi programa su usvajanje savremenih znanja iz oblasti finansiranja u obimu koji kandidate kvalifikuje za profesionalno pružanje usluga finansijskog savjetovanja i prezentacija metodologije edukacije i iskustva najreferentnijih partnera u ovoj oblasti.\nProgram će biti realizovan na Palama, u Bijeljini i Brčkom u okviru organizacionih jedinica Univerziteta u Istočnom Sarajevu sa po 50 do 70 polaznika.\nU okviru programa Ekonomski institut radi u saradnji sa „OVB holdingom“, multinacionalnom kompanijom koja je prisutna u 14 evropskih zemalja sa oko 3.500.000 klijenata i oko 5.000 finansijskih savjetnika i predstavlja najreferentniju poslovnu strukturu u ovoj oblasti u Evropi.\nPrvi kurs edukacije biće održan na Ekonomskom fakultetu Univerziteta Istočno Sarajevo na Palama sutra i u nedjelju, 18. novembra, sa početkom u 10.00 časova. /Srna/\nPrethodna Održan Info dan Evropske mreže preduzetništva\nSljedeća Odluka o izboru najpovolјnijeg ponuđača za javnu nabavku „Nabavka uglja“ – Pedagoški fakultet Bijeljina


Moskva: Suprotstavimo se haosu koji pravi SAD - RTS\nRjabkov je ocenio da nova runda američkih sankcija koja se očekuje protiv Moskve predstavlja pokušaj da se utiče na unutrašnja pitanja Rusije uoči predsedničkih izbora, naveo je Rojters.\nBritanska agencija dodaje da se te sankcije ocekuju već početkom februara.\nPredsednički izbori u Rusiji se održavaju 18. marta na kojim se očekuje pobeda Vladimira Putina.\nRjabkov je prethodno rekao da Moskva komentare predsednika SAD Donalda Trampa o nuklearnom sporazumu s Iranom smatra "ekstremno negativnim", objavila je ruska agencija RIA Novosti.\nDonald Tramp Bela kuća Kongres Teheran Rojters Moskva Rusija Iran


Lekari u dilu sa pogrebnicima\nAgencija za borbu protiv korupcije podnela je krivičnu prijavu protiv dvojice lekara Gradskog zavoda za hitnu medicinsku pomoć Beograda zbog sumnje da su, pošto bi konstatovali smrt, preporučivali privatne pogrebnike sa kojima su bili u...\nSudije naredile detaljan lekarski pregled Mladića\nPretresno veće Haškog tribunala naredilo je danas da optuženi Ratko Mladić bude podvrgnut detaljnom lekarskom pregledu, koji će obaviti nezavisni specijalista.\nGreškom joj izvadili zdrav bubreg\nPacijentkinji kojoj je trebalo da operišu kičmu, lekari u dubrovačkoj bolnici greškom su izvadili zdrav bubgreg.\nKraba lovi lekare\nU nastavku akcije Kraba moglo bi se na udaru naći trista lekara za koje postoji osnovana sumnja da su od farmaceutskih kompanija uzimali novac kao mito, saznaje ekskluzivno Novi magazin. Lekari su, navodno, zauzvrat omogućavali potrošnju...\nOvo je Harold Šipman, masovni ubica\nKako psihijatri nisu primetili da je bolestan? Čovek mirno živi s porodicom i radi, a onda jednog dana ode na posao, besprekorno ga obavi, izađe na javno mesto, izvadi oružje i ubije nekoga. U njegovom ponašanju do tog trenutka nije bilo...\nOvere knjižica i bez biranja lekara\nGrađani neće morati ponovo da biraju lekara da bi overili zdravstvenu knjižicu, rekao je danas ministar zdravlja Zoran Stanković.


Gradimo naučni centar u Novom Beogradu - Istinomer\n„Planiramo već naredne (2010.) godine da uz pomoć sredstava Evropske investicione banke počnemo sa projektom Centra za inovacije i nauku koji će biti otvoren u Novom Beogradu.”\nMinistar za nauku i tehnološki razvoj je krajem 2009, otvarajući Festival nauke, najavio da će Srbija, uz pomoć sredstava Evropske investicione banke, početi da realizuje projekat Centra za inovacije i nauku. Za to je, kako je naglasio ministar Đelić, već određena lokacija – Novi Beograd.\n„Očekuje se da će taj centar imati oko 5 000 kvadratnih metara i da će otvoriti vrata za oko dve godine.“\nCapital.ba, 4. 12. 2009. godine\nNa samom kraju 2010. predstavljen je pobednik konkursa za arhitektonsko rešenje zgrade Centra za promociju nauke. Izabran je projekat austrijskog arhitekte Volfganga Čapelera, a najavljeno je da će Centar biti izgrađen „u naredne dve godine“. Ministar Đelić je izjavio da će izgradnja u novobeogradskom bloku 39 koštati 20 miliona evra i izrazio zadovoljstvo što je Vlada Srbije, „u vreme ekonomske krize, uspela da poveća budžet za nauku za 22 odsto, a cena izgradnje Centra predstavljaće pet odsto od ukupnog iznosa novca izdvojenog za nauku u tehnološki razvoj.“\nGradnja Centra, međutim, nije počela 2010. godine, kako je to najavljivao ministar. Tek krajem avgusta 2012. godine počeli su pripremni radovi na lokaciji na kojoj će se nalaziti budući Centar za promociju nauke.\n„Želja nam je da Srbija uskoro, za dve do tri godine, dobije moderan naučno-obrazovni objekat dostupan svima.“\ndirektorka Centra za promociju nauke Aleksandra Drecun, Blic, 27. 8. 2012. godine\nObećanje bivšeg ministra ocenjujemo kao neispunjeno.\nBeograd nauka gradnja


Poskupelo gorivo - kako uticati na maloprodajnu cenu derivata? - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nPoskupelo gorivo - kako uticati na maloprodajnu cenu derivata?\nCena sirove nafte za novembarsku isporuku u utorak je premašila 80 dolara za barel prvi put u poslednje tri godine, dok su decembarski fjučerski dostigli cifru od 79,39 dolara.\nRastu cene svih energenata u svetu, posebno gasa i nafte. Gas u Evropi nikada nije bio skuplji - samo od početka septembra poskupeo je gotovo 50 odsto. Posle dvomesečne stagnacije, od sredine prošle sedmice konstantno rastu i cene sirove nafte, koje su dostigle su crvenu liniju - barel košta 80 dolara, prenosi RTS.\nTo se odrazilo i na poskupljenje goriva na srpskim pumpama u prethodne dve nedelje za oko dinar. Sada vozači za pun rezervoar benzina treba da izdvoje 680 dinara više nego pre sedam meseci, a 490 dinara skuplje plaćaju 40 litara evrodizela. Kretanje cena sirove nafte brent utiču i na srpsko tržište, a one, uz povremene oscilacije beleže rast od jeseni prošle godine, pišu Večernje novosti.\nSmanjiti akcize do 20 odsto\nEvrodizel je za oko 11 dinara skuplji nego u trećem mesecu ove godine i košta 163,90 dinara. Treba imati u vidu da je lane gorivo od februara do maja pojeftinilo oko 30 dinara. Zbog tih oscilacija evrodizel se sada ponovo vratio na prosečnu maloprodajnu cenu iz januara 2020. kada je koštao 163,99 dinara. Cena sirove nafte za novembarsku isporuku u utorak je premašila 80 dolara za barel prvi put u poslednje tri godine, dok su decembarski fjučerski dostigli cifru od 79,39 dolara.\nNebojša Ćulum iz Srpske asocijacije za naftu i gas i stručni saradnik Nacionalnog naftnog komiteta Srbije rekao je za Javni servis da je tržište nafte dugoročno nestabilno što se ilustruje od početka sedamdesetih godina do danas, cena nafte je oscilirala za 30 procenata u šestomesečnim periodima tačno 62 puta.\nTomislav Mićović iz Udruženja naftnih kompanija Srbije (UNKS) ukazuje na uticaj politike oporezivanja na maloprodajnu cenu derivata.\n"Zakon o akcizama omogućava Vladi da bez promene zakona, smanji akcize do 20 odsto i da ih vrati na predviđeni nivo kada poremećaj prođe. Još je važnije da preispitamo politiku akciznog oporezivanja energenata, naknada i potrebu za uvođenjem mnoštva različitih obaveza koje, možda, i nepotrebno povećavaju troškove proizvodnje i distribucije derivata nafte", objašnjava Mićović za Novosti.\nGorivo Nafta Barel Tomislav Mićović Udruženje naftnih kompanija Srbije Akzice Oporezivanje derivata\nKadirovci ukrali vrednu John Deere i Väderstad mehanizaciju - pronađena je\nUhapšeni: Na ime kredita za nabavku sadnica prisvojili 62 miliona dinara\nPodsticaji "kauč" farmerima negativno utiču na EU poljoprivredu\nŠef UN-a će otkriti pregovore o izvozu ukrajinskih žitrarica i ruskog i beloruskog đubriva?\nOko 12 miliona hektara zemlje svake godine izgubimo zbog suše i dezertifikacije


Gradonačelnici Niša i Novog Sada o stranim investicijama - JUGPRESS\nGradonačelnici Niša i Novog Sada o stranim investicijama\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović sa saradnicima posetio je Novi Sad gde se sastao sa gradonačelnikom Milošem Vučevićem kako bi razgovarali o važnim temama iz nadležnosti lokalnih samouprava i razmenili iskustva iz oblasti kojima se bave.\nZaključili su da je najvažnije da se nastavi sa novim investricijama I otvaranju novih radnih mesta , šti utiče na prihod lokalnih samouprava.\nGradonačelnik Bulatović se zahvalio gradonačelniku Vučeviću na ukazanom gostoprimstvu istakavši da mu je zadovoljstvo što su predstavnici dve lokalne samouprave imali priliku da porazgovaraju o organizaciji rada i važnim pitanjima.\n– Nama je važno da čujemo kako u Novom Sadu funkcionišu javno-komunalna preduzeća, posebno u zimskom periodu, ali prioritet su nam teme vezane za radne zone i stvaranje uslova za dolazak investitora, odnosno zapošljavanje građana – istakao je Bulatović, dodajući da su razgovarali o pitanjima organizacije jedinstvene uprave” I u tom smislu ćemo dati neka iskustvva koja mi već od 1. Januara počinjemo da stičemo”.\n– Dominiraju dve teme koje su zajedničke za dva grada , Novi Sad I Niš, , problemi sa kojima se susreću ova dva grada. Mi smo govorili o našim iskustvima vezanim za građevinsko zemljište, porez na imovinu, probleme iz komunalnog sektora, a gospodin Bulatović i njegovi saradnici izneli su pozitvne strane pojednostavljenja gradske uprave, odnosno prelaska na jedinstvenu gradsku upravu. Zaključili smo da je najvažnije da nastavimo sa podrškom novim investicijama, i otvaranju novih radnih mesta što direktno utiče na prihode lokalne samouprave. Govorili smo i o zajedničkom problemu vezanom za tužbe protiv Grada, zbog ujeda pasa i slično, i složili se da moramo nastaviti da insistiramo pred republičkim organima da se nedovoljno dobro definisana zakonska rešenja, na koja sa lokalnog nivoa ukazujemo, bolje regulišu, jer ti problemi pogađaju ceo sistem – naglasio je gradonačelnik Miloš Vučević.\nU niškoj delagiciji bili su još i zamenik gradonačelnika Miloš Banđur i većnik Branislav Kačar.


Sa privrednicima o Predlogu Zakona o radu - PV Informer\n– Nesporno je da je tekst Zakona unaprijeđen u određenim oblastima u odnosu na važeći, ali i dalje postoje otvorena pitanja, posebno ona koja se odnose na liberalizaciju otkaza ugovora o radu, postojanje akta o sistematizaciji, obaveznost mirnog rješavanja sporova – rekao je Radovanović.\n– U Briselu smo saopštili da ne postoji država u okruženju niti u EU koja je na tako transparentan način donijela ovako važan zakon – rekao je Ratković.\n– Zakon o radu čini 14 evropskih direktiva. Njegovi osnovni ciljevi su postizanje pune fleksibilnosti na tržištu rada, prilikom zasnivanja, trajanja i prestanka radnog odnosa, zatim suzbijanje sive ekonomije i borba protiv rada na crno, te staranje o primjeni ovog akta sa posebnom ulogom Inspekcije rada i Agencije za mirno rješavanje sporova. Mislim da ćemo kroz fleksiblizaciju tržišta rada i suzbijanje sive ekonomije postići glavni cilj a to je novo zapošljavanje – rekao je Ratković, dodajući da je Privredna komora dala značajan doprinos koncipiranju novog Zakona o radu.


LIMARSKO-FARBARSKE I PLASTIČARSKE POPRAVKE - USLUGE POPRAVKI, REMONTA I ČIŠĆENJA AUTO PROGRAM - Aldos\nU mogućnosti smo da vam pružimo usluge limarsko-farbarskih popravki na putničkim i komercijalnim vozilima. I to od malih popravki, pa do kompletnog reparacionog farbanja. Posedujemo širok asortiman karoserijskih delova koje vam u svakom trenutku mozemo obezbediti.\nTakodje, sa obzirom na to da smo ditributeri LEISTER i WELDY fenova i mašina za zavarivanje plastike, kao i elektroda za zavarivanje plastike u mogućnosti smo da vam ponudimo i plastičarske usluge zavarivanja karoserijskih delova na kojima je moguće izvršiti takve popravke.\nSa obzirom na to da imamo dosta iskustva u radu sa osiguravajućim kućama nudimo vam pomoć prilikom ostvarivanja prava na nadoknadu štete nanete od drugog osiguranog lica, kako bismo uštedeli vaše vreme i pomogli vam da u najkraćem roku popravite svoje vozilo.


Kopa Libertadores: Ekvadorski Inde zgormio Deportes, Sao Paolo se izvukao\nIzvor: MozzartSport.com, 06.Maj.2021, 02:29\nArgentinsko-brazilski okršaj ispod svkog očekivanja\nPočistio je Independijente del Valje ekipu Deportesa (4:0) i potvrdio da joj nije mesto u Kopa Libertadoresu. Teško da će čileanski Deportes moći znatno više od nekog osvojenog boda, mnogi bi rekli na sreću, proti favorita, jer je protiv ovog tima svako pokazao da je nadmoćan.\nNema Deportes šta da traži čak i protiv obog slabijeg dela grupe. Ako je Palmeirasa očekivano ponižen i posramljen (5:0), protiv Deportesa je Indeendijente del valje dokazao da nije zalutao u elitno međunarodno takmičenje u Južnoj Americi.\nDefinitivno mu je mesto u grupnoj fazi, nije puki statista, a da li će moći nešto više od trijumfa nad slabašnim Deportesom...\nKopa Libertadores: Ekvadorski Inde zgormio Deportes, Sao Paulo se izvukao (VIDEO)\nArgentinsko-brazilski okršaj ispod svakog očekivanja..Počistio je Independijente del Valje ekipu Deportesa (4:0) i potvrdio da joj nije mesto u Kopa Libertadoresu. Teško da će čileanski Deportes moći znatno više od nekog osvojenog boda, mnogi bi rekli na sreću, protiv favorita, jer je Independijente...


Nurdor - NekiRok\nSvakom detetu obolelom od raka mora biti dostupno najbolje moguće lečenje i nega, kao i psiho-socijalna podrška celoj porodici kako bi što lakše prebrodili dugotrajno, bolno i iscrpljujuće lečenje. Kroz brojne programe Nurdor se trudi da informiše i osnaži roditelje i decu, ali i da svim ljudima pruže sve informacije o raku i načinu na koji mogu da pomognu.\nVeruju da je unapređenje kvaliteta lečenja i života dece obolele od raka u Srbiji zajednička Misija svih nas kojoj svako može doprineti na svoj način, predano i kontinuirano se zalažu za prava dece i njihovih porodica, uvažavajući različitosti i poštujući posebnost svakog pojedinca.\nTo su roditelji i prijatelji dece lečene od raka i njihovih porodica ujedinjeni u misiji poboljšanja kvaliteta lečenja i života obolele dece i njihovih porodica. Osnovani 2003. godine u Beogradu i od tada svakodnevno brinu o deci i roditeljima na području cele Srbije.\nKroz brojne radionice i savetovališta pružaju psiho-socijalnu podršku, pružaju i pomoć u ostvarivanju zakonskih prava, obezbeđuju najsavremenije uslove na hemato-onkološkim odeljenjima, edukuju roditelje, decu, medicinsko osoblje, volontere i širu javnost.\nWeb adresa: www.nurdor.org


Oružari u štrajku upozorenja\nPrema procenama države, realna vrednost kapitala preduzeća Odbrambene industrije Srbije je oko 65 miliona evra (ilustracija)\nSindikati fabrika za proizvodnju naoružanja i vojne opreme do polovine januara održaće jednočasovni štrajk upozorenja, rekao je za Radio Slobodna Evropa Dragan Ilić, predsednik Samostalnog sindikata kompanije “Zastava oružje”. Sindikalni predstavnici Odbrambene industrije Srbije, u koju spadaju najvažnije vojne fabrike, nezadovoljni su Zakonom o proizvodnji i prometu naoružanja i vojne opreme.\n“Posebno nas je zabrinula najava da će, pored stranih ulagača, domaćim pravnim i fizičkim licima biti omogućeno da učestvuju u kupovini kapitala namenske industrije. Bojimo se da će u vojne fabrike ući pare koje su na raznorazne načine opljačkane u Srbiji i da će se dogoditi pranje novca”, kaže Dragan Ilić, predsednik Sindikata odbrambene industrije Srbije.\nNovi zakon predviđa da stranci mogu da postanu vlasnici do 49 odsto kapitala u fabrikama “Zastava oružje” iz Kragujevca, “Sloboda” iz Čačka, “Krušik” iz Valjeva, “Prvi partizan” iz Užica, "Milan Blagojević" iz Lučana i “Prva iskra” iz Bariča. Većinski paket akcija u toj grupaciji zadržala bi država dok bi, po ovim odredbama, u ostalom delu sektora namenske industrije inostrani investitori mogli da postanu i većinski vlasnici.\nNovi zakon predviđa da stranci mogu da postanu vlasnici do 49 odsto kapitala u fabrikama\n“Da imam novac, ja bih rado uložio u našu odbrambenu industriju. Jer mislim da bi to bio dobro uložen novac”, kaže Zoran Dragišić, profesor na beogradskom Fakultetu bezbednosti i narodni poslanik vladajuće Srpsle napredne stranke u Skupštini Srbije.\n“A što se tiče primedbe da bi u fabrike namenske mogao da uđe prljav kapital… Pa, prljav kapital može da uđe i u zdravstvo, u obrazovanje… To se rešava zakonima o suzbijanju pranja novca i borbi protiv korupcije. Postoje državni organi koji to kontrolišu. I naravno da će svi investitori koji žele da ulože u srpsku odbrambenu industriju biti pod budnim okom službi bezbednosti i da će se voditi računa o tome”, navodi Dragišić.\nVlast koja donosi novi zakon, koji stiže 11 godina od uvođenja starog, navodi da se radi o modernom rešenju koje podstiče konkurenciju na tržištu, stvaranje firmi za proizvodnju i trgovinu oružjem i vojnom opremom, otvaranje onih koje se bave kooperantskim uslugama, kao i jačanje kapaciteta malih i srednjih preduzeća. Takođe, postoji i nada da bi potencijalni investitori mogli Srbiji da donesu i skupe moderne tehnologije i nova tržišta.\nPredlog ovog zakona predviđa da Vlada Srbije, u roku od devet meseci od njegovog usvajanja, usvoji i programe razvoja odbrambene industrijske baze i razvoja njenih kapaciteta.\nDo sada se, kaže Katarina Đokić iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP), nije znao strateški prioritet:\n“To je vrlo važno za grupaciju odbrambene industrije Srbije jer će joj dati smernice kojih bi i privatni investitori trebalo da se pridržavaju. Da ne može da dođe kupac i da diktira neke svoje uslove i želje, već da mora da se prilagođava onome što je Republika Srbija odredila kao svoje potrebe.”\nPodaci Ministarstva trgovine o izvozu naoružanja i vojne opreme pokazuju da je 2015. ukupna vrednost izvoza bila 304 miliona dolara, veća nego 2014. (268 miliona), i ta suma predstavlja oko 2 odsto ukupne vrednosti izvoza koji je te godine ostvarila Srbija. Ukupna vrednost izdatih dozvola za izvoz naoružanja i vojne opreme 2015, kako se navodi, bila je 807 miliona dolara, ali je prodaja te robe, za koju još nema podataka, mogla da bude realizovana i 2016.\nI to pokazuje, smatra Zoran Dragišić, koliko je konkurentna domaća vojna industrija:\n“Siguran sam da postoji veliko interesovanje da se u nju ulaže. Tu ima mnogo prostora za ekspanziju, a u dokapitalizaciji ne vidim ništa sporno. U najvažnijim preduzećima 51 odsto ostaje u vlasništvu države. Dakle, država će uvek imati zlatnu deonicu.”\nKao argumente protiv sindikalci navode mišljenje da strano bi suvlasništvo u srpskim vojnim fabrikama moglo da ugrozi nacionalnu bezbednost, kao i da nema logike da u poslu u ovom trenutku teškom, kako navode, oko pola milijarde dolara, Srbija deli dobit sa nekim sa strane.\nUkupna vrednost izdatih dozvola za izvoz naoružanja i vojne opreme 2015, bila je 807 miliona dolara\n“Znamo kako se ponašao kapital koji je ušprican u mnoga preduzeća srpske privrede. To je bio put u njihovo gašenje. Sumnjamo da se na ovaj način možda guši i domaća namenska industrija, kao što je to urađeno sa mnogim uspešnim preduzećima metalskog kompleksa”, kaže Dragan Ilić, predsednik Sindikata fabrike “Zastava oružje”.\nUkoliko želi da nastavi rast, domaćoj vojnoj industriji neophodna je modernizacija proizvodnje, za koju država nema novca, ali se s obzirom na mnoge ovdašnje propale privatizacije strahovanja 12.000 ranika namenske čine opravdanim.\nZbog toga, ističe Katarina Đokić iz BCBP, država mora da objasni šta želi.\n“Vlast bi trebalo da pruži jasan odgovor na koji način namerava da održi preduzeća iz sektora odbrambene industrije i šta će uraditi da se ne izgube njihovi značajni kapaciteti. Kao i kako će, ukoliko bude potrebe, biti sprovedeno njihovo restrukturiranje. Da se slučajno ne bi desilo da radnici namenske ostanu na ulici”, zaključuje Đokić.\nPrema procenama države, realna vrednost kapitala preduzeća Odbrambene industrije Srbije je oko 65 miliona evra, a preuzimanjem vlasničkih prava od 2018. do 2021. mogle bi da se obezbede investicije od 100 miliona evra godišnje.


Samsung VCC4470S3V usisivač cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nSamsung VCC4470S3V usisivač cene\nSamsung VCC 4470S3V Snaga 2000 - Snaga 2000 W, sa posudom, kapacitet posude 1, 3 l, usisna snaga 370 W... specifikacija\nSnaga 2000 W, sa posudom, kapacitet posude 1, 3 l, usisna snaga 370 W\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Samsung VCC4470S3V usisivač po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Samsung usisivač VCC4470S3V na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Usisivači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Samsung Usisivači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Samsung VCC4470S3V usisivač sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Samsung VCC4470S3V usisivač. Pre kupovine, podatke za Samsung usisivač VCC4470S3V proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


► Iranski tankeri s naftom uskoro stižu u Venecuelu\n"Kada ti brodovi uđu u našu ekskluzivnu ekonomsku zonu njih će pratiti brodovi i avioni bolivarskih nacionalnih oružanih snaga", rekao je sinoć Padrino Lopes za argentinsku televiziju.\nOn je poredio tankere sa humanitarnom pomoći koje su Kina i Rusija takođe poslale da pomognu Venecueli u borbi protiv pandemije novog koronavirusa, prenosi agencija AP.\nPrema izveštajima medija, pet tankera napustilo je Iran poslednjih nekoliko dana i uputilo se ka venecuelanskim Karibima gde su SAD od početka aprila najavile veći nadzor organizovanog kriminala i rasporedile ratne i druge brodove. Američki zvaničnici nisu naveli bilo kakve planove da presretnu iranske tankere, niti su zapretili da će tako nešto pokušati.\nI Iran i Venecuela su pod američkim ekonomskim sankcijama kojime pogađaju oblast naftne industrije, kao i jedan broj zvaničnika u obe zemlje.\nTeheran je upozorio na posledice ukoliko bi Vašington sprečio dolazak iranskih tankera u Venecuelu gde se pojačala nestašica benzina sa pandemijom koronavirusa.\nVenecuela ima najveće rezerve nafte na svetu, međutim njena proizvodnja je drastično pala, a stručnjaci to pripisuju lošoj upravi, nedostatku investicija i korupciji.


Rukomet: Umjesto u Goraždu, protiv Španaca igramo u Sarajevu | Bportal\nRukomet: Umjesto u Goraždu, protiv Španaca igramo u Sarajevu\nRukometna reprezentacija BiH u utakmici petog kola grupe 3 kvalifikacija za Evropsko prvenstvo ugostit će Španiju u Sarajevu, odnosno u dvorani "Mirza Delibašić" centra "Skenderija".\nS obzirom na to da je Rukometnom savezu BiH danas bio posljednji rok da Evropskoj rukometnoj federaciji (EHF) prijavi mjesto i dvoranu odigravanja utakmice, to je i učinjeno, pa će tako bh. rukometaši jednu od najboljih reprezentacija svijeta ugostiti u Sarajevu. Postojala je mogućnost da se utakmica igra i u Zenici, ali gradska vlast iz ovog grada nije na vrijeme odgovorila RS BiH na njihov zahtjev da "Arena" bude domaćin susreta.\nPrethodno je RS BiH za domaćina ogleda sa Španijom prijavio Goražde, ali je tokom nedavno igrane utakmice sa Finskom delegat EHF-a utvrdio da je dvorana "Mirsad Hurić" neuslovna za održavanje međunarodnih rukometnih utakmica.\nIako iz RS BiH nismo dobili zvaničnu potvrdu gdje će se igrati utakmica sa Španijom na zvaničnoj internet stranici EHF navedeno je da će domaćin biti Sarajevo i dvorana "Mirza Delibašić".\nSusret petog kola grupe 3 između BiH i Španije igrat će se 14. juna sa početkom u 18 sati. Nakon četiri odigrana kola Španija je lider sa osam bodova, slijedi je BiH sa četiri, dok Austrija i Finska imaju po dva.\nNa Evropsko prvenstvo u Hrvatskoj plasirat će se po dvije prvoplasirane reprezentacije iz svake od sedam kvalifikacionih grupa, te najbolja trećeplasirana. Direktan plasman ostvarila je samo domaća reprezentacija.\nSljedeći članak: FOTO Nedaleko od Mostara: Prevrnuo se autobus\nPrethodni članak: Skupština TK: Zekan u Klubu SDP-a


Tviteraši protiv prijema Kosova u Unesko | Banjaluka.net\nTviteraši protiv prijema Kosova u Unesko\nSrpski korisnici Tvitera pokrenuli su kontrakampanju na inicijativu za prijem samoproglašenog Kosova u Unesko, postavivši niz fotografija i dokumenata koji svjedoče o uništavanju srpske kulturne baštine na Kosmetu.\nHeštag pod kojim se objavljuju slike u okviru ove akcije je #NoKosovoUNESCO.\nJedan od korisnika je uz fotografiju Albanca koji nasilno tokom martovskog pogroma 2004. godine ruši krst na pravoslavnoj crkvi prokomentarisao da je riječ o “odličnom CV-u sa preporukom za albansko članstvo u Unesko”.\nUz jednu od fotografija porušenih srpskih bogomolja napisano je da ona pokazuje “crkvu nakon što su se Albanci pobrinuli o njoj”, prenio je portal Kossev.info.\nOvo je i jedina inicijativa na društvenim mrežama protiv članstva samoproglašenog Kosova u UN.\nZvanično neslaganje sa inicijativom uputili su premijer Srbije Aleksandar Vučić, dan pred odluku Izvršnog savjeta o zahtjevu članstva Kosova i NJegova svetost patrijarh srpski Irinej, dva mjeseca nakon što je Kosovo i podnijelo zahtjev za članstvo u Unesku.\nPismo je, pored njih uputio i Institut za srpsku kulturu iz Leposavića.


Evo koliko je loše: Ajaks u kvalifikacije, Milan u LŠ! | 34sad.com\nU koliko se pogrešnom pravcu kreće evropski fudbal najbolje govori to što će Ajaks, ako ne osvoji Ligu šampiona, narednog leta morati u kvalifikacije, dok je četvrtom timu Serije A zagarantovano mesto u grupnoj fazi. Kvalitet? Nebitan!\nSprema se rekonstrukcija u organizaciji Lige Šampiona. Najmoćniji evropski klubovi se već duže vreme bore za promenu pravila koja bi dovela do toga da se ovo takmičanje u skorijoj budućnosti igra po modelu koji je prihvaćen u košarkaškoj Evroligi.\nNaime, "velikani" se zalažu za delimično zatvoren format u kojem bi sigurno učešće imao određen broj timova iz „liga petice“ koji bi ga osigurali kroz domaća prvenstva, dok bi manji broj preostalih mesta bio popunjen kroz kvalifikacije koje bi igrali članovi preostalih liga.\nTaj način organizacije otežao bi posao i ovogodišnjem polufinalisti, ekipi Ajaksa, pa se postavlja pitanje koliko je zapravo pravedno donositi takve odluke nakon sezone u kojoj je pokazano da i "ostatak" Evrope može da bude konkurentan za trofej Lige šampiona.\nUprkos sjajnim partijama "kopljanika" u ovoj sezoni i potvrde da mogu da se nose sa ekipama poput Bajerna, Real Madrida i Juventusa, i da pobeđuju ekipe tog kvaliteta, najuticajniji klubovi planiraju ovaj projekat koji bi bio potpuno nepravedan prema Holanđanima.\nUpravo Juventus je jedan od "najglasnijih" u čitavoj priči, njihov predsednik Anjeli nalazi se na čelu organizacije koja se zalaže za promene u ovom pravcu.\nJasno je da su iznenađenja poput ovog koje je Ajaks ove godine priredio sve veća retkost, ali format koji se sprema dodatno bi smanjio šanse da se slični rezultati ponove u budućnosti.\nKada bi na snagu stupio planirani model i kada bi UEFA prihvatila korekcije u sistemu kvalifikacija i takmičenja, holandski velikan bi garantovano mesto u Ligi šampiona sledeće sezone imao samo ukoliko je osvoji, dok bi u protivnom verovatno počeo kvalifikacije VEĆ 23. JULA.\nSa druge strane, ekipe poput italijanskog Milana imale bi priliku da dođu do takmičenja bez muke, kroz sigurno mesto koje im garantuje Serija A, uprkos kvalitetu koji imaju – a koji je trenutno bitno manji od Ajaksovog – i višegodišnjim neuspesima.\nDa nepravda prema ovogodišnjem polufinalisti bude veća, klub iz Amsterdama je i ove sezone do svoje pozicije došao počevši takmičenje u kvalifikacijama i to ISTE NEDELJE kada su Partizan i Crvena zvezda igrali svoje mečeve protiv litvanskih predstavnika Suduve i Trakaija.\nIpak to ih nije omelo da doguraju do same završnice i da na taj način pokažu da se kvalitetan fudbal igra i van pet najjačih evropskih prvenstava.\nPovlašćenost koju bi učesnici tih liga dobili novim formatom iz ovog ugla deluje potpuno nezasluženo budući da velika većina tih klubova ne ostvaruje zapažene rezultate van svoje države.\nKapitalizam je spremio svoj udarac "manjim" timovima i ligama, ali ono što je zaista za brigu jeste činjenica da će velikani poput Ajaksa biti skrajnuti te da će sama Liga šampiona izgubiti draž koju je u punom sjaju prikazala u ovoj sezoni.\nNovi Mercedes GLS i zvanično\nVIDEO: Kordon policije štiti igrače Crvene zvezde\nUŽIVO: Otkucava sat do “majstorice”…\nNiko neće da kupi Bejla… A da ga pozajmi?


Pojasnila je da se takve mjere razmatraju zbog niskog obuhvata mladih vakcinisanjem\nU Institutu za javno zdravlje Crne Gore razmatraju da građanima koji nisu cijepljeni uvedu zabranu prisustvovanja manifestacijama, festivalima i sportskim događajima ili obavezan negativan PCR test koji će sami morati da plate.\nNačelnica za imunizaciju u Institutu Milena Popović Samardžić kazala je da se razmatraju ograničenja kojima će se prisustvo na manifestacijama, festivalima i sportskim događajima dozvoliti samo vakcinisanim građanima, prenosi Radiotelevizija Crne Gore.\nPojasnila je da se takve mjere razmatraju zbog niskog obuhvata mladih vakcinisanjem. Također je kazala da na raspolaganju imaju oko 13.000 doza kineskog cjepiva, a naredne sedmice očekuju isporuku 40.000 doza ruskog cjepiva “sputnik V”.\n“Osim prve opcije da se građanima koji su primili obje doze dozvoli prisustvo na društvenim događajima, razmatra se i mogućnost da osobe koje nisu testirane moraju da imaju negativan PCR test.\nS obzirom na to da se radi o testu koji nije medicinska indikacija građani bi morali da ga plate. To je prijedlog koji će se razmatrati”, istaknula je Popović Samardžić.


V. Spasić - S. Bojadić\n- Ovo je samo prva mera za poboljšanje životnog standarda građana, a grejs period je izabran jer se to koristi u otplati zajmova kada neko ima trenutnih problema.\nSiguran sam da će za dve godine biti mnogo bolje nego danas, a svako od građana na svom slučaju treba da izračuna da li treba svoje obaveze da odloži na dve godine. Posle grejs perioda mesečna rata se neće povećavati jer se produžava i ukupan rok otplate zajma - istakao je premijer Mirko Cvetković.\nOn je naveo da je 11 najvećih banaka prihvatilo program i slične mere najavio za privredu.\nVeroljub Dugalić, generalni sekretar Udruženja banaka Srbije, naveo je da će mogućnost za grejs period važiti za 328.000 gotovinskih kredita, 72.000 potrošačkih, 68.000 stambenih, 16.000 poljoprivrednih i 13.000 zajmova za adaptaciju. „Uputićemo poziv bankama da prihvate ove mere i uveren sam da će ga sve prihvatiti“, naveo je Dugalić.\nNarodna banka Srbije juče je usvojila odluku kojom se omogućuje veća fleksibilnost banaka u podršci građanima i firmama. Dejan Šoškić, guverner NBS, smatra da oslobađanje 2,2 milijarde dinara kroz smanjenje mesečnih rata za 500.000 građana neće uticati na inflaciju.\nSada su na potezu banke koje vladine mere treba da pretoče u konkretnu ponudu. U bankama nam je rečeno da je „prerano da saopšte računice za otplatu kredita po novim uslovima“. Vladimir Marković, predsednik IO Findomestik banke, kaže da će oni pomoći klijentima čija je sposobnost otplate kredita privremeno umanjena.\nLjubiša Jovanović, član UO AIK banke, ističe da bi Vlada trebalo da oformi neki fond i da garantuje za one koji su se zadužili, a koji su ne svojom krivicom ostali bez posla. „U suprotnom, mere će biti nepovoljne i za banku i za klijenta“, dodao je on.


Fajzerove vakcine proizvođiće se u Južnoj Africi\nTanjug 21. jula 2021. 17:32\nBRISEL – Kompanije Fajzer i Bajontek postigle su dogovor sa južnoafričkim Institutom Biovac da pomognu da se za potrebe Afričke Unije u Africi proizvodi oko 100 miliona doza vakcina protiv kovida-19, potvrdile su danas ove dve kompanije.\nDogovor je da južnoafrički Institut preuzme fazu proizvodnje poznatu kao „napuni i dovrši“ tj. poslednju fazu proizvodnje u kojoj se vakcina dorađuje i stavlja u bočice, dok će komplikovani proces proizvodnje mRNK supstance Fajzer i Bajontek realiyovati u sopstvenim pogonima u Evropi, prenosi Rojters.\nOvaj dogovor sa južnoafričkim Institutom Biovac koincidira se sa pokušajima kompanija Fajzer i Bajontek da privole članice Svetske trgovinske organizacije (STO) da odustanu od nekih specifičnih prava intelektualne svojine za vakcine protiv kovida-19.\nUlaganje vlade Južne Afrike i partnera iz privatnog sektora u proizvodnju vakcina omogućiće afričkom proizvođaču, Institutu Biovac da postane jedna od retkih kompanija u Africi koja obrađuje i distribuira vakcine protiv kovida-19 napravljene tehnologijom mRNA.\nJužnoafrička firma Aspen ima ugovor sa američkom kompanijom Džonson & Džonson za izradu tzv. virusno vektorskih vakcina, međutim stopa vakcinacije u afričkim zemljama je među najnižim u svetu i mnoge uglavnom zavise od distribucije vakcina iz programa KOVAKS.


Nova tehnologija snimanja očnog dna na Odeljenju oftalmologije | (Vesti - 08. 03. 2021) Subotica.com\n08.03.2021. u 08:30h\nSubotička bolnica postaje prva sekundarna ustanova u Srbiji u kojoj će se sprovoditi proces fotodokumentacije, što će, kako najavljuju, dodatno unaprediti kvalitet zdravstvene usluge koju pruža ustanova.\nSistem sa sastoji iz dva dela - nove generacije pokretne fundus kamere kao i softvera koji sadrži mnogobrojne dijagnostičke mogućnosti, a svrha mu je da se putem fotodokumentacije prate promene na očnom dnu pacijenata.\n- Očni lekari su jedini koji mogu na neinvazivan način ući u unutrašnjost organa i na taj način ustanoviti stanje krvnih sudova ali i drugih delova kao što su optički živac ili žuta mrlja. Redovnim slikanjem očnog dna oftalmolozi mogu otkriti mnogobrojne degenerativne promene u njihovim ranim fazama što predstavlja prvi korak u prevenciji širenja komplikacija - objašnjavaju iz Opšte bolnice Subotica. - Sistem takođe omogućava lekaru da gradira retinopatiju. Gradacija ili klasifikacija retinopatije će omogućiti da se ustanovi koja je prava situacija na terenu, odnosno do koje mere su prisutne komplikacije šećerne bolesti među stanovništvom. Nakon očnog pregleda, dijabetičari će biti grupisani u zavisnosti od stanja na očnom dnu.\nDijabetička retinopatija je jedna od najozbiljnijih komplikacija dijabetesa i ukoliko se na vreme ne leči vodi u trajni gubitak vida. Svetska zdravstvena organizacija je u svom nedavnom izveštaju ,,Diabetic retinopathy screening: a short guide’’ jasno naznačila bitnost fotodokumentacije u prevenciji slepila kod dijabetičara.


Vulin: Jedini hibrid koji stiže u Crnu Goru iz Srbije je hibridni kukuruz - Sputnjik Srbija\nVulin: Jedini hibrid koji stiže u Crnu Goru iz Srbije je hibridni kukuruz\n11:44 22.01.2020 (osveženo 11:56 22.01.2020) Preuzmite kraći link\nZbog dobrosusedskih odnosa Srbije i Crne Gore bilo bi korisno da ministar odbrane Crne Gore Predrag Bošković objasni kakve su to hibridne pretnje stizale u Crnu Goru iz Srbije, poručio je ministar odbrane Aleksandar Vulin.\n„I kako im je to odgovorio NATO tim koji je na poziv Ministarstva odbrane Crne Gore stigao u pomoć ugroženoj Crnoj Gori. Jedini hibridi koji stižu u Crnu Goru iz Srbije su hibridi semenskog kukuruza, a tu valjda nema pretnje, a još manje razloga za angažovanje NATO pakta“, kaže Vulin.\nOn je na taj način prokomentarisao izjavu ministra odbrane Crne Gore da je ta zemlja u Severnoatlantskoj alijansi prepoznata kao zemlja pod velikim hibridnim uticajem, pre svega Srbije i Rusije.\n„NATO može da bude miran što se Srbije tiče, ali da li može da se osloni na saveznika koji tako lako kuka za pomoć, pokazaće vreme. Očekujemo objašnjenje ili izvinjenje“, poručio je ministar Vulin.\nreagovanje, hibridna operacija


AMS Osiguranje nudi pogodnosti za putno i osiguranje stana - AUTOMOBILI\n05/04/2020 2:36:00 PM\nNASLOVNA / VESTI / AMS Osiguranje nudi pogodnosti za putno i osiguranje stana\nAuto moto savez Osiguranje saopštilo je da građanima nudi pogodnosti za putno, kao i za osiguranje stana. Kako se navodi, 1.260 dinara, košta individualna polisa za sedam dana skijanja na teritoriji Evrope, što obuhvata troškove hirurških intervencija, bolničkog lečenja i drugih zdravstvenoih usluga, u skladu sa uslovima osiguranja.\nU slučaju da se na zimovanje ide porodično, u tom slučaju premija iznosi 2.772 dinara za isti vremenski period. Dovoljno je samo da se prijavi osigurani slučaj pozivom na broj telefona koji se dobija uz polisu i troškove hitne medicinske intervencije, lekova i medicinskih pomagala, kao i mnogih drugih zdravstvenih usluga, ukoliko je ugovoreno, platiće AMS Osiguranje.\nTakođe, ta kuća nudi i osiguranje stana od brojnih nepredviđenih događaja poput požara, izliva vode iz instalacija, razbojništva, vremenskih neprilika ili provalnih krađa, ukoliko je ugovoreno, u skladu sa uslovima osiguranja, a dodatnih 10 odsto popusta na celokupan iznos premije je ukoliko se pored građevinskog objekta osiguraju i stvari u domu, navodi se u saopštenju.\nTagoviams ams osiguranje auto moto savez Automobili osiguranje pogodnosti putno osiguranje\nPrethodno Uskoro stiže i Fiat Tipo karavan\nSledeće Alfa Romeo Disco Volante Spyder na sajmu u Ženevi


Košarkaši Partizana ni ove sedmice ne igraju Evrokup | Meridian Sport\nNaslovna Uncategorized Košarkaši Partizana ni ove sedmice ne igraju Evrokup\nKošarkaši Partizana ni ove sedmice ne igraju Evrokup\nKošarkaši Partizana ni drugu sedmicu zaredom neće igrati u Evrokupu.\nNakon što je prije sedam dana odložen meč sa Huventudom zbog problema španskog kluba sa koronavirusom, iz istih razloga neće izaći na megdan ekipi Venecije.\nProblem ima italijanski klub, koji je to potvrdio u saopštenju.\n“Pojavili su se pozitivni rezultati unutar tima i svi igrači će morati u izolaciju”, saopštila je Venecija.\nUtakmica je trebalo je da se odigra u srijedu.\nPrethodni tekstFSCG: Dva igrača zaražena koronavirusom\nSljedeći tekstNije prihvaćena žalba Napolija: Službenim rezultatom izgubio od Juvea\nBungie studio radi na par igara poslednje 3 godine!\nNo9 10 Novembra, 2020 At 21:23\nToliko se utakmica odlaze,sve vise ekipa ima problem sa igracima bes me strah da opet ne pocnu sa prekidom takmicenja\nEgipatska slot avantura u Meridianbetu – idealna kombinacija dobrog provoda i...\nLucija Anđelić - 28 Marta, 2020 20


Policajac izbacuje patronu sa suzavcem tokom demonstracija u Beogradu, Srbija, 10 juča 2020. (Foto: Rojters, Marko Đurica)\nSTRAZBUR – Izvestioci Parlamentarne skuopštine Saveta Evrope za Srbiju, Ijan-Lidel Grejndžer i Pjero Fasino, izrazili su veliku zabrinutost povodom najnovijih demonstracija u Srbiji i prošlonedeljnih brutalnih sukoba sa policijom, nakon što su najavljene nova ograničenja kretanja u borbi protiv epidemije koronavirusa.\n"Bilo kakav nivo nasilja na tom nivou u demokratiji je neprihvatljiv. Pozivamo vlasti da detaljno istraže nasilne incidente koji su se dogodili u Srbiji i pozivamo sve strane da pokažu suzdržanost", rekli su oni, prenosi portal Juropien vestern Balkans (EWB).\nKoizvestioci su rekli da veruju da da bi novoizabrani parlament trebalo da u potpunosti iskoristi svoju nadzornu funkciju, u konsultacijama sa svim relevantnim akterima – uključujući vanparlamentarne političke stranke i nezavisna tela – i da se izvuče pouke iz upravljanja krizom i dešavanja koja su usledila nakon parlamentarnih izbora 21. juna i 1. jula.\n"Vladajuća stranka, koja sada ima ogromnu većinu u parlamentu, ima posebnu odgovornost da pronađe mirne i inkluzivne načine za prevazilaženje ovih izazova. Ključno će biti dobro upravljanje, transparentnost, odgovornost i potpuno poštovanje osnovnih prava i standarda Saveta Evrope. Mi ćemo i dalje pomno pratiti situaciju u okviru procedura monitoringa", zaključuje se u saopštenju.\nCRTA i A11 traže od ombudsmana da inicira smenu direktora policije\nA11 - Inicijativa za ekonomska i socijlana prava i Crta zajednički su podneli inicijativu Zaštitniku građana da uputi javnu preporuku za razrešenje direktora policije Vladimira Rebića, zbog odgovornosti koju njegova funkcija podrazumeva za nezakonitu i neosnovanu upotrebu sile policijskih službenika prema građanima koji su učestvovali na protestima.\n"Više desetina slučajeva policijskog zlostavljanja zabeleženih u nekoliko dana ne mogu se objasniti kao 'pojedinačni slučajevi', već kao nezakonita i neosnovana upotreba sile koja je poprimila oblike neljudskog i ponižavajućeg postupanja, pa čak i mučenja", kaže se u saopštenju.\nPodseća se da Rebić ni u jednom javnom nastupu "nije osudio ponašanje policijskih službenika", niti je "jasno rekao da li je iniciran ijedan postupak utvrđivanja odgovornosti policijskih službenika koji su neposredno zlostavljali građane, kao i njihovih starešina odgovornih za zakonitost rada policije i zaduženih da podređene disciplinski gone, a slučajeve zlostavljanja prijave nadležnom tužilaštvu".\nTakođe, dve nevladine organizacije podsećaju da su prilikom poseta Srbiji za vreme mandata direktora policije Rebića, predstavnici Komiteta za prevenciju mučenja i neljudskog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja 2017. godine i specijalni izvestilac za torturu Nils Melzer 2018. godine ustanovili na desetine slučajeva zlostavljanja u policiji koji nisu na adekvatan način istraženi i gde počinioci - policijski službenici, nisu kažnjeni.\n"Tada je konstatovano da je praksa koja počiva na mučenju i drugim oblicima zlostavljanja 'prihvaćena praksa u sadašnjoj policijskoj kulturi'", kaže se i naglašava da, s obzirom na apsolutnu zabranu mučenja i drugog surovog, nečovečnog ili ponižavajućeg postupanja, a u cilju uspostavljanja kulture odgovornosti, "očekujemo da Zaštitnik građana iskoristi zakonsko pravo koje ima i uputi javnu preporuku za razrešenje direktora policije Vladimira Rebića".


Promovisan deseti broj časopisa “Krug mladih” i održan okrugli sto na temu „Mobilnost mladih u Crnoj Gori, izazovi i predsrasude“.\nPovodom obilježavanja Međunarodnog dana mladih, u organizaciji NVO „Sedma sila mladih“, JU „Narodna biblioteka Budve“ i Kancelarija za prevenciju bolesti zavisnosti i mlade Opštine Budva, juče je u prostorijama Omladinskog kluba održana promociju desetog broja časopisa „Krug mladih“ i tim povodom upriličen okrugli sto na temu „Mobilnost mladih u Crnoj Gori, izazovi i predsrasude“.\nO tome zašto je mobilnost mladih u Crnoj Gori na niskom nivou, koji su njeni benefiti, šta je potrebno učiniti kako bi mladi u većoj mjeri koristili programe mobilnosti, da li postoje predrasude kada je mobilnost mladih u pitanju, koji programi mobilnosti postoje kod nas i u svijetu, govorile su Aida Perović Ivanović, predstavnice NVO „Prima“, Milena Šćepanović - NVO „Asocijacija za demokratski prosperitet“ (ZID) i Katarina Vukadinović - Kancelarija za prevenciju bolesti zavisnosti i mlade Opštine Budva. Utiske sa učešća na nekom od programa mobilnosti iznijele su Sara Slovinić, Jelena Kovačević i Polina Čečina.\nPolina Čečina, dugogodišnja volonterka i aktivistkinja iz Tivta, kazala je da se njena iskustva sastoje od desetak treninga i omladinskih razmjena koje je realizovala preko Prime i Erasmus+ projekta i da je naučila mnogo toga, kao i da je shvatila čime bi trebalo u životu da se bavi, između ostalog i koji fakultet da upiše. Kaže da je dosta naučila o socijalnom preduzetništvu za mlade, filmu, izbjeglicama, kao i da su je mnoge druge teme zainteresovale...\nNakon okruglog stola, uz muziku i druženje, biće uprličen koktel u čast proslave desetog broja i Meunarodnog dana mladih.


NVO sektor i civilni aktivisti: Vlada da preispita odluku o neprihvatanju izbjeglica iz Avganistana u ovoj fazi - Centar za monitoring i istraživanje (CeMI)\nNVO sektor i civilni aktivisti: Vlada da preispita odluku o neprihvatanju izbjeglica iz Avganistana u ovoj fazi\nAugust 19, 2021 август 19, 2021\nViše nevladinih organizacija i civilni aktivisti pozvali su Vladu da preispita odluku o neprihvatanju izbjeglica iz Avganistana “u ovoj fazi”.\nIz Ministarstva vanjskih poslova juče je saopšteno je da se Crna Gora pridruživanjem izjavi od oko 100 država koju je objavio Stejt Department, “nije obavezala da će privremeno prihvatiti stanovnike Avganistana koji su pomagali savezničkim snagama, pošto takva obaveza nije ni predviđena ovom izjavom.\nIz MVP su naveli da Crna Gora, “u ovoj fazi, neće primati izbjeglice”.\n“Osim pridruženja saopštenju Stejt Dipartmenta potrebno je preduzeti konkretne mjere podrške licima koja će napustiti svoj dom i tražiti zaštitu u drugoj državi. Međunarodne organizacije i crnogorska javnost razočarani su stavom Vlade Crne Gore da osim podrške kroz saopštenje ne pruži konkretnu podršku izbjeglicama iz Avganistana. Crna Gora mora ostati dosljedna dosadašnjoj podršci građanskom Avganistanu”, navodi se u saopštenju.\nIstiču da je potrebno da Crna Gora i sada djeluje u skladu sa osnovnim načelima zaštite ljudskih prava i da ponudi privremeni ili trajni smještaj za određeni broj osoba iz Avganistana, u skladu sa svojim mogućnostima.\n“Prethodno je potrebno da nadležni organi izvrše procjenu mogućnosti naše države te u odnosu na to organizuju dalje djelovanje. Podsjećanja radi, države regiona Albanija, Sjeverna Makedonija, Kosovo i Hrvatska preduzele su konkretne korake i najavile da će prihvatiti određeni broj izbjeglica iz Avganistana. S obzirom na limitirane mogućnosti naše države potrebno je pružiti podršku onima kojima je u ovim okolnostima najviše potrebna, ovdje se prvenstveno misli na novinare/ke, lidere/kinje NVO sektora, građanske aktivniste/kinje, žene i djecu, pripadnike/ce LGBTI zajednice i druge zajednice koje su i u životnim okolnostima koje nijesu radikalne i ratne, u riziku od socijalne isključenosti ili socijalno isključene”.\nU saopštenju se navodi da je, prema informacijama kojima javnost trenutno raspolaže, veliki broj građana i građanki Avganistana u strahu od talibana napustio svoj dom i želi da zatraži zaštitu u nekoj od država Evrope.\n“Crna Gora je, poštujući međunarodno pravo a u odnosu na svoje kapacitete i mogućnosti, do sada bila sigurna tranzitna ruta za migrante, ali je i pružila sigurnost određenom broju lica koji su iz opravdanog straha za svoj život napustila matičnu državu. U cilju razvoja otvorenog i demokratskog društva tražimo od Vlade Crne Gore da revidira stav i da dozvoli da se za određeni broj izbjeglica iz Avganistana dozvoli prihvat u Crnoj Gori. Nejasan je stav u kojem se pružanje podrške dijeli na određene faze, jer za lica koja imaju opravdani strah za svoj život duži protok vremena može donijeti samo više negativnih posljednica. Stoga je potrebno da cjelokupno društvo reaguje blagovremeno kako bi se, onima koji to žele, pružila adekvatna podrška”.\nU saopštenju se podsjeća da je Crna Gora od 2010. godine do 16. septembra 2020. godine bila učesnik mirovne misije “Odlučna podrška” i ISAF u Avganistanu.\n“U toku desetogodišnjeg perioda u Avganistanu je boravilo 550 crnogorskih vojnika koji su nastojali da pruže podršku lokalnom stanovništvu na putu izgradnje mira i stabilnosti. Iako je u misijama učestvovao veliki broj država rezultati koji su postignuti nijesu dali dugoročan efekat. Ljudska prava u vjerski radikalizovanom društvu su ugrožena i ne daju pravo na bilo kakvu slobodu i različitost”, navodi se u saopštenju.\nPotpisnici saopštenja su izvršna direktorica Juventasa Jelena Čolaković, predsjednik Upravnog odbora CeMI-ja Zlatko Vujović, predsjednik Upravnog odbora Kvir Montenegra Danijel Kalezić, izvršna direktorica Centra za ženska prava Maja Raičević, izvršna direktorica Akcije za ljudska prava Tea Gorjanc Prelević, izvršna direktorica SOS Podgorica Biljana Zeković, izvršna direktorica Sigurne ženske kuće Ljiljana Raičević, građanska aktivistkinja Dina Bajramspahić, programska direktorica Expeditio Biljana Gligorović, izvršni direktor Asocijacije Spektra Jovan Ulićević, izvršna korodinatorka SOS za žene i djecu žrtve nasilja Nikšić Nataša Međedović, izvršna direktorica Bona Fide Pljevlja Sabina Talović, aktivistkinja ženskog i mirovnog pokreta Aida Petrović, predsjednica Upravnog odbora NVO Ženski glasovi Olja Raičević i predsjednica društva dr Martin Schneider Jacoby Association Zenepa Lika.\nIzvor: Vijesti (https://www.vijesti.me/vijesti/drustvo/562909/nvo-sektor-i-civilni-aktivisti-vlada-da-preispita-odluku-o-neprihvatanju-izbjeglica-iz-avganistana-u-ovoj-fazi)\nUključivanje NVO u radnu grupu za reformu izbornog zakondavstva od velikog značaja\nJuly 27, 2018 септембар 28, 2018\nUključivanje nevladinih organizacija specijalizovanih za nadgledanje izbornih procedura u radnu grupu za reformu izbornog zakonodavstva biće od velikog značaja...\nPerformansom „Mladi o sistemu zaštite potrošača“, koji su izveli danas predstavnici nevladine organizacije „Naša budućnost“ na pet lokacija u Nikšiću, građani...\n[:mn]Kritičari sadašnjeg režima izloženi diskriminaciji, zastrašivanju i stigmatizaciji[:][:mn]Vujović razgovarao sa Merkel o glavnim izazovima sa kojima se suočavaju crnogorsko društvo i civilni sektor[:]


Trninić: Međudržavni sporazum ubrzaće projekte i olakšati finansiranje\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić izjavio je danas Srni da je pokrenuta procedura u vezi sa potpisivanjem sporazuma BiH i Kine koji će imati veliki značaj u realizaciji projekata u infrastrukturi, energetici, zdravstvu i drugim sektorima u Srpskoj za koji su zainteresovane kineske kompanije.\n"Nemamo mogućnost da direktno razgovaramo i postižemo sporazume o realizaciji infrastrukturnih projekata jer nema potpisanog međudržavnog sporazuma između BiH i Kine", naveo je on.\nPrema njegovim riječima, taj sporazum bi omogućio direktne pregovore, ubrzao sve procedure i omogućio Kineskoj državnoj banci da se aktivnije uključi u finansiranje projekata.\nTrninić je poslije sastanka sa ambasadorom Kine u BiH Đi Pingom u Sarajevu, kojem je prisustvovao i direktor "Autoputeva Republike Srpske" Dušan Topić, rekao da ih je ambasador informisao da je već pokrenuta procedura u vezi sa potpisivanjem međudržavnog sporazuma.\n"Taj sporazum je veoma bitan ne samo za infrastrukturne projekte, već i za energetski, zdravstveni i sve ostale sektore koji podrazumjevaju angažovanje kineskih kompanija. Zadovoljan sam zbog spremnosti ambasadora da se uključi u rješavanje ovih problema", dodao je Trninić.\nOn je napomenuo da su zatražili prijem kod ambasadora koji je nedavno preuzeo dužnost da bi ga upoznali o infrastrukturnim projektima u Srpskoj za koje su zainteresovane kompanije iz Kine.\nTrninić je podsjetio da su sa jednom kineskom kompanijom potpisali ugovore za izvođenje određenih projekata kao što su izgradnja auto-puta Banjaluka-Prijedor i rekonstrukcija pruge Banjaluka-Novi Grad.\n"U podmakloj fazi pregovora smo sa drugom kompanijom u vezi sa izgradnjom dionice Koridora `Pet ce` od Vukosavlja prema Brčkom. Imamo zainteresovane dvije kineske kompanije za auto-put od Brčkog prema Bijeljini i dalje prema granici sa Srbijom, a već dugo razgovaramo sa jednom kineskom kompanijom za izgradnju auto-puta koji bi bio oblizanica oko Banjaluke i nastavka prema Mliništu", rekao je Trninić.\nOn je naglasio da je kineski ambasador pokazao zainteresovanost i za dalju saradnju sa Srpskom u mnogim drugim oblastima.\nNeđo Trninić Republika Srpska\nKlokić i Trninić posjetili Zrenjanin\nNovi logo Amazona neke podsjeća na Hitlera, drugi kažu da je to glupost


► Plenković: Ubistvo srpskih civila u Varivodama težak zločin i uvreda za\nOsim što je porodice ubijenih zavio u crno, taj zločin je "i uvreda za savremenu Hrvatsku, jer vređa ljudsko dostojanstvo", istakao je Plenković.\n"On je gaženje onih ideala za koji se borila ogromna većina hrvatskih branitelja, među kojima su bili i Srbi, a borili su se za slobodnu, demokratsku i tolerantnu Hrvatsku", rekao je premijer.\n"To ne znači zaboraviti šta se dogodilo u ratu nego izvući pouke i pružiti jedni drugima ruku mira. To za Hrvate znači smoći snage i priznati da su u Domovinskom ratu, iako odbrambenom, počinjeni zločini nad srpskim civilima koji se nisu smeli dogoditi, koji nemaju opravdanja, zaslužuju svaku osudu i procesuiranje odgovornih, jer Hrvatska se branila od agresije, ne od nedužnih civila", naglasio je Plenković.\nOn je dodao da s druge strane, to za Srbe u Hrvatskoj znači "smoći snage i priznati da je na Hrvatsku izvršena agresija režima Slobodana Miloševića i bivše JNA i da se ne može opravdati oružana pobuna protiv legalno izabrane vlasti i demokratske volje hrvatskog naroda za samostalnom državom, nego da zaslužuje nedvosmislenu osudu, posebno u ovom kraju gde su još u avgustu 1990. podignute prve barikade".\n"To znači i jasno ograđivanje od tadašnje velikosrpske politike u čije su ime hiljade nevinih ljudi ubijeni širom Hrvatske i zbog koje su poginule hiljade hrvatskih branitelja, među kojima su mnogi nestali, a mnogi su zločini takođe do danas ostali nekažnjeni, među njima i zločini iz 1991. u susednim spaljenim hrvatskim selima", naglasio je Plenković.\n"Hrvatska kao zemlja pobednica u nametnutom ratu ima snagu i želju, ali i dužnost da se svi njeni građani u njoj dobro osećaju", naglasio je premijer i dodao da to znači i bolje životne uslove za sve građane i krajeve Hrvatske.


Sutra veto Bošnjaka o imenovanju Komisije za referendum u RS-u?\nNaslovnica Krajina Banja Luka Sutra veto Bošnjaka o imenovanju Komisije za referendum u RS-u?\nBanja Luka – Klub delegata iz reda bošnjačkog naroda u Vijeću naroda Republike Srpske (RS) razmatrat će sutra odluku Narodne skupštine RS-a o imenovanju Komisije za provođenje referenduma u RS-u o pravosudnim institucijama BiH.\nŠef ovog kluba Mujo Hadžiomerović nije želio da prejudicira da li će biti stavljen veto Kluba na ovu odluku, ali je ponovio da će se svim pravnim sredstvima boriti da se ne realizira odluka o referendumu u RS-u o pravosudnim institucijama BiH.\nGlasovima vladajuće većine u Narodnoj skupštini RS-a, 23. septembra su izabrani članovi Komisije za provođenje referenduma u RS-u o Sudu i Tužilaštvu BiH, ali bez predstavnika opozicije i bošnjačkih stranaka.\nMeđutim, tu odluku mora da potvrditi Vijeće naroda RS-a, odnosno klubovi Bošnjaka, Hrvata, Srba i ostalih naroda da bi mogla stupiti na snagu.\nUkoliko neki od klubova pokrene pitanje zaštite vitalnog nacionalnog interesa, slijedi višemjesečno usaglašavanje i vjerovatno konačan stav Ustavnog suda RS-a o tom pitanju.\nPoslanici bošnjačke nacionalnosti u parlamentu u RS-u bili su protiv formiranja ove komisije, te ukazivali da ne odražava ni nacionalni sastav naroda u RS-u, a protiv su i same odluke o referendumu u RS-u.\nOdluka Narodne skupštine RS-a o referendumu u RS-u o pravosuđu BiH, usvojena 15. jula, još nije ni objavljena u “Službenom glasniku RS“, što znači da nije ni stupila na snagu.\nZadatak Komisije za provođenje referenduma je da formira komisije u lokalnim zajednicama u roku od 15 dana od dana stupanja na snagu skupštinske odluke o raspisivanju referenduma.


Realizacija programa zapošljavanja nezaposlenih mladih ljekara – Radio Feral\nMinistar zdravstva Tuzlanskog kantona Bahrudin Hadžiefendić upriličio je danas prijem za nešto više od 40 ljekara, koji su dobili priliku i putem Projekta zapošljavanja mladih ljekara koji se nalaze na evidenciji Službe za zapošljavanje dobili posao u nekoj od zdravstvenih institucija na području našeg kantona. Radi se o projektu programa zapošljavanja Ministarstva zdravstva Tuzlanskog kantona kojim je trebalo biti obuhvaćeno 60 mladih ljekara za šta je sredstva izdvojila Vlada TK.\n„Mi smo još krajem 2015. godine, prilikom izrade Finansijskog plana Zavoda zdravstvenog osiguranja, a imajući u vidu da se na evidenciji Službe za zapošljavanje nalazi oko 80 mladih ljekara, izradili strateški plan kojim bi smo kao Vlada, a putem Zavoda zdravstvenog osiguranja obezbjedili neophodna finansijska sredstva za plate tih ljekara. Obzirom da je 20 ljekara dobilo posao putem federalnog programa zapošljavanja, na evidenciji Službe je ostalo još njih 60, za koje smo mi planirali potrebna sredstva“ rekao je ministar Hadžiefendić i dodao da su se na Javni poziv Zavoda zdravstvenog osiguranja za prijem ljekara prijavile sve javne zdravstvene ustanove sa područja našeg kantona izuzev domova zdravlja u Tuzli, Gradačcu i Gračanici.\n„Ovim projektom ja sam zaista zadovoljna što nam je pružena šansa prvenstveno da zasnujemo radni odnos i pokažemo svoje sposobnosti i da nam je data prilika da radimo. Ja sam zadovoljna svim ovim“, rekla je mlada doktorica Vrbljanac.\n„Ja bih se ovom prilikom zahvalio Vladi Tuzlanskog kantona i ministru Hadžiefendiću što su nam omogućili da se u ovim teškim vremenima uspijemo zaposliti. Samo riječi hvale imam za ovu inicijativu i nadam se da će i naše ostale kolege uspjeti naći zaposlenje u nekoj od zdravstvenih ustanova“, rekao je mladi ljekar Alen Tvica.\n„Mi u narednim godinama očekujemo da znatan broj ljekara, studenata prvih generacija Medicinskog fakulteta u Tuzli, ispuni uslove i ode u zasluženu penziju. Kako bi smo spremni dočekali taj momenat, odnosno kako u tom momentu naše zdravstvene ustanove ne bi ostale bez neophodnih medicinskih stručnjaka, sada je prilika da primimo mlade ljekare, koji će se u narednom periodu pripremiti i stručno usavršiti da naslijede svoje starije kolege“ objasnio je ministar Hadžiefendić.\n← Počinje nova sezona u Premijer ligi BiH\nTK: Najviše novca ide za liječenje bolesti kardiovaskularnog sistema →\nNEON TV nije dozvoljen direktan prijenos sjednice Općinskog vijeća (uživo)\nTK u blokadi, policija izuzela dokumentaciju (VIDEO)


ZA DVA MESECA USELJIVI STANOVI U ULICI MAJAKOVSKOG - Grad Niš\n· MS · 23. februara 2017.\nU ulici Majakovskog u toku su završni radovi na parternom uređenju za dve lamele stanova za socijalno stanovanje. Uskoro će zgrada dobiti sve potrebne priključke, a 70 stanova biće useljivo za dva meseca, rekao je gradonačelnik Niša Darko Bulatović. Ukupna vrednost izgradnje i parternog uređenja je 250 miliona dinara. Republika je uložila 25 odsto, a ostatak sredstava obezbedio je Grad Niš. Cena stanova, namenjenih prodaji je 634 evra po metru kvadratnom bez PDV-a, koji se inače vraća jer svima onima koji nameravaju da kupe stan od Gradske stambene agencije to treba da bude prva kupovina stana. Na istoj lokaciji gradiće se još tri lamele stanova za socijalno stanovanje. Inače, Grad će učestvovati u projektu države „Stan po meri“, najavio je ovom prilikom gradonačelnik. S tim u vezi, u toku je priprema zemljišta za izgradnju tih stanova na Ledenoj steni, koji će se prodavati po povoljnijim cenama.\nSledeća objava: KAMEN TEMELJAC ZA TREĆI LEONI U SRBIJI, PRVI U NIŠU\nPrethodna objava: POČELA IZGRADNJA KRUŽNOG TOKA „KOD IMIDŽA“\n18. maja 2022., 21:56 h