Ukoliko vas je zadesio smrtni slučaj, odnosno ukoliko vam je neko od članova porodice preminuo prvo što treba da uradite je da nas pozovete. Odgovorićemo na sva vaša pitanja i daćemo vam neophodne savete šta da preduzmete. Informacije koje su nam potrebne: Ime i prezime preminule osobe, vaše ime, vaše srodstvo sa pokojnikom i broj telefona na koji vas možemo kontaktirati. Potom će uslediti dogovor oko zakazivanja sastanka, odnosno dolaska u vaš dom radi preuzimanja pokojnika i procedure prevoza, sahrane i svih ostalih usluga.\nUkoliko je smrt nastupila u kući – bez medicinskog nadzora:\nAko je smrt nastupila u kući, a preminula osoba nije bila pod medicinskim nadzorom, u tom slučaju morate obavestiti Patologa koji će doći kod vas i izvršiti pregled pokojnog (ukoliko prethodno pozovete nas mi ćemo angažovati patologa u najkraćem mogućem roku). Kada Patolog izda dozvolu da se shrana može obaviti, onda se kreće sa pogrebnom procedurom i odvozi se telo pokojnika.\nUkoliko je smrt nastupila u bolnici:\nNemate nikakve obaveze, osim da nas obavestite o smrti preminule osobe i eventualno spremite njena lična dokumenta. Preuzimanje preminulog obavlja se direktno iz bolnice.\nUkoliko je smrt nastupila u domu za stara lica:\nNemate nikakve obaveze osim da nas pozovete. U tom slučaju mi preuzimamo telo preminulog i dogovaramo se sa osobljem staračkog doma oko organizovanja procedure i prevoza pokojnika.\nInformacije o preminilom koje su nam potrebne:\nPuno ime i prezime preminulog\nOčevo ime, majčino ime i njeno devojačko prezime\nLične stvari koje treba spremiti za pokojnika:\nFotografija preminule osobe (po mogućstvu novija)\nOdeća (donji veš, čarape, cipele, garderoba po izboru...)\nUkoliko niste u mogućnosti da obezbedite navedene stvari za preminulog, naša agencija vam može obezbediti svu potrebnu odeću.\nZa umrlicu u novinama, odnosno čitulju potrebno je sledeće:\nSpremljen tekst koji će ići ispod fotografije na čitulji\nZatim kraća biografija pokojnika,\nkao i imena osoba iz njegove uže familije.\nU svakom slučaju pre bilo kakvih intervencija kontaktirajte nas i dobićete korisne savete, a pored toga oraganizacija sahrane i pogrebna procedura će biti obavljena u predvidjenom vremenskom roku.


Mihajlović: Ulažemo pet milijardi u infrastrukturu Srbije - Bizlife.rs\n11:40 Beograd, 18/02/2019\n„Ove godine će početi izgradnja Moravskog koridora, najvažnijeg za građane Srbije jer će povezati centralnu Srbiju i Šumadiju sa koridorima 10 i 11“, rekla je Mihajlović. Dodala je da se pregovori o izgradnji Moravskog koridora vode sa američkom kompanijom „Behtel“.\n„Nastavljamo izgradnju brze pruge Beograd–Budimpešta, ulažemo veliki novac u železnicu, u koju se nije ulagalo decenijama. Bilo je i ministara koji su smatrali da železnicu u Srbiji treba ukinuti“, rekla je ona. Aktuelna vlast je, prema njenim rečima, odučila da ulaže u železnicu i samo prošle godine rekonstruisano je više do 200 kilometara pruga. Mihajlović je rekla da je „prošlo vreme kada na našim prugama nije bilo vozova koji nisu imali šta da prevoze“.\nMihajlović je rekla da nakon početka gradnje 376 stanova za pripadnike službi bezbednosti u Nišu i Vranju uskoro počinje gradnja stanova u Кraljevu i Кragujevcu. Ove godine će, kako je rekla, početi gradnja 8.000 stanova za pripadnike vojske, policije i službi bezbednosti, a stanovi će se graditi još u Beogradu, Novom Sadu i Sremskoj Mitrovici.\nulaganje mihajlovic insfrastruktura


Maloprodajni parkovi vs šoping centri (BelRE 2010) - Gradjevinarstvo.rs\nŠoping centri i maloprodajni parkovi (retail park), pored stanovanja i kancelarijskih prostora, čine osnovu tržišta nekretnina u razvijenim zemljama. Jedno od ključnih pitanja prilikom pripremanja, projektovanja i realizacije ovakvih investicije jeste privlačenje klijenata (onih koji iznajmljuju prostor za maloprodaju) i posetilaca, tj. potrošača.\nMorfa Retail Park - kompleks koji čine maloprodajni park i stadion\nSvensi (Swansea), Vels, Velika Britanija\nTreći panel prvog dana BelRE Sajma i Konferencije o nekretninama pod nazivom BELRE Exclusive, Maloprodajni parkovi vs šoping centri, bio je posvećen upravo diskusiji o ova dva tipa investicija. Govornici su se složili da gradovi Srbije imaju potencijala za izgradnju šoping centara i maloprodajnih parkova i ujedno istakli ključne faktore za uspešnu realizaciju ovakvih projekta.\nUčesnici panela „Maloprodajni parkovi vs šoping centri“:\nJovica Jakovac, moderator panela, Managing Partner, Solidity RE\nDr. Nikolas Dimitriadis, Direktor marektinga, Usce Shopping Center\nIvan Simić, Head of Agency, Danos Serbia\nEdward Jervis, MIPIM/MAPIC Sales director, ReedMIDEM\nDejana Obradović, Project management, Immorent Serbia\nTijana Vujović, Director, Confluence\nPrilikom otvaranja ovog panela, Jovica Jakovac podsetio je da statistički podaci pokazuju da Srbija zaostaje u kapacitetima maloprodajnog prostora u odnosu na zemlje u okruženju. On je govornike na panelu zamolio da iznesu svoje mišljenje i iskustva u vezi sa odnosima investitora, korisnika i posetioca maloprodajnih parkova i šoping centara.\nDr. Nikolas Dimitriadis svoje izlaganje zasnovao je na tri ključne rečenice:\nTradicionalni marketing je mrtav - on je posetiocima panela izneo mišljenje da marketing koji zahteva više vremena za razradu ideja i formiranje budžeta nego što će biti sama kampanja jednostavno pripada prošlosti - "Treba napustiti marketing koji se zasniva na klasičnom formiranju imidža".\nIskustvo je kralj - Dimitriadis je predstavio današnji model analiza tržišta koji se ne zasniva tek na nekoliko parametara (zadovoljstvo kupca uslugom, cenom, kvalitetom, itd), već na daleko širem spektru karakteristika prema kojima se vodi, i istražuje tržište (expirience economy).\nNe možete sami - „Ne postoji taj budžet za marketing koji će napraviti jednako efikasnu kampanju kao što je to razvijanje partnerstva sa vašim klijentima u jednom šoping centru“ - istakao je on. Dodao je da kompletnu sliku poslovanja čine i posetioci (kupci), ali da je odnos sa klijentima (korisnicima prodajnih prostora) zapravo ključ za dobro poslovanje jednog ovakvog objekta.\nIvan Simić je predstavio načela po kojima se definiše kapacitet jednog grada za formiranje maloprodajnog parka. On je istakao da gradovi poput Novog Sada, Niša ili Beograda imaju kapacitet bar za po dva maloprodajna parka površine po 40-50.000m2. Ipak, on je naglasio da ovakvi parkovi mogu imati odličnu perspektivu i u gradovima od 50 do 100 hiljada stanovnika i da postoji nekoliko projekata koji su u različitim fazama realizacije u manjim gradovima Srbije.\nŠto se tiče odabira lokacije za maloprodajni park Simić je podvukao značaj stambene zone gde će posetioci moći da dolaze u park pešice ili javnim prevozom, i da nipošto ne treba ovakve površine vezivati za izolovane lokacije kojima je pristup moguć jedino automobilima.\nKao prednost maloprodajnih parkova u odnosu na šoping centre on je istakao prosečnu nižu cenu za usluge korisnicima prostora - 2,5 evra po kvadratu za manje prostore od 300-400m2 ili jedan evro za veće lokale, dok se ova cena u šoping centrima kreće oko osam evra po kvadratu. Dodao je i da je prosečna cena rentiranja oko 10 evra po kvadratu, tj. još jedan evro za „fit out“ prostor (sa svim najsavremenijim aplikacijama i uslugom).\nEdward Jervis je svoje izlaganje posvetio značaju ideja za uspešno vođenje biznisa u šoping centrima ili maloprodajnim parkovima. On se nekoliko puta u svom izlaganju osvrnuo na Francusku koja ima oko 700 šoping centara i gde maloprodajne parkove nazivaju i „porodičnim parkovima“.\nIz svog bogatog iskustva sa ovim tipovima objekata on je naveo i primer iz Kine gde je maloprodajni park površine 900.000m2 ostao bez posetilaca zbog loše odabrane lokacije, bez javnog prevoza i u blizini dva slična parka kojima može da se pristupi i peške iz obližnjih naselja.\nKao suprotan, pozitivan primer, naveo je šoping centar u Dubaiju koji je otvoren u novembru 2008. godine, u sred velike ekonomske krize. Međutim, on je ponudio veliki akvarijum i druge sadržaje koji su ga izdvoji od konkurencije i projekat je zabeležio poslovni uspeh.\nEdward Jervis je istakao da nije dovoljno orjentisati se na „iskustvo kupovine“ kako se nekada doživljavao odnos takvih centara sa posetiocima, već je potrebno dobro uraditi osnovu projekta: lokaciju, zoniranje, analizu korisnika.\nKao tri osnovne grupe potrošača u šoping centru naveo je one koji idu u supermarket svakoga dana u popodnevnim časovima i predveče, zatim grupaciju koja dolazi vikendima i u večernjim časovima radi kupovine i sastajanja i koja tu provodi puno vremena.\nKao treću i najznačajniju grupaciju za posetu i uspešnost šoping centra on je istakao populaciju mladih - Y(outh) generation. Međutim, naglasio je da nije dovoljno napraviti 11 bioskopa i čekati filmske hitove poput „Avatara“ da bi posetioci ispunili kapacitet sedišta:\n- Treba organizovati filmske festivale, ili festival kulture. U jednom novom šoping centru u Francuskoj privukli su posetioce izložbom zmija nakon dva meseca lošeg poslovanja, u drugom su organizovali festival hrane... Budžet koji imate na raspolaganju za marketing šoping centra nebitan je u odnosu na hrabre, zanimljive i prodorne ideje koje će posetioci nagraditi prisustvom.\nŠoping-mol - Javno-prostorno privatno partnerstvo - klikni na link\nBirmingham Bullring - www.bullring.co.uk\nMorfa Retail Park - više o projektu na linku ovde


Sestra Amal Kluni ZAVRŠILA U ZATVORU! - Story\nTala Alamudin Le Talek (47), sestra čuvene advokatice za ljudska prava i supruge glumaca Džordža Klunija Amal, osuđena je juče na tri nedelje zatvora i novčanu kaznu od 6.400 dolara za saobraćajne prekršaje, uključujući vožnju u pijanom stanju od pre nekoliko meseci.\nNaime, Tala je početkom godine zaustavio saobraćajni policajac zbog rutinske kontrole, nakon čega je ustanovio da je pod uticajem alkohola. Alkotest je pokazao da je u tom trenutku u organizmu imala tri puta više alkohola od dozvoljenog, a na licu mesta primećeni su i drugi prekršaji, pišu strani mediji.\nSvastika holivudskog šarmera na održanom ročištu izrazila je duboko žaljenje zbog učinjenog prestupa, ističući kako je svesna posledica svog nepromišljenog ponašanja.\nKako izgleda Tala, pogledajte na sledećoj strani:\nTags: amal kluni\nSTIGAO TREĆI SIN: U strogoj tajnosti dočekala novog člana porodice\nPročitajte dnevni horoskop za 15. septembar... Dnevni horoskop za 15. septembar donosi brojne promene... Ovan Ljubav: Pokažite dobru volju, ne...


Posebna linija elegantnih Jaguar XJR modela kreiranih u Nemačkoj\nGeneralno, u svetu automobilizma važi mišljenje da je linija Jaguar XJR prestala da postoji zajedno sa retro X300 modelima...\nI, zaista, ovo je bila prva proizvodna serija XJR modela koji su posedovali autohtoni dizajn. Ovo je takođe bio i prvi ulično legalni Jaguar koji je posedovao superpunjenje. Ali, ovo zaprapravo nije bila prva XJR varijanta ovog tipa, već ipak linija čijeg predstavnika vidite u galeriji.\nPre nego što se X300 pojavio 1994. godine, kompanija Jaguar i ekipa Tom Walkinshaw Racing (TWR), sarađivali su zajedno na veoma ograničenoj seriji limuzina performansi, kreiranoj u svega 425 primeraka ikada. Sada, jedan od ovih modela izvire na površinu i spreman je za promenu vlasnika.\nBaziran na ranijim XJ40 automobilima, JaguarSport XJR nastao je iz istog partnerstva kao dva poznata superautomobila kompanije, XJR-15 i XJ220.\nOvaj sedan debitovao je 1988. godine, posedovao je motor sa šest cilindara u ravni i zapreminu od 3,6 litara, ali poslednja izdanja ovih jedinica bila su povećana na četiri litre, posedovala su šest cilindara i unutrašnje sagorevanje, mada ih je TWR tjunirao kako bi razvijala 250 ks. Radi poređenja vredi naglasiti, kao je BMW M5 iz iste ere ispod svoje haube posedovao motor zapremine 3,5 litara, sa šest cilindara u ravni, inicijalno matiran na 311 ks.\nPomenute performanse modela Jaguar, bile su dovoljne kako bi ga ubrzale do stotke iz mesta za 6,6 sekundi, dok je u standardnom paketu dolazio sa opremom za karoseriju od fiberglasa, Speeedline aluminijumskim felnama i ostalim kozmetičkim, ali i performansnim modifikacijama, koje su učinile da se istakne od „običnih“ XJ modela.\nOvih dana, Jaguar XJR 575 startuje sa 143.000 evra u Nemačkoj, gde se ova linija vozila originalno i proizvodila. Imajući u vidu da su XJ modeli porasli zavidno u veličini i poziciji tokom nekoliko poslednjih decenija, XF linija smeštena odmah ispod njih možda može biti nešto relevantnija za upoređivanje. Bitno je to da i danas, ovi legendarni modeli mogu biti kupljeni po relativno razumnim cenama, a polovni XJR iz 1993. koji vidite, košta nešto preko 9.000 evra.


Ruska vojska uskoro dobija nekoliko raketa „Sarmat“ - Sputnjik Srbija\n04:59 04 Mart 2021\n17:20 02.03.2018 Preuzmite kraći link\nRuska vojska će u najskorije vreme dobiti nekoliko predserijskih interkontinentalnih balističkih raketa „Sarmat“, izjavio je predsedavajući Odbora za odbranu i bezbednost Saveta federacije Viktor Bondarev.\nOn je naveo da je prerano govoriti o serijskoj proizvodnji „Sarmata“ u narednu godinu ili dve dana.\n„Opremanje raketnih jedinica za strateške namene planirano je u okviru državnog programa za naoružanje 2018-2027 godine“, dodao je Bondarev.\nU četvrtak je prilikom obraćanja saveznoj skupštini, predsednik Rusije Vladimir Putin rekao da će raketni sistem „Sarmat“ biti opremljen širokim spektrom nuklearne municije velike snage, uključujući i hipersonične, kao i najnaprednijim sistemima protivraketne odbrane. Predsednik je istakao da je počela aktivna faza njegovog testiranja.\nRaketa „Sarmat“ će biti teška do dvesta tona i zameniće postojeću raketu „Vojvoda“.\ninterkontinentalna balistička raketa, Sarmat


Uvećan dječiji dodatak u Kantonu Sarajevo, vlasništvo nad vozilom ukinuto kao kriterij - Radio Ilijaš\nNaslovnica VIJESTI Uvećan dječiji dodatak u Kantonu Sarajevo, vlasništvo nad vozilom ukinuto kao kriterij\nMinistrica Prvulović donijela Instrukciju o iznosima novčanih davanja koja uključuje nove iznose u oblasti zaštite porodice sa djecom.\nU ovoj Instrukciji je precizirana provedba, odnosno primjena nedavno donesenih izmjena Zakona o socijalnoj zaštiti, zaštiti civilnih žrtava rata i zaštiti porodice s djecom, te ih putem resornog ministarstva distribuirala prema službama za socijalnu zaštitu i zaštitu porodica sa djecom svih devet općina Kantona Sarajevo.\nDonesenom Instrukcijom precizirani su iznosi dječijeg dodatka, uvećanog dječijeg dodatka i dječijeg dodatka za porodice sa troje i više djece, jednokratne pomoći za opremu novorođenog djeteta i dodatne novčane pomoći na ime prehrane djeteta.\nPrema donesenoj Instrukciji, dječiji dodatak iznosi 52,50 KM, uvećani dječiji dodatak 78,75 KM, dječiji dodatak za porodice sa troje i više djece 57,75 KM za svako dijete, jednokratna pomoć za opremu novorođenog djeteta 375,00 KM, te dodatna novčana pomoć na ime prehrane djeteta 60,00 KM.\n“Uvećani dječiji dodatak u porodicama sa troje i više djece dodjeljuje se bez obzira na imovinski cenzus, a vlasništvo nad motornim vozilom koje je predstavljalo smetnju za ostvarivanje prava na dječiji dodatak je ukinuto kao kriterij, što je propisano izmjenama spomenutog zakona”, naglasila je ministrica Prvulović.\nZahtjevi za ostvarivanje navedenih prava podnose se nadležnim opštinskim službama socijalne i dječije zaštite, kao prvostepenom organu.\nSredstva za ovu namjenu su obezbijeđena u Budžetu KS na poziciji Ministarstva za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice KS.\nIz Ministarstva podsjećaju kako se ovaj zakon sa najnovijim izmjenama počeo primjenjivati 1. januara ove godine.\nPrethodni članakJU OŠ”Stari Ilijaš”:Javni poziv za dostavljanje pismenih ponuda za odabir najpovoljnijeg ponuđača za zakup školske kuhinje\nNaredni članakKnjiga sedmice: David Walliams “Tetka grozna”\nObilježavanje 32. godišnjice- Izetbegović: SDA mora ostati liderska stranka


Divlji origano - začin i prirodni antibiotik: Nova epizoda Gastronomada u ponedeljak, 15. marta, u 12:20, na RTS 1 - Gastronomad\nDivlji origano – začin i prirodni antibiotik: Nova epizoda Gastronomada u ponedeljak, 15. marta, u 12:20, na RTS 1\nNaučnici su dokazali da je divlji origano ili vranilova trava, kako se naziva u pojedinim krajevima Srbije, jedan od najmoćnijih prirodnih lekova u borbi protiv bakterija, virusa, gljivica i parazita. Rođak je pitomog origana, koji često koristimo u pripremi pica i drugih italijanskih specijaliteta, ali sa njim nema mnogo dodirnih tačaka.\nPoseban ukus i antibakterijsko delovanje daju mu moćne aktivne supstance timol i karvakrol. Uspeva na Mediteranu, gde se u ishrani koristi već više od 2500 godina, a ima ga i u našim krajevima. Katarina Petrović Kaja, u novoj epizodi Gastronomada, naučiće nas kako se pripremaju harmonika krompiri sa divljim origanom.\nNova epizoda Gastronomada u ponedeljak, 15. marta, u 12:20, na RTS 1.\nPrethodno Kardamon: Besan ladoo i kardamon keksići\nSledeće Kokosovo ulje – eliksir egzotičnog ukusa: Nova epizoda Gastronomada u ponedeljak, 22. marta, u 12:15, na RTS 1


„U prvoj fazi ograničenog postupka za nabavku integralnog informacionog sistema za potrebe JPŠ „Šume Republike Srpske“ Sokolac, zahtjev za učešće dostavio je jedan ponuđač, odnosno grupa ponuđača čiji je predstavnik „Prointer ITSS“ Banjaluka“, naveli su u „Šumama“.\nU prvoj fazi dostavljaju se samo kvalifikacioni dokumenti.\nU „Šumama“ su juče odlučili da je grupa koju predvodi „Prointer“ kvalifikovana, te im je odmah upućen poziv da svoju ponudu dostave u roku od 35 dana.\nTender saga od 2017. godine\nMeđunarodni tender za nabavku integralnog informacionog sistema, navedene vrijednosti, raspisan je u junu prošle godine.\nVlasti Srpske su procjenu „Prointera“ shvatile ozbiljno, pa su odlučile da plate čak i više, odnosno da za informacioni sistem „Šuma“ daju više od 17 miliona KM.\nVlasnik i direktor kompanije „Planet soft“ Vedran Jarić tvrdio je u avgustu ove godine da je cijena od 17 miliona maraka za informacioni sistem „Šuma“ prenaduvana, a uslovi u tenderu namješteni za firmu „Prointer“.\nKompanija „Prointer ITSS“ odbacila je navode Jarića da su uslovi u tenderu za informacioni sistem “Šuma” namješteni za njih, ali su istakli da su spremni da „…doprinesu unapređenju poslovanja u tom javnom preduzeću“.\nTagovi: informacioni sistemizborizdvajamoprointersume rstendervazno\nKomentari na članak: “Šume RS“: Za izradu IT sistema sposoban samo „Prointer“\n30.10.2019 u 21:54\nCudi me da je ovo dozvolio Dragan Serdar, on se predstavlja kao veliki strucnjak i postenjacina.\nLanaco, Prointer, MMSCODE, Planesoft, Nites su sve isto sranj..samo drugo pakovanje. Pljačka, otimačina, nezavršeni projekti i kada padne SNSD koji je najveći pljačkaš i genocid uradio prema RS, pašće i ove firme. Toliko toga su uradili da neće biti problem pohapsiti i optužiti. Dovoljno je uporediti cifre za iste ili slične projekte (Poreska, Zdravstvo, Elektroprivreda, Školstvo…) u Federaciji BIH u javnim preduzećima, institucijama, fondovima i lako se utvrdili da je u RS sve višestruko skuplje. Zanimljivo je da i da je višestruko skuplje od Srbije i Hrvstske. Pametnom dovoljno, ali sstoci i marvi bijednoj u RS samo treba hljeba i igara, busanja u prsa, RS, znački RS, zastave RS, granice RS itd.\n22.11.2019 u 20:32\nSve receno o Prointeru u sledecem videu\n25.11.2019 u 9:51\nKakav video za crvene kmere u RS, uh, uh, uh, Isto nas ocekuje i u RS. Pokupice se milioni kao i u Srbiji i onda fino ugasiti milom od strane tate i sina Dodika, ili silom zbog korupcije koja ce postati toliko javna da ce morati reagovati NATO. Fin vidio, jako poucan i objasnjava ideju i svrhu Prointera u Srbiji i RS.


Petković: Kurti poništava dijalog, ponižava EU i SAD - 07.11.2021, Sputnik Srbija\nPetković: Kurti poništava dijalog, ponižava EU i SAD\nNajnovijim porukama da neće formirati Zajednicu srpskih opština, Aljbin Kurti ne samo da poništava dijalog, već direktno ponižava i one koji su se poslednjih... 07.11.2021, Sputnik Srbija\n„Samo se Srbima na Kosovu i Metohiji brani pravo na život, pod izgovorom da su etničke zajednice neprihvatljive. To je čista uvreda prema svim proteranim Srbima, jer su danas sredine i gradovi u kojima žive Albanci etnički čista mesta, poput Đakovice, Suve Reke, Peći, Prištine...“, naveo je Petković u saopštenju.Ako je istinsko i nedvosmisleno opredeljenje i međunarodne javnosti da se sva otvorena pitanja između Beograda i Prištine rešavaju za pregovaračkim stolom, neobičnu pažnju u njihovoj javnosti i uglednim nemačkim i britanskim medijima dobijaju Kurtijeve poruke koje urušavaju i svaku mogućnost razgovora i dogovora, ocenio je Petković.Međutim, kako je naglasio, nedopustivo je i sramotno da Kurti demonstrira samovolju i osionost kada je u pitanju sprovođenje sporazuma postignutih u Briselu i da to čini bez ikakvih sankcija, upravo onih koji su garanti sprovođenja potpisanog.„Nema sumnje da se Kurti pita, ne samo da ne bi bilo Zajednice srpskih opština, nego ne bi bilo ni Srba na Kosovu i Metohiji. Međutim, mi mu to nikada nećemo dozvoliti i istrajno i odlučno ćemo se boriti za ostvarivanje kolektivnih prava srpskog naroda u pokrajini“, rekao je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju, preneo je Tanjug.\n16:42 07.11.2021 (Osveženo: 16:43 07.11.2021)\nNajnovijim porukama da neće formirati Zajednicu srpskih opština, Aljbin Kurti ne samo da poništava dijalog, već direktno ponižava i one koji su se poslednjih dana založili za formiranje ZSO — Evropsku uniju i Sjedinjene Američke Države, izjavio je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju dr Petar Petković.\n„Samo se Srbima na Kosovu i Metohiji brani pravo na život, pod izgovorom da su etničke zajednice neprihvatljive. To je čista uvreda prema svim proteranim Srbima, jer su danas sredine i gradovi u kojima žive Albanci etnički čista mesta, poput Đakovice, Suve Reke, Peći, Prištine...“, naveo je Petković u saopštenju.\nAko je istinsko i nedvosmisleno opredeljenje i međunarodne javnosti da se sva otvorena pitanja između Beograda i Prištine rešavaju za pregovaračkim stolom, neobičnu pažnju u njihovoj javnosti i uglednim nemačkim i britanskim medijima dobijaju Kurtijeve poruke koje urušavaju i svaku mogućnost razgovora i dogovora, ocenio je Petković.\n„Jasno je da takve najave Kurtiju služe, pored ostalog, i za unutrašnju političku borbu pred drugi krug lokalnih izbora i da Kurti svakodnevnom konfrontacijom sa zvaničnim Beogradom i srpskim narodom u pokrajini pokušava sebi da obezbedi čvrste pozicije u Prištini i stvori utisak nekakvog političkog kontinuiteta sa periodom 2013. godine“, naveo je Petković.\nMeđutim, kako je naglasio, nedopustivo je i sramotno da Kurti demonstrira samovolju i osionost kada je u pitanju sprovođenje sporazuma postignutih u Briselu i da to čini bez ikakvih sankcija, upravo onih koji su garanti sprovođenja potpisanog.\n„Nema sumnje da se Kurti pita, ne samo da ne bi bilo Zajednice srpskih opština, nego ne bi bilo ni Srba na Kosovu i Metohiji. Međutim, mi mu to nikada nećemo dozvoliti i istrajno i odlučno ćemo se boriti za ostvarivanje kolektivnih prava srpskog naroda u pokrajini“, rekao je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju, preneo je Tanjug.


Rumunija uručila protesnu notu Srbiji zbog Rumuna (i Vlaha) u Timočkoj krajini | MEDIJA CENTAR BOR );\nRumunija uručila protesnu notu Srbiji zbog Rumuna (i Vlaha) u Timočkoj krajini\nAmbasador Rumunije u Srbiji Jon Makovej u utorak je u Beogradu uručio protestnu notu zbog, kako se navodi, “nejednakog tretmana rumunske nacionalne manjine u Banatu i Timočkoj Krajini”, saznaju “Novosti”.\nU Ministarstvu spoljnih poslova u Beogradu u utorak su nam potvrdili da su dobili rumunsku notu.\nZvaničan protest Bukurešta Beogradu je usledio posle posete delegacija partija i organizacija Rumuna u Srbiji i organizacija Vlaha u Krajini Bukureštu, 21. aprila, koju je primio i šef države Trajan Basesku. Predsednik Rumunije je tada izjavio, kako su javile agencije, da je “upoznat da srpsko zakonodavstvo na različite načine tretira Rumune koji žive u raznim krajevima Srbije”, i da će “morati, zajedno sa predsednikom Tadićem, da vidi šta može da se uradi na očuvanju jezika, kulture i vere svih Rumuna Srbije”.\nReakcija Bukurešta usledila je pošto napori Rumunije, pa i njene ambasade u Beogradu, nisu urodili plodom.\nU delegaciji koja je posetila Bukurešt, bili su, kako su javili rumunski mediji, potpredsednik Nacionalnog saveta Rumuna u Srbiji Predrag Balašević, sveštenik iz Malajnice Bojan Aleksandrović, direktor škole “Olga Petrov” iz Vršca Jonel Buga, predsednik Zajednice Rumuna u Srbiji Dimitrije Kraćunović, predsednik Demokratskog pokreta Rumuna u Srbiji Nikolae Gaica, kao i predsednik Federacije Rumuna u Srbiji Dušan Prvulović. Svi njihovi visoki sagovornici u Bukureštu pružili su “punu podršku očuvanju identiteta Rumuna u Srbiji” i, ukolio bude potrebno, obećali pokretanje pitanja pred evropskim institucijama.\nVLASI IH NISU HTELI\nU pripremama za izbor za Nacionalna veća nacionalnih manjina, koji su sada u toku u Srbiji, namera da se Vlasi iz Timočke Krajine privuku da se izjasne kao Rumuni, doživela je potpuni neuspeh. Glasove Vlaha zadobile su parlamentarne partije u Srbiji – pre svega DS, SNS i SRS.


Društvo i ekonomija: Koka kola preuzima Bambi za 260 miliona evra - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nKoka kola preuzima Bambi za 260 miliona evra\nKompanija "Koka-kola" (Coca-cola) HBC AG počela je proces akvizicije vodeće domaće konditorske kompanije "Bambi" od fonda "Mid Europa Partners", a u vrednosti od 260 miliona evra, saopštila je danas "Koka-kola" HBC Srbija.\nOčekuje se da akvizicija bude završena u drugom kvartalu 2019. i da time kompanija "Bambi" dobije nove razvojne mogućnosti u Srbiji i regionu, kao i proširenje u komplementarne kategorije proizvoda.\nGlavni izvršni direktor kompanije "Koka-kola" HBC AG Zoran Bogdanović rekao je da je akvizicija prilika da se stvore dodatne vrednosti za tu kompaniju, njene kupce i akcionare.\n"U naš postojeći portfolio vodećih brendova napitaka dodaćemo potrošačima dobro poznate, komplementarne brendove, kao i inovativne veštine i znanja. Ovo će dodatno ojačati našu relevantnost na tržištu i odnos sa kupcima i dati nam mogućnost da povećamo svoje prisustvo u ključnim prilikama za konzumaciju", ocenio je Bogdanović.\nOn je kazao da je akvizicijom moguća i sinergija kompanija "Koka-kola" i "Bambi" kroz zajedničke promocije i komplementarne inovacije.\nPo rečima Bogdanovića, značajna vrednost kompanije "Bambi" je jaka distributivna mreža, kao i rashladna distribucija u strateški važnim kanalima.\nGeneralni direktor kompanije "Koka-kola" HBC Srbija i Crna Gora Svetoslav Atanasov ocenio je da je Srbija vrlo atraktivno odredište za strane investicije.\n"Nakon obeležavanja pola veka od početka proizvodnje Koka-kole u Srbiji, nakon kontinuiranog rasta i osvajanja prestižnog Endru David kupa za najuspešniju poslovnu operaciju, sigurni smo da je naš tim spreman da podrži ovu važnu odluku kompanije da zakorači u kategoriju grickalica i konditorskih proizvoda", naveo je on.\nAtanasov je kazao da kompanija "Koka-kola" ima cilj da ostane integralni deo lokalne zajednice u kojoj posluje i da nastavi da razvija svoje poslovanje u Srbiji.\nKompanija "Bambi" je jedan od vodećih domaćih proizvođača konditorskih proizvoda iz Požarevca.\nBrendovi te kompanije su Bambi, Plazma, Velnes (Wellness), Zlatni pek, Još (Josh).


Stanivuković je svoju nejenčanu suprugu zlostavljao punih 10 godina, a nasilje je kulminiralo u julu prošle godine kada je pred njenom kćerkom polio benzinom i zapalio na ulici u mestu Aleksandrovac kod Laktaša, piše Srpskainfo.\nNa ulici zapalio vanbračnu suprugu: Teško ubistvo ili nasilje u porodici, veštaci odbrane uzdrmali optužnicu\nDragan Uletilović, sudija izjavio je da nema nijedne olakšavajuće okolnosti na strani optuženog, te da mu je sud zbog toga izrekao maksimalnu kaznu.\n- Tokom suđenja je u potpunosti dokazano da je optuženi punih 10 godina zlostavljao svoju suprugu i na kraju je ubio na svirep način - izjavio je sudija Uletilović.\nZa advokata optuženog Stojana Vukajlovića presuda je pravni nonsens, te je najavio žalbu Vrhovnom sudu RS.\nKuća osumnjičenog za ubistvo Djjokica\nDragan Ševo rekao da se kaje i izjavio saučešće porodici: Za brutalno ubistvo monaha Stefana iz Šipova 18 godina zatvora\n"Pao mi je mrak na oči i izvadio sam nož": Osuđen na 15 godina zatvora jer je nožem izmasakrirao vlasnika farme pilića


Iduće sedmice izbor glavnog državnog tužioca - Detektor\n18. Januara 2019.13:12\nVisoko sudsko i tužilačko vijeće (VSTV) naredne sedmice će izabrati novog glavnog državnog tužioca – čime će biti okončan period od 27 mjeseci u toku kojeg ova institucija nije imala stalnog šefa.\nIz VSTV-a su saopćili da će izbor novog državnog tužioca biti obavljen u srijedu, 23. januara, pune dvije godine i tri mjeseca od imenovanja Gordane Tadić za vršiteljicu ove dužnosti.\nUz Tadić, kandidati za izbor glavnog tužioca Tužilaštva BiH – koji će pred članovima VSTV-a iznijeti programe rada – jesu Diana Kajmaković i Munib Halilović. Kajmaković radi kao tužiteljica u Tužilaštvu BiH, gdje je ranije radio i Halilović, koji je trenutno na poziciji federalnog tužioca.\nRadeći kao vršiteljica dužnosti glavnog tužioca nakon suspenzije njenog bivšeg šefa Gorana Salihovića 2016. godine, Tadić se susrela sa izazovima u procesuiranju ratnih zločina, poštivanju preporuka sutkinje Joanne Corner i neuspješnog završetka provođenja rokova iz Strategije za rad na predmetima ratnih zločina.\nPrvi od problema s kojima se suočila jeste analiza sutkinje Corner, koja je imala niz zamjerki na procesuiranje ratnih zločina. Corner je u svom izvještaju, koji je objavljen u ljeto 2016. godine, navela da se u Tužilaštvu BiH ne radi sistemski na procesuiranju ratnih zločina, da se bazira na statistici i favoriziraju lakši i manji predmeti, kao i da se složene istrage cjepkaju.\nCorner je također navela da u Tužilaštvu BiH nema sistema mentorstva prema kojem bi iskusnije kolege pomagale novim, kao i da se ne rade istrage po timovima, koji bi pokrivali određenu geografsku teritoriju, što bi, prema njenim riječima, povećalo ekspertizu tužilaca.\nNakon svog postavljenja na poziciju vršiteljice dužnosti, Tadić se pred VSTV-om – koji je usvojio zaključke Corner – obavezala da će primijeniti preporuke iz izvještaja. Međutim, do danas javnost je ostala uskraćena za informacije o tome koji su konkretno koraci urađeni.\nIzvori iz Državnog tužilaštva su Balkanskoj istraživačkoj mreži Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) kazali da ni dvije godine kasnije nisu organizirani timovi za rad na predmetima ratnih zločina, a u potpunosti nije isključeno ni cjepkanje optužnica.\nZa dvije godine i tri mjeseca koliko je Tadić na čelu Tužilaštva BiH, za ratne zločine optuženo je 150 osoba.\nU toku 2017. godine optuženo je 59 osoba, od kojih je 37 srpske nacionalnosti, devet Bošnjaka i 13 Hrvata. Podignuta je optužnica protiv Dragana Vikića i ostalih zbog ratnog zločina nad pripadnicima Jugoslavenske narodne armije (JNA) u Sarajevu.\nTe godine podignuta je jedna optužnica za genocid počinjen u Srebrenici – protiv Tome Kovača, bivšeg ministra unutrašnjih poslova Republike Srpske (RS), koji je nedostupan organima gonjenja u BiH – kao i optužnica protiv jedne žene, koja je također nedostupna organima gonjenja. Višnja Aćimović je optužena za ratni zločin počinjen u Vlasenici.\nZaključen je i jedan sporazum o priznanju krivice, koji je Sud BiH prihvatio i osudio Miroslava Perića na godinu dana zbog nečovječnog postupanja prema maloljetnom dječaku u logoru “Vojno” kod Mostara.\nPo komandnoj odgovornosti optužen je Sakib Halilović, zbog toga što nije kaznio odgovorne za ubistvo dječaka srpske nacionalnosti. Optužen je zajedno sa Elfetom Veseli, kojoj je na teret stavljeno da je ubila dječaka. Zbog zločina počinjenog nad srpskim stanovništvom optuženo je deset bivših pripadnika komandnih struktura Hrvatskog vijeća obrane (HVO) te vojne i civilne policije u Orašju.\nProšle godine je za ratne zločine optužena 91 osoba – 33 Srbina, 43 Bošnjaka i 15 Hrvata. Podignuta je optužnica protiv Atifa Dudakovića, bivšeg komandanta Petog korpusa Armije Bosne i Hercegovine (ABiH), i još 15 osoba za ratni zločin počinjen nad srpskim stanovništvom.\nTakođer, podignuta je i prva optužnica za ratni zločin počinjen nad srpskim stanovništvom u selu Čemerno kod Ilijaša, a optuženo je 12 bivših pripadnika Teritorijalne odbrane (TO), aktivnog i rezervnog sastava policije.\nBudući da nisu ispoštovani rokovi iz Strategije za procesuiranje ratnih zločina, u aprilu 2017. osnovana je Radna grupa za izradu izmjena i dopuna Državne strategije, u kojoj su bili predstavnici i Tužilaštva BiH.\nU novoj Strategiji, koju nije usvojilo Vijeće ministara, definirano je da svi predmeti ratnih zločina budu riješeni u narednih pet godina.\nPrema toj Strategiji, u Tužilaštvu BiH postoji više od 550 neriješenih predmeta ratnih zločina u kojima je imenovano 4.500 poznatih počinilaca, i isto toliko predmeta u kojima nije poznat počinilac. Na sudovima entiteta i Brčko Distrikta je oko 200 predmeta u kojima je poznat počinilac ratnih zločina.


17.11.2021 u 20:36\nLjubičasti novembar za prevremeno rođene bebe\nDa bi obeležili 17. novembar, Svetski dan prevremeno rođene dece, i podsetili javnost na problem beba koje požure da dođu na ovaj svet i njihovih porodica, Udruženje roditelja prevremeno rođene dece Srbije „Mali div” i ove godine, u saradnji sa gradovima i opštinama, organizuje osvetljavanje zgrada širom Srbije ljubičastom bojom. Ova akcija, poznata pod nazivom „Ljubičasti novembar”, sprovodi se od 2015. godine u 30 gradova i opština i institucija od javnog značaja. Zbog aktuelne epidemijske situacije ove godine na Svetski dan prevremeno rođene dece na Institutu za neonatologiju u Beogradu neće biti organizovan tradicionalni susret lekara i medicinskih sestara s bebama, bivšim pacijentima, i njihovim roditeljima i predstavnicima udruženja „Mali div”. Umesto toga, danas će u podne\n16.11.2021 u 15:15\nU Srbiji godišnje više od 4.000 prevremeno rođenih beba\nU Srbiji se za godinu dana pre termina rodi više od 4.000 beba, saopštio je danas Institut za neonatologiju, ukazujući da je prevremeni porođaj značajan zdravstveni problem zbog prateće smrtnosti, kratkotrajnih i dugotrajnih posledica, ali i da investiranje u prevenciju treba da bude prioritet i kontinuirani zadatak. Povodom Svetskog dana prevremeno rođenih beba, koji se obeležava sutra, Institut je naveo da godišnje zbrinjava oko 25 odsto od ukupnog broja prevremeno rođene dece u našoj zemlji, kao i više od 50 odsto beba sa porođajnom telesnom masom ispod 1.500 grama. Institut navodi i da ne postoje efikasne rane intervencije za prevenciju prevremenog porođaja, ali da se kontinuirano ulažu napori da se nabavi najsavremenija oprema i primene najnovije metode u monitoringu,\n02.11.2021 u 13:04\nBeba skinuta s respiratora posle dve nedelje\nBeba stara šest meseci, koja je dve nedelje bila na respiratoru u Institutu za majku i dete „Dr Vukan Čupić”, skinuta je danas sa respiratora, potvrđeno je Tanjugu u tom institutu. Iz instituta nisu mogli da kažu u kakvom se stanju beba trenutno nalazi. Na respiratoru se još uvek nalaze devojčica od 16 godina i dečak od 17 godina.\nPulmolog u dečjoj klinici u Tiršovoj Nevena Jovičić izjavila je danas da se na toj klinici dve bebe nalaze na mehaničkoj ventilaciji zbog korone i da je njihovo stanje za sada stabilno. Kako je doktorka rekla za RTS, u toj klinici svakog dana se pregleda od 80 do 100 dece zbog respiratornih infekcija prenosi Beta. „Broj pregledane dece tokom vikenda je nešto veći, a prošlog vikenda taj broj je bio i do 120”, navela je Jovičić. Ona je rekla da od korone najviše obolevaju deca školskog uzrasta, ali da su, uglavnom, u pitanju blaži simptomi.\nDoktorka Snežana Rsovac, načelnica intenzivne nege na Univerzitetskoj dečjoj klinici u Tiršovoj rekla je da su na respiratoru dve bebe, koje su stabilno, ali su vitalno ugrožene i obe su se zarazile kod kuće. Rsovac je kazala da što je veći broj inficiranih u opštoj populaciji, veća je šansa da se pojave i teži slučajevi kod dece, preneo je RTS, a javlja Beta. Statistika kaže, da je sada, zavisno od dana, između 10 i 15 odsto inficirane dece u ukupnom broju potvrđenih slučajeva kovida. „Ranije je jedan zaraženi pacijent mogao da zarazi tri do četiri pacijenta, a sada jedan inficirani može da zarazi do devet drugih osoba”, navela je doktorka Rsovac. Prema njenim rečima, samim tim što je soj virusa virulentniji i infektivniji, a kako raste broj obolelih među opštom populacijom\n05.10.2021 u 21:45\nČije sam dete? Ovo pitanje je četrdesetogodišnji Mlađan Radivojević iz Donjeg Adrovca kod Aleksinca postavio sebi kada je dobio svoju decu. Tada nije mogao ni da sanja da će istovremeno taj odgovor postati i prvi dokazan slučaj krađe beba u Srbiji, a on, vredan zemljoradnik, preko noći junak iz udarne vesti u svim medijima. Bilo je potrebno tri godine obijanja pragova mnogih institucija, gomila protivrečnih informacija i sumnjivih dokumenata, razgovori sa oko 500 ljudi i petnaest DNK analiza do one prave da se Radivojević vrati biološkoj porodici, a mnogim roditeljima u Srbiji nada da će i oni negde naći svog Mlađu. – Pomešana su i sreća i ljutnja. Godinama sam verovao da me je rodila šesnaestogodišnja učenica Medicinske škole, ali se ispostavilo da takva žena nikada nije ni postojala. To je bila


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Herceg Novi nema dva predsjednika"\nREAGOVANJE OPŠTINE 09. 03. 2016. 17:03 >> 16:48 0\nIz opštine Herceg Novi potvrdili su da su dobili presudu Upravnog suda kojom se poništava skupštinska odluka o smjeni Nikole Gojkovića, ali tvrde da je riječ o tehničkim manjkavostima koje će biti ispravljene, te da Opština ima samo jednog predsjednika.\nOpština Herceg Novi je primila presudu Upravnog suda od 23. februara, kojom se poništava Odluka SO Herceg Novi od 8. jula prošle godine i ukazuje na potrebu da se u ponovnom postupku donese nova odluka, kojom će se otkloniti ukazane nepravilnosti, kazali su opštine, pojašnjavajući da se nepravilnosti na koje je Upravni sud ukazao odnose na vremenski rok od dana zakazivanja do dana održavanja sjednice Skupštine opštine.\n"U skladu sa mišljenjem Upravnog suda, Skupština opštine Herceg Novi će, u ponovljenom postupku, otkloniti uočene tehničke manjkavosti prvobitne odluke i donijeti novu", navodi se u reagovanju opštine\nOni ističu da presuda Upravnog suda, u pravnom smislu, nema karakter imenovanja, tako da Herceg Novi trenutno nema dva predsjednika Opštine, već jednog.\nIz hercegnovske opštine tvrde da presuda Upravnog suda ne obavezuje Opštinu Herceg Novi da, danom prijema presude, omogući Nikši Gojkoviću da obavlja funkciju predsjednika, niti obavezuje Opštinu na bilo kakvo izvršenje.\n"Upravni sud Crne Gore utvrdio je da je akt o razješenju Nikše Gojkovića sa funkcije predsjednika Opštine Herceg Novi nezakonite forme, dok se o suštini nije izjašnjavao, niti je to u njegovoj nadležnosti. Opština Herceg Novi će postupiti po presudi Upravnog suda tako što će poštovati njegove primjedbe na proceduru rezrješenja, kao i na to da odluka mora biti valjano obrazložena", zaključuju u reagovanju iz Opštine.\nUpravni sud Opština Herceg Novi Nikola Nikša Gojković


Milan Aleksić: Greška državnih institucija ne znači dozvolu medijima da nastave da krše privatnost žrtava | atina\nOvo je naročito osetljivo pitanje ako se radi o podacima pripadnika i pripadnica ranjivih i marginalizovanih grupa, kao što su žrtve trgovine ljudima i rodno zasnovanog nasilja. Njihove lične podatke mogu imati policija ili pravosudni organi, ukoliko se vode postupci za ova krivična dela u kojima se žrtve pojavljuju kao oštećeni ili svedoci.\nMilan Aleksić iz organizacije Atina podseća da je “podatke žrtava potrebno adekvatno zaštititi kako bi se sprečila dalja viktimizacija žrtava i kako bi se osigurao njihov uspešan oporavak. Posebno je važno da se osigura da lični podaci žrtava iz ovih institucija ne dospeju u javnost ili u medije”.\n“Objavljivanje ovih podataka nema nikakvo uporište u javnom interesu i ono ne samo da predstavlja kršenje zakona i profesionalnih standarda, već može proizvesti dugoročne i teške posledice po žrtvu i u potpunosti urušiti mogućnost da se ona oporavi. Zbog toga je, važno da se osigura zaštita ovih podataka kod samih instiucija koje ove podatke čuvaju ili obrađuju, odnosno potrebno je osigurati da oni ne “iscure” iz tih institucija”, naglašava Aleksić. Sa druge strane, čak i ako same institucije greškom, iz nehata objave takve podatke, to ne znači da mediji treba dalje da ih prenose. Greška državnih institucija ne znači dozvolu medijima da nastave da krše privatnost i ovih ljudi i svojih profesionalnih standard”, zaključuje Milan Aleksić.\nViše o ovoj temi možete pogledati u videu putem linka: https://www.youtube.com/watch?v=9xfzTv0HeeI\nOvaj video nastao je u okviru zajedničkog projekta „Sačuvaj privatnost – odupri se pritisku“ koji zajednički sprovode organizacije Partneri za demokratske promene Srbija, Udruženje građana Atina, A11 – Inicijativa za ekonomska i socijalna prava, Share fondacija, Beogradska otvorena škola i Da se zna, a uz podršku Evropske unije.\nzastita privatnosti žrtava trgovine ljudima\nUdruženje građana Atina


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: U Rudnik će uložiti još 3 miliona\nPEJOVIĆ NAJAVIO 25. 01. 2017. 17:47 >> 20:35 2\nKompanija Uniprom metali u ovoj godini planira da izveze milion i 200.000 tona boksita, što bi na nivou godine, što se tiče samog Rudnika boksita, bilo nekih 50-55 miliona dolara, kazao je danas direktor te firme, Veselin Pejović, prilikom posjete ministarke ekonomije u Vladi Crne Gore, Dragice Sekulić.\nPrema riječima Pejovića, u Rudnike boksita treba da se investira još tri miliona eura, a ta investicija bi trebalo da se završi za nekih šest mjeseci.\n“Sa tom investicijom, a ona se direktno odnosi na trakasti transport što se tiče vađenja rude iz jame, mogli bi da povećamo samu eksploataciju iz jame jer nam je sad to jedino usko grlo koje nas koči. Tom investicijom onda nesmetano možemo da dođemo između 45-50 hiljada tona na mjesečnom nivou”, kazao je Pejović i pojasnio da prodaja nikšićkog boksita jednim dijelom ide za Poljsku, a preostali za Kinu.\nRudnik Boksita trenutno sa podizvođačima broji oko 150 radnika, a kako je Pejović kazao, volio bi da su svi oni iz Nikšića, što nije moguće jer, kako objašnjava, ne posjeduju znanje i vještine za korišćenje moderne opreme.\n“Ja bih volio najviše da su svi iz Nikšića, ali da bi vi pustili jednog radnika iz Nikšića da radi na robotu koji postoji u jami on mora da prođe obuku. Svaki radnik koji bude prošao obuku i koji je bude zadovoljio, normalno da će da ostane. Najviše nama odgovara da je kompletna radna snaga odavde”, dodao je Pejović naglasivši da su njegovi saradnici i on ponosni na urađeno, a da im najveće priznanje odaju stranci koji dođu u posjetu Rudnicima boksita.\nSekulić je kazala je da će današnju posjetu obilježiti pozitivni aspekti pokretanja ili održavanja proizvodnje u Nikšiću.\n“Činjenica je da se veliki dio proizvodne djelatnosti Crne Gore zasniva baš na preduzećima u Nikšiću, tako da nije namjera da ovo bude jednokratno, nije namjera da se ovo obavi danas. Namjera nam je da u narednom periodu, na nekoj redovnoj osnovi razgovaramo i sa privrednicima Nikšića, da se suočavamo sa njihovom poslovanjem, da im pomažemo da što lakše posluju”, istakla je ona.\nNjena posjeta obuhvitala je i “Montevar” metalac, Institut za crnu metalurgiju i Elektroprivredu Crne Gore, a kako je rekla Sekulić, ta preduzeća samo doprinose punjenju budžeta Crne Gore.\n“Preduzeća koja danas posjećujemo ni na koji način ne opterećuju budžet Crne Gore, ne predstavljaju opterećenje državi Crnoj Gori na bilo kakvom osnovu. Naprotiv, oni doprinose budžetu svojim djelovanjem, svojim aktivnostima, svojim radom i zapošljavanjem pune budžet Crne Gore”, zaključila je ona.\nRaspisan novi konkurs za prijem radnika\nPejović se osvrnuo i na položaj radnika koji su nedavno štrajkovali tražeći ispunjenje određenih uslova, istakavši da misli da ne postoje bolji uslovi ni u jednom rudniku od ovih ovdje.\n“Radnici su bili na određeno vrijeme do 1. januara 2017 godine. Ponuđeni su im novi uslovi. Plate su bile ponuđene između 600 i 850 eura, plus doprinosi, porezi što sleduje državu sve na kompletnom iznosu, topli obrok, prevoz od Nikšića do samog radnog mjesta i osiguranje, beneficirani radni staž, sve po propisima kako sleduje svakog zaposlenog radnika. Međutim, njihov zahtjev je bio da moraju da imaju platu između 1.400 - 1.600 eura. Tom zahtjevu mi u ovoj situaciji nikako ne možemo da izađemo u susret”, kazao je on dodajući da je raspisan novi oglas na koji se novi radnici već prijavljuju, ali i da se oni “stari”, njih 23 koji su tražili poboljšanje uslova, mogu vratiti i da će se sa njima sklopiti ugovor.\nKompanija Uniprom metali do sada je u nikšićke Rudnike boksita uložila 13 miliona eura na kopove, infrastrukturu objekata i opremu, kao i pripremu jamske eksploatacije.\nRudnik boksita Veselin Pejović Dragica Sekulić


KISIĆ: Testiramo više od 10.000, zato otkrivamo puno zaraženih | Ekspres.net\nKISIĆ: Testiramo više od 10.000, zato otkrivamo puno zaraženih\nIzvor: FOTO TANJUG / ANDRIJA VUKELIC\nČlanica Kriznog štaba za suzbijanje koronavirusa, doktorka Darija Kisić Tepavčević rekla je da je Covid-19 promenio naše poglede na život, zbog čega su odluke stručnjaka na udaru kritike.\n"Unosi nespokoj to što se kraj ne vidi i to unosi različitu vrstu nezadovoljstva, pogotovu što su se menjala različita saznanja o ovom virusu. Međutim, koliko god da nam je virus nepoznanica, još uvek znamo kada da sprečimo da se inficiramo", rekla je sinoć Kisić Tepavčević.\nOna je istakla da testiramo više od 10.000 ljudi svakog dana, zato i otkrivamo veliki broj zaraženih.\nNiko nije mogao da predvidi da će biti ovako velika transmisija u čitavom svetu, istakla je gostujući emisiji Hit tvit na TV Pink.\nKisić je rekla da ne čita natpise i izjave, ali da je pogodi kada se o kolegama loše priča.\n"Kovid nas uči mnogo čemu i to na teži način. Kolege se izuzetno trude, trude se da prilagode i unaprede znanja. Sve te bolnice je trebalo prilagoditi za prijem pacijenata sa infektivnim oboljenjima", rekla je Kisić.\nPovezane vesti - Kako do SMS notifikacije o PCR testiranju\nKako kaže, to je jedan izuzetno mukotrpan posao. Dodaje da su redovi za preglede ogromni, kao i da su i doktori i medicinske sestre jako požrtvovani.\n"Moramo da budemo udruženi protiv ove bolesti kao što smo bili bezbroj puta do sada", rekla je Kisić, i dodala da je određeni broj članova Kriznog štaba bio više puta u javnosti i iznosio podatke kao i da su od početka dostupni medijima i da daju odgovore na sva pitanja.\nIstiče da jasno pokazuju koliko su transparentni i otvoreni i sa željom da uspeju zajedno u svemu tome.\nOna je rekla da će nastaviti da se bori protiv Covid-19 i da ne planira da napusti to telo, uprkos negativnim komentarima na društvenim mrežama i peticija kolega.\n"Poznajem neke ljude sa tog spiska, u tome ne vidim ništa spektakularno. Navikli smo da u ovakvim okolnostima diskutujemo i da radimo. Nadam se da jesmo svi udruženi protiv kovida i svaka podrška je dobrodošla. Trudili smo se i trudimo se da svaku odluku obrazložimo, odnosno preporuke koje donosimo", rekla je ona.\nPovezane vesti - KISIĆ: Nismo izgubili kontrolu nad epidemiološkom situacijom\nIstakla je da su i nakon ukidanja vanrednog stanja preporuke i dalje bile na snazi.\n"Kada je u pitanju dinamika popuštanja mera, one su bile u skladu sa tadašnjoj epidemiološkom situacijom", rekla je dr Kisić i dodaje da je došlo do transmisije virusa u širem obliku nego što se očekivalo i to u većini delova sveta.\nKako kaže, nijedna država ne bi mogla da opstane u takvom stepenu izolacije.\nPandemija testovi koronavirus covid-19 Darija Kisić Tepavčević\nZnačajno otkriće arheologa: Natpis poslednjeg kralja Vavilona\nSlučaj koji ne pamte ni lovci: Srndać napada ljude\nŠtaje sve dodato na Unesko listi svetske baštine\nDa i navijam za naše 7 glasova 70%\nTu i tamo, kad stignem 1 glasova 10%\nNe, ne zanima me 2 glasova 20%\nNina Radovanović: "Idem dalje"\nVozač autobusa: "Malo sam zaspao"


sdcafe | Smederevka Dunja Paunović sa kolegama sa FON-a pobednici regionalnog takmičenja Procter&Gamble CEO Challenge! Smederevka Dunja Paunović sa kolegama sa FON-a pobednici regionalnog takmičenja Procter&Gamble CEO Challenge!\nStudenti Case Study Club-a FON-a: Dunja Paunović iz Smedereva, Luka Delić i Vladimir Stojiljković iz Beograda, pod mentorstvom Prof. Dr Vesne Damnjanović osvojili su prvo mesto u konkurenciji 9 timova iz jugoistočne Evrope na regionalnom finalu takmičenja "Procter & Gamble CEO Challenge" i plasirali se u evropsko finale koje će se održati krajem aprila 2020. godine u Frankfurtu.\nStudenti su bili suočeni sa zadatkom repozicioniranja brenda Pantene, jednog od najvećih kozmetičkih brendova kompanije P&G, kao i sa približavanjem istog brenda mlađim potrošačima. Osim nagrade za prvo mesto, tim je dobio i mnogobrojne pohvale za efektivnu prezentaciju i holistički pristup rešenju od strane članova stručnog žirija iz kompanije.\nSledeće takmičenje na kojem će ovi mladi telanti uzeti učešće biće Evropsko u Frankfurtu, a ako sve bude po planu braniće boje Srbije na Svetskom u Meksiku.


Kako bi virus korona mogao da spasi 100.000 ljudi u Kini? - Virus korona - Svijet\nFoto: Tanjug/AP | Kako bi virus korona mogao da spasi 100.000 ljudi u Kini?\nN.N. 13.05.2020 17:42\nPEKING - Između 50.000 i 100.000 smrti moglo bi da bude izbjegnuto ove godine u Kini ako bi nivo zagađenja vazduha ostao kao tokom mjera izolacije zbog Kovida-19.\nTo pokazuje studija koju je u martu sproveo Centar za međunarodna klimatska istraživanja (CICERO) u Norveškoj. Bolji kvalitet vazduha zabilježen je i u drugim dijelovima svijeta, ali će uticaj tog faktora vjerovatno biti manji u Evropi nego u Kini, smatra Kristin Onan iz istraživačkog centra.\nStudija, koja nije bila predmet stručne evaluacije, dio je projekta Iscrpljenost (EXHAUSTION), koji proučava kako toplota i zagađenje vazduha utiču na javno zdravlje, uzimajući u obzir globalno zagrijavanje i očekivan rast temperature u Evropi.\n"Nikome na umrlici ne piše da je umro od zagađenja vazduha, kao što je slučaj sa korona virusom. Ali veliki broj dokaza, zasnovanih na epidemiološkim studijama širom svijeta, govore nam da zagađenje vazduha povećava broj umrlih i oboljelih. To je posebno izraženo u slučaju respiratornih i kardiovaskularnih bolesti", izjavila je Kristin Onan u intervjuu za časopis EU za istraživanja i inovacije Horajzon (Horizon).\nPrema prvom proračunu do kojeg se došlo u istraživanju, između 50.000 i 100.000 života bi moglo da bude sačuvano ako bi tokom jedne godine zagađenost vazduha ostala za 20-30% niža od prosjeka, kao što je bilo tokom trajanja mjera izolacije.\nPodsjećajući na podatke Svjetske zdravstvene organizacije da zbog zagađenja vazduha godišnje umre 4,2 miliona ljudi, Kristin Onan ističe da je cilj njenog istraživanja bio da podsjeti da zagađenje ubija ljude svaki dan širom svijeta.\n"Već znamo da nivo zagađenosti vjerovatno neće ostati na nivou tokom izolacije, sada kada ekonomija ponovo oživljava u Kini. Ipak, čak je i dva ili tri mjeseca manje zagađenosti zbog mjera izolacije moralo da ima uticaj na smrtnost. Tačno koliko, za sada je teško reći", izjavila je Kristin Onan.\nPo njenom mišljenju, nije nemoguće da je zagađenje vazduha moglo da pogorša posljedice pandemije korona virusa. Život u zagađenoj sredini utiče na stanje pluća i zdravlje čovjeka.\n"Poslije epidemije SARS-a 2003. u Kini sprovedena je studija koja je pokazala da su stanovnici veoma zagađenih područja izgleda bili podložniji ozbiljnijim posljedicama virusa SARS. Činilo se da su oni koji su pogođeni zagađenjem bili u većoj smrtnoj opasnosti. Nedavna istraživanja o korona virusu u Italiji i SAD pokazuju slične rezultate", navodi Kristin Onan.\nZa razliku od Kine, gdje je zagađenost mikroskopskim česticama ekstremno visoka, Evropa ima veći problem sa azot-dioksidom (NO2). Prema izvještaju Evropske agencije za životnu sredinu, u mnogim većim evropskim gradovima nivo NO2 je tokom trajanja mjera izolacije bio za 20% do 50% niži.\nMada je zagađenje vazduha mikroskopskim česticama najštetnije po zdravlje, veliko smanjenje koncentracije NO2 u Evropi će takođe vjerovatno imati pozitivne efekte, posebno u slučaju astmatičara.\nIako sadašnje mjere izolacije neće dugo trajati, Kristin Onan vjeruje da ova situacija može pomoći ako ljudi postanu svjesni velikog smanjenja zagađenja i počnu da cijene pozitivne efekte toga na njihovo zdravlje, "tako da se zahtijevaju strože politke o zagađenju vazduha, i to ne samo od ekoloških grupa, nego uopšte glasača".\n"Konačno, potreban je prelaz sa fosilnih goriva na čistu, obnovljivu energiju da bi se riješio problem", istakla je Kristin Onan.\nPrema nedavnom izvještaju Evropske agencije za životnu sredinu, procjenjuje se da je više od 50% od 400.000 preranih smrti zbog mikroskopskih čestica PM2,5 u Evropi moglo da bude izbjegnuto da su potpuno primjenjivane postojeće politike o kvalitetu vazduha.\n"Stroži standardi, zajedno sa pojačanim sprovođenjem postojećih politika, mogu da sačuvaju mnoge živote", izjavila je Kristin Onan.


Narodna banka uvela prinudne mere nad bankom braæe Kariæ - 2001-10-10\nGuverner centralne jugoslovenske banke Mlaðan Dinkiæ izjavio je da se Narodna banka, uzimajuæi u obzir znaèaj Astra banke za finansijski sistem zemlje, odluèila da u tu banku uvede prinudnu upravu u narednih šest meseci, jer od deset kriterijuma ispravnog poslovanja, Astra banka ne ispunjava osam. U bilansu stanja Astra banke najveæi deo èini gotovina od oko 78 miliona dolara. Meðutim, pokazalo se da taj novac nije u zemlji, veæ da je više od èetiri petine tih para plasirano na raèune jedne of-šor jedinice na Kipru, a kontrolori Narodne banke Jugoslavije utvrdili su da su tim novcem kreditirani èlanovi porodice Kariæ. Na raèun Bogoljuba Kariæa, u 1999. godini, uplaæeno je 8,7 miliona maraka, a u 2000. – 9,7 miliona maraka, dok je Sretenu Kariæu uplaæeno tri miliona maraka a Zoranu Kariæu – 2,8 miliona maraka. Taj novac je, prema reèima guvernera Dinkiæa, korišæen za izgradnju Kariæevih vila na Dedinju. Radom Astra banke na Kipru i u Beogradu dobijeno je veoma rizièno poslovanje koje ugrožava i likvidnost i solventnost te banke. Verujem da gospodin Kariæ može taj novac da vrati u zemlju kako bi zadovoljio potrebe deponenata u Srbiji, a u tome æe mu pomoæi i naši kontrolori, rekao je guverner Dinkiæ.\nGeneralni direktor Astra banke Mirjana Mirosaviæ izjavila je da za poslovnicu te banke na Kipru neæe biti problema da u roku od šest meseci reši zahtev Narodne banke Jugoslavije oko spornih 36 miliona dolara. Sada je za Astra banku najvažnije da se ne poljulja poverenje deponenata, pošto su plasmani na Kipru procenjeni kao relativno rizièni, rekla je direktorka Mirosaviæ.\nPovodom optužbi predsednika Skupštine Vojvodine Nenada Èanka koje je izrekao na raèun državne televizije, burno reagujuæi zbog izbora novog rukovodstva Radio-televizije Novi Sad, danas stižu reakcije iz Beograda. Èlanovi Upravnog odbora RTS oštro su kritikovali Nenada Èanka zbog upada u Televiziju Novi Sad, optužujuæi ga za ”nasilje i uzurpaciju vlasti po ugledu na režim Slobodana Miloševiæa.“\nI Demokratska stranka Srbije oštro je kritikovala upad Èanka i zapitala Vladu Srbije kako æe sankcionisati Èankove postupke u kojima ima elemenata kriviènog dela. Tim povodom se oglasio i generalni direktor Radio-televizije Srbije Aleksandar Crkvenjakov. ”Na strani Nenada Èanka nisu ni pravo, ni pravda, ni istina, ni logika,“ rekao je Crkvenjakov. ”Gospodin Èanak nije postavljao pitanje ovlašæenosti Upravnog odbora RTS da postavlja glavnog i odgovornosg urednika i direktora u RTV Novi Sad sve vreme trajanja konkursa i uèestvovao je u traženju kandidata. Problem se pojavio tek kada Upravni odbor RTS nije glasao za Èankovog kandidata. Moram da kažem da ni direktora RTS nije birala Skupština nego upravni odbor,“ rekao je Crkvenjakov.


Otvorene prijave za učešće na Jesenjoj školi za podatke (rok: 11.10.2019) : Inkluzija\nOtvorene prijave za učešće na Jesenjoj školi za podatke (rok: 11.10.2019)\nUkoliko dolazite iz organizacije civilnog društva, startapa, državne uprave, medija ili akademske institucije, a želeli biste da steknete uvodno znanje o obradi, analizi i vizualizaciji podataka, onda je Jesenja škola za podatke prava prilika za vas.\nOvaj petodnevni program počinje 27. oktobra i završava se 1. novembra, a cilj je da svoje učesnike i učesnice uvede u svet analize podataka – od pravnog okvira i odabira adekvatnih metodologija, do analize podataka u programskim jezicima R i Python. Jesenja škola za podatke se održava u Mokrin House-u i svi troškovi ovog programa su pokriveni od strane organizatora.\nBroj učesnika/ca je ograničen, pa organizatori mole sve zainteresovane da do 11. oktobra (petak) detaljno ispune prijavu za učešće koja je dostupna ovde.\nKliknite da preuzmete detaljniji program Jesenje škole za podatke (.pdf). Ukoliko imate dodatnih pitanja ili nedoumica, kontaktirajte organizatore putem imejla datachallenge.rs@undp.org.\nJesenja škola za podatke organizuje se u okviru projekta „Otvoreni podaci – otvorene mogućnosti“ koji partnerski sprovode Kancelarija za informacione tehnologije i elektronsku upravu i UNDP Srbija, a podržavaju Svetska banka i Fond za dobru upravu Ujedinjenog kraljevstva (GGF).


Gimnazija: Zbog zamene prozora u dve smene ceo septembar - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Društvo Gimnazija: Zbog zamene prozora u dve smene ceo septembar\nGimnazija: Zbog zamene prozora u dve smene ceo septembar\nNastava u novoj školskoj godini počinje sutra (ponedeljak 2. septembra). Učenici Gimnazije, za razliku od uobičajenog, zbog zamene prozora i vrata, nastavu će tokom septembra slušati raspoređeni u dve smene.\nPredavanja će se realizovati u učionicama na spratu, i to u dve smene. U prvoj, koja počinje od 7.30 sati, nastavu će slušati prvi i drugi razredi, dok će u popodnevnoj smeni od 13.30 sati u ovoj školi boraviti treći i četvrti razred.\nŠto se radova tiče, od oko 15 miliona dinara, koliko će koštati zamena 127 prozora i šestoro vrata starih i pet decenija, milion i po finansira lokalna samouprava. Veći deo plaća Fond za zaštitu životne sredine, a sve u cilju poboljšanja energetske efikasnosti, a samim tim i smanjenjem izdataka iz opštinske kase.\nRealizacijom ovog posla bi se ostvarila bolja energetska efikasnost i ušteda na toplotnoj energiji gotovo 30 odsto na godišnjem nivou.\nTroškovi za grejanje u gimnaziji su na mesečnom nivou veći od pet miliona dinara. Očekivani završetak radova je kraj oktobra, a izvođač tvrdi da, ukoliko se posao nastavi, ovim tempom, radovi bi mogli biti finalizovani i početkom narednog meseca.\nSa zamenom prozora na bečejskoj gimnaziji je trebalo početi u junu, ali je zbog finansija posao prolongiran do avgusta.


Tag / Evrovizija 2017. / Vesti online\nEvrovizija uterala Ukrajinu u dug: Švajcarska blokira sredstva\nU Švajcarskoj je inicirana blokada 15 miliona evra finansijskih garancija Ukrajine za Evroviziju, navodi se na sajtu koorganizatora konkursa, ukrajinske Prve nacionalne televizije.\nVIDEO: Ovo je pesma Milice Todorović koju je RTS odbio za Evroviziju\nPevačica Milica Todorović snimila je pesmu "Selotejp" za ovogodošnji Evrosong, ali je RTS odbio numeru koju im je "zvezda Granda" ponudila.\nTijana nije bila prvi izbor? Ovo su dame kojima je ponuđen odlazak na Evroviziju\nNašu zemlju je na ovogodišnjem Evrosongu predstavljala Tijana Bogićević, ali ona nije bila jedini izbor čelnika RTS-a.\nMariju Šerifović iznervirali članovi srpskog žirija: Sram vas bilo, bre!\nPredstavnica Srbije Tijana Bogićević nije uspela da se plasira u finale pesme Evrovizije 2017.


Nepažnja, preterana brzina i upotreba alkohola najčešći uzročnici saobraćajnih nezgoda, MUP pojačava kontrolu na putevima - Far\nMUP će u narednih nekoliko nedelja organizovati akcije koje će biti usmerene na kontrolu korišćenja sigurnosnih pojaseva, alkohola i prekoračenje brzine u naseljenim mestima.\n“U slučaju sudara nevezani putnik na zadnjem sedištu deluje na putnike ispred sebe kao da je neko skočio na njega s četvrtog ili petog sprata zgrade. Dakle, razmišljajte da ispred vas može biti neko veoma drag i da ga možete svojom nepažnjom usmrtiti”, kaže Damir Okanović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja.\n“Ljudi voze mnogo opuštenije i kada se i ako se dogode udesi na auto-putu, to su obično nezgode nenormalnih razmera, a nikad ispod 10 vozila, samo što vozači ne očekuju takvu radnju ispred sebe”, kaže profesor Milan Vujanić, saobraćajni stručnjak.\nIzvor: RTS (autor: Dragan Milutinović)\nPooštravaju se kontrole na putevima u Srbiji Pojačana kontrola vozača i pešaka do 23. februara Počela akcija pojačane kontrole vezivanja pojasa Za vikend pojačana kontrola saobraćajne policije


Savremeni problemi srpske arhitekture - BLOK.RS\nSavremeni problemi srpske arhitekture\nIzbor same gradnje i tipa stambenog objekta zavisi naravno najviše od uloženog novca, i ovde odmah možemo da se sretnemo sa osnovnim problemom moderne srpske arhitekture. Nekada davno kada je država bila uređena po socijalstičkim načelima stambeni prostor je bio njeno vlasništvo i ona je bila ta koja je određivala manje ili više uspešno kako će se regulisati urbanizam, socijalni problemi i migracije stanovništva u zavisnosti od potreba industrije.\nPosle godina tranzicije i ozbiljne ekonomske krize u kojoj smo bili suočeni sa raznim situacijama zbog nerešene zakonske regulative, i što je još teže, ozakonjavanjem već podignutih, a neadekvatnih objekata ili nadogradnje, izgleda da se ova situacija polako smiruje i konačno ulazi u zakonima regulisane okvire. Uređenjem katastarskih knjiga i njihovom javnom pristupu zaista su na minimum smanjene situacije kada su investitori gradnje jedan te isti stan prodavali više puta i kada su mogli da obećavaju i neispunjavaju ugovorne obaveze, kao i situacije kada su građevinskim odeljenjima pri opštinama podnošeni valjani projekti zgrada, a ne terenu se dešavala sasvim drugačija priča. O lošem kvalitetu gradnje, krivim zidovima, nedostatku prozora i stolariji koja ne funkcioniše ne vredi više ni govoriti i nadamo se da su ove situacije koje su do skoro bile uobičajene, sada stvar prošlosti.\nSve i da ste prošli te početne stadijume osobene za Srbiju, i imate dovoljno novca da sebi priuštite odgovarajući stan, i dovoljno informacija da se zaštitite od mogućih zakonskih problema, moraćete da se suočite sa standardima orjentacije prostora koji vlada kod nas. Ovo konkretno znači da u slučaju da birate stan u zgradama koje su rađene početkom prošlog veka, bićete sigurni da su zidovi odgovarajuće debljine i kvaliteta, ali će vodovodna i kanalizaciona mreža biti problematične, a uz njih sasvim sigurno i način grejanja. Uz to, raspored prostorija tih takozvanih salonskih stanova je praktično svuda isti. Postoji glavni ulaz koji iz velikog predsoblja vodi u salon, a iz kog možete ući u jednu ili dve spavaće sobe. A samo glavna spavaća soba ima direktan ulaz u kupatilo, za razliku od ostatka stana. Pomoćni ulaz je služio za nekadašnju poslugu i sa te strane stana biće postavljena kuhinja, soba iza nje za kuvaricu i mali toalet, bez mogućnosti ugrađivanja makar tuš-kabine.\nOvo konkretno znači da su maltene sve sobe prolazne i da nećete imati ni trenutak mira ukoliko imate decu na primer, ili je potrebno da radite od kuće. Iako mogu da izgledaju vrlo lepo, ovi stanovi su jako nepraktični za moderne potrebe i zidovi se zbog tipa gradnje vrlo teško izmeštaju ili je potpuno zabranjeno to raditi jer su noseći delovi konstrukcije.\nStanovi iz doba socijalizma su mahom građeni u velikim zgradama sa tankim zidovima, manjim brojem kupatila od realnih potreba, i jednim vrlo nezgodnim detaljem. Dečije sobe su obično širine samo 2 metra i ne pružaju ni osnovne uslove za zdravo odrastanje.\nI današnji stanovi, čak i za one koji su sposobni više da plate, nisu valjano organizovani. Čini se kao da se današnje arhitekte utrkuju ko će da isprojektuje veću dnevnu sobu na štetu svih ostalih prostorija. To što će ovakva dnevna soba da se ispuni sa jednom, dve ili tri garniture za sedenje, ne čini ništa dobro ostatku stana, gde je potrebna jedna manja prostorija za odlaganje pomoćnih aparata, zatim garderobe, kao i ponovo zaboravljene, dovoljno velike dečije i radne sobe.\nKako doneti pravu odluku prilikom kupovine nekretnina\nIzgradnja beogradskog Prokopa\nEksperimentalna utopija – Auroville\nZaha Hadid kraljica slobode u gradnji\nPrethodna Arhitektonski objekti o kojima se najviše raspravljalo u moderna vremena\nSljedeći Dileme ulaganja u građevinske objekte\nArhitektura – Naša Budućnost\nCopyright © BLOK.RS


Danuvija motori sele se iz Budimpešte u Novi Sad | Kamatica\nPočetna > tekst > Danuvija motori sele se iz Budimpešte u Novi Sad\nDanuvija motori sele se iz Budimpešte u Novi Sad\nTekst objavljen: 11.05.2013 10:30\nMotocikli čuvene mađarske fabrike Danuvija u Budimpešti uskoro će se montirati i prodavati i u Novom Sadu, gde će se najkasnije za pola godine otvoriti preduzeće zasnovano na javno-privatnom partnerstvu.\nDolazak Danuvije u Novi Sad doneo bi i otvaranje novih radnih mesta, što je u ovom trenutku značajan doprinos buđenju privrede grada i Pokrajine.\nOsim otvaranja novih radnih mesta, što će doneti ekonomsku sigurnost zaposlenima i njihovim porodicama, Novosađani (koji su odvajkada zaljubljenici u dvotočkaše, kako bicikle, tako i motocikle), ali i svi ostali potencijalni kupci, dobiće priliku da im poznati brend bude nadohvat ruke.\nA, s obzirom na istanjene buđelare, mnogi će verovatno lakše izdvojiti novac za kupovinu motora nego automobila.\nPodsećamo da u Budimpešti, glavnom gradu susedne Mađarske, mašinska, pa i proizvodnja motocikala, ima dugu tradiciju i veliki ugled u svetu. Još početkom prošlog veka fabrika koju je osnovao Manfred Vajs bila je pravi gigant i proizvodila sve, od šivaće igle do aviona, a prvi model motocikla tu je napravljen još 1929. Bila je to kopija BMW-a, da bi narednih godina uspešno proizvodila originalne dvotočkaši s motornim pogonom.\nNeki modeli, poput „čepela” i „panonije” s početka šezdesetih godina, bili su veoma traženi i prodavani u celom svetu. Osvojena je i prozvodnja odgovarajućih prikolica za velike motocikle, pa mopedi... A od 1955. godine proizvodnja „čepela” od 125 kubika preseljena je u fabriku Danuvija, gde je godinu dana kasnije proizveden i desethiljaditi model Danuvija-Čepel motocikla.\ndanuvia danuvija fabrika motora novi sad automobilska industrija Mađarska


Da li će demonstranti biti pomilovani?\nMilan Marinović, predsednik Prekršajnog suda u Beogradu izjavio je, povodom zahteva predsednika Srbije da se oslobode svi koji su prekršajno kažnjeni zbog upada u RTS i tokom protesta ispred Predsedništva, da je zakonski moguće pomilovanje predsednika Republike, ali i da policija može da odustane od zahteva za prekršajni postupak.\nOn je rekao da je Ustavom regulisana abolicija kao amnestija i kao pomilovanje predsednika.\nOn je istakao da je zakonski i po Ustavu moguće pomilovanje aktom predsednika Republike, ali da ne zna da li je procedura pokrenuta za konkretan slučaj. Privedeni tokom protesta za vikend nisu pravosnažno osuđeni i u tom slučaju obe strane u postupku imaju pravo žalbe.\nZakon o prekršajima daje mogućnost podnosiocu da odustane od svog zahteva sve do pravosnažnosti presude, što u praksi u ovom slučaju znači da policija može da „pošalje odustanak“ od zahteva za prekršajni postupak.\nOd šest osoba koje su prekršajno kažnjene, njih petoro je u Padinskoj skeli dok je jedno lice novčano kažnjeno. Marinović je objasnio da lica koja su nosila fantomke i testeru nisu u nadležnosti Prekršajnog suda, već Tužilaštva.\nNebojša Stefanović, ministar unutrašnjih poslova Srbije izjavio je danas da svako ko je počinio krivično delo treba da odgovara za svoj postupak.\n„Predsednik može da izvede aboliciju i da pokaže da je bolji čovek od ovih koji su tu decu gurali da čine ta dela. Ono što ne smemo da dozvolimo jeste da oni koji su napadali policajce, pretili novinarima, nosili motornu testeru – takvi ljudi ne smeju da budu abolirani„, kaže Stefanović.\ndemonstrantiMilan MarinovićNebojša Stefanovićopozicijapolicija


Tag / Sud za ljudska prava u Strazburu / Vesti online\nStrazbur kažnjava zbog sporih sudova\nNije novina da parnice u Srbiji mogu da traju i više decenija i da je sporost u izricanju presuda već hronična boljka srpskog pravosuđa.\nŠpijuniranje bilo nelegalno\nMasovni internet nadzor koji je sprovodio britanski vladin štab za komunikacije (GCHQ), špijunska služba ekvivalent američkoj Nacionalnoj obaveštajnoj agenciji (NSA), bio je nelegalan, presudio...\nSlovenija vraća i kamate\nSud za ljudska prava u Strazburu obavezao je Sloveniju da vlasnicima iz bivše Jugoslavije vrati staru deviznu štednju kod Ljubljanske banke. Tako posle dugo godina neizvesnosti i čekanja vlasnici...\nFrancuska osuđena u Strazburu\nSud za ljudska prava u Strazburu osudio je danas (2. oktobar) Francusku zbog zabrane vojnicima da se sindikalno organizuju.\nIzbrisani tuže Sloveniju sudu u Strazburu\nSud u Strazburu: Srbija da isplati radnike\nJuliji Timošenko prekršena prava\nEvropski sud za ljudska prava u Strazburu ocenio je da su ukrajinske vlasti prekršile ljudska prava bivšoj premijerki Juliji Timošenko i da je njeno zatvaranje politički motivisano.\nRadio 021 2 komentara\nOtporaš u Strazburu pobedio Srbiju\nSud za ljudska prava u Strazburu naložio je državi Srbiji da isplati odštetu bivšem otporašu Nebojši Sokoloviću iz Požarevca, jer je njegov spor protiv Ivana Markovića, nekadašnjeg...\nFBiH: Ako vratimo stanove Srbima, bankrotiraćemo!\nFederacija BiH može doživeti finansijski kolaps ako odluka Suda u Strazburu u "slučaju Đokić" bude primenjena na više od 20.000 stanova koji su pre rata bili u vlasništvu Srba, izjavio je...


Đokić: Potpisani ugovori za izgradnju HE u Republici Srpskoj\nMinistarstvo energetike i rudarstva Republike Srpske, tokom prvih 100 dana rada Vlade, potpisalo je više ugovora za izgradnju energetskih objekata u Srpskoj, te dodijelilo niz koncesija za eksploataciju mineralnih sirovina, čime su stvorene nove razvojne šanse za Srpsku, rekao je resorni ministar Petar Đokić.\nĐokić je u intervjuu Srni naglasio da je u ovom periodu urađeno mnogo u oblasti elektroenergetike Srpske zajedno sa Vladom Srbije, te radom zajedničkog Stalnog energetskog komiteta inicirano potpisivanje Protokola o saradnji na izgradnji tri hidroelektrane u gornjem toku Drine - "Foča", "Paunci" i "Buk Bijela" ukupne investicione vrijednosti veće od 500 miliona evra.\n"Sada krećemo u operativne aktivnosti, sa namjerom da u ovoj godini počne izgradnja hidroelektrane `Buk Bijela`. Uvjeren sam da ovaj cilj može biti ostvaren zajedno sa Vladom Srbije", istakao je Đokić.\nOn je rekao da je planirano da na izgradnji HE "Buk Bijela" bude angažovano 500 radnika i da domaće kompanije učestvuju u najmanje 50 odsto radova na ovom i drugim energetskim objektima.\nPrema njegovim riječima, resorno ministarstvo je intenzivno radilo i na daljoj realizaciji projekta izgradnje HE "Dabar", čija je investiciona vrijednost povećana na 466 miliona KM. Đokić je rekao da je Vlada Srpske potvrdila dokapitalizaciju ove hidroelektrane sa 34 miliona KM od njenog većinskog vlasnika HE "Trebišnjica".\nĐokić kaže da je u oblasti elektroenergetike potpisan i koncesioni ugovor za izgradnju vjetroelektrane "Grebak" kod Nevesinja, instalisane snage oko 52 megavata, a vrijednost investicije je 150 miliona KM.\nOn je naveo da je resorno ministarstvo dodijelilo koncesije za male hidroelektrane i nastavlja sa realizacijom malih hidroenergetskih projekata u Srpskoj sa domaćim i inostranim partnerima.\nĐokić je rekao da je u oblasti rudarstva zaključen sporazum sa jednom kompanijom za eksploataciju olova i cinka na području opštine Foča, čija vrijednost u početnoj fazi iznosi osam miliona KM.\nOn naglašava da se resorno ministarstvo krajnje odgovorno odnosi prema resursima kojima upravlja Republika Srpska i ističe da je zaključeno više koncesionih ugovora za ekaploataciju mineralnih sirovina, prije svega agregata kamena.\nĐokić dodaje da su pokrenute aktivnosti za raskid nekoliko koncesionih ugovora zbog nepoštovanja uslova kao što je slučaj sa vjetroelektranom "Trusina".\n"Kada je riječ o razvoju industrije, pružali smo podršku i podsticali dodatne aktivnosti. U prvim mjesecima ove godine kompanija `Alumina` iz Zvornika i ostale fabrike iz sektora bazne hemijske industrije ili crne metalurgije imale su vidljive rezultate, čime su doprinijele rastu bruto domaćeg proizvoda u Srpskoj", istakao je Đokić.\nOn je naglasio da je u periodu 100 dana rada Vlade Republike Srpske definisan pravni status preduzeća "Gas promet" sa Pala potpisivanjem kvalitetnog ugovora sa "Srbija gasom", čime su uređeni međusobni odnosi u okviru Energetskog komiteta i stvorene ključne smjernice za razvoj gasnih projekata u Republici Srpskoj.\nĐokić ističe da je gasifikacija projekat budućnosti Republike Srpske i regiona.\n"U ovoj godini očekujemo da, osim završetka nekoliko malih hidroelektrana i njihovog puštanja u komercijalni rad, bude završeno i odsumporavanje Termoelektrane `Ugljevik`, projekta vrijednog 85 miliona evra, kojim će biti smanjena emisija štetnih gasova i krupnih čestica za 94,5 odsto i omogućeno da TE produži radni vijek najmanje do 2035", naglasio je Đokić.\nOn je rekao da će resorno ministarstvo nastaviti da razvija konkurentsku sposobnost "Elektroprivrede Republike Srpske", te će u toku ove godine biti predložen novi zakon o električnoj energiji na osnovu kojeg će biti pokrenut proces temeljnog restrukturisanja odnosa u okviru elektrosistema Srpske.\n"U ovoj godini podsticaćemo na poseban način dalju aktivnost za razvoj vjetroelektrane `Hrgud`. Koncesiju za taj objekat ima `Elektroprivreda Srpske` i partnera Njemačku razvojnu banku KVF", naglasio je Đokić.\nOn je rekao da će resorno ministarstvo podsticati razvoj i drugih energetskih projekata solarnih elektrana, manjih solarnih elektrana i drugih elektrana na bio-masu, radi jačanja konkurentske sposobnosti elektroenergetskog sistema i stabilnosti proizvodnje i snabdijevanja tržišta električnom energijom.\nĐokić je podsjetio da Republika Srpska i dalje ima najnižu cijenu električne energije u regionu i istakao da će ta politika biti zadržana, uz napomenu da se mora voditi računa i o tržišnim principima.\nĐokić ističe da je rad resornog ministarstva bio vrlo dinamičan u prvih 100 dana, u okviru zacrtanog plana Vlade Republike Srpske na osnovu onoga što je premijer Radovan Višković u ekspozeu naznačio kao najvažnije smjernice.\nOn je rekao da je Ministarstvo pomagalo i koordinisalo mnoge aktivnosti i u industrijskoj proizvodnji za crnu metalurgiju, baznu hemijsku industriju, industriju u oblasti elektro i rudarske opreme.\n"Kada je riječ o energetici, postupamo u skladu sa Strategijom razvoja energetike Republike Srpske do 2035. godine, kojom je planirano da Republika Srpska u ovoj oblasti investira ukupno 11,5 milijardi KM", naveo je Đokić.\nKinezi zainteresovani za gradnju hidroelektrana i aerodroma\nĐokić: Srpska je mjesto sigurnog investiranja\nUsaglašavanje ugovora o koncesiji za izgradnju vjetroelektrane\nĐokić sa Fildom\nUspješna saradnja sa Velikom Britanijom\nEva Ras napljuvala film o Tomi\nGolman Noriča ima rak\nTUGA! Nakon višegodišnje borbe sa karcinomom preminula Vanja Dukić (37)\nIstraživanje: Duži boravak u kosmosu oštećuje mozak


Digitalni Kiosk posle šest mececi | PC Press\nDigitalni Kiosk posle šest mececi\n20. februar 2010. 7. avgust 2017. Bojan Stanojević\nU sredu, 17. februara, u Eunet-ovom pres centru je održana promocija sistema Digitalni Kiosk. Okupljenim novinarima i predstavnicima domaćih izdavačkih kuća predstavljen je nov, i kod nas jedinstven sistem distribucije i upotrebe svih vrsta štampanih materijala.\nUvodnu reč sa osvrtom na situaciju u izdavačkoj industriji, kao i o korenima ideje i potrebe koja je dovela do nastanka Digitalnog Kioska, održao je Goran Filipović, jedan od nosioca projekta. Situacija za izdavače kod nas svakako se ogleda u činjenici da je broj magazina na kioscima u poslednjih par godina skoro prepolovljen. Digitalni kiosk je mesto gde će ubuduće svi moći da ostvare svoje interese na najbolji i najkvalitetniji način. Za šest meseci, koliko je DK u upotrebi, završen je probni period funkcionisanja ovog sistema, uvedeni su savremeni načini plaćanja, i postignuta dobra posećenost sajta http://www.digitalnikiosk.com/.\nPrezentaciju je održao Đorđe Cvetković, predsednik kompanije Digitalni Kiosk. Tema njegovog obraćanja prisutnima je bio način funkcionisanja sistema, kao i pogodnosti koje sistem donosi izdavačima, čitaocima i oglašivačima.\nSistem Digitalni Kiosk je prodajno mesto štampanih materijala na Internetu, sa namerom da svim čitaocima ponudi što širi spisak magazina, knjiga i svih ostalih vrsta štampanog materijala. Najvažniji detalj ovog sistema je da se magazini ne prodaju u štampanom, već u digitalizovanom obliku. Ceo proces digitalizacije, kao i sve ostalo je potpuno autentičan, razvijen i zaštićen od strane Digitalnog Kioska. Sistem je projektovan da korisnicima pruži komfor upotrebe i mnogo novih mogućnosti, a sve ovo uz visok nivo sigurnosnih mera namenjenih bezbednosti korisnika.\nIzdavači, po njegovim rečima, više ne treba da brinu o remitendi, jer ona prestaje da postoji, a dobijaju i potpunu kontrolu interesovanja i realizacije prodaje svojih izdanja kroz kontrol panel namenjen tome. Osim toga, naglasio je, troškovi štampe i transporta prestaju da učetvuju u ceni krajnjeg proizvoda, jer se sve odvija na digitalnom nivou. Ova činjenica je nešto što pogoduje kako izdavačima, tako naravno i čitaocima. Čitaoci dobijaju mogućnost da do svojih omiljenih magazina dođu trenutno, iz bilo kog kraja sveta, u bilo koje doba dana, bez bojazni da je njihov primerak rasprodat. Osim toga, čuvanje starih primeraka više nije vezano za stalno povećanje kvadrature stambenog prostora, već se sve završava u računaru čitaoca. Program namenjen za čitanje magazina, uz sve ostale napredne funkcije, omogućava i obeleževanje delova sadržaja, pa čitalac uvek može da se vrati na neki, njemu interesantan deo teksta. S obzirom da je Digitalni Kiosk urađen uz primenu svih savremenih standarda programiranja, otvorena je mogućnost ubacivanja multimedijalnih sadržaja u magazine, što će posebno pogodovati oglašivačima, jer se uspotsvlja sasvim nova dimenzija komunikacije sa čitaocem.\nNezaobilazna dimenzija ovog sistema je ekološki efekat koji on donosi sa sobom. Izostavljanje osnovnih komponenti u štamparstvu, papira i boje na bazi olova, kao i nepostojanje izduvnih gasova prilikom transporta, uspešnost sistema Digitalni Kiosk direktno povezuje sa zaštitom čovekove okoline.\nU narednom periodu u sistem Digitalni Kiosk bi trebalo da budu dodati i novi načini plaćanja, a u proceduri je i pristup velikog broja izdavača. Trenutno na ovom prodajnom mestu možete naći oko trideset izdanja iz dvadesetak renomiranih izdavačkih kuća.\nNa kraju izlaganja, Cvetković je naglasio da brz razvoj Interneta u svetu i kod nas, kao i digitalizacija i tempo svakodnevnog života, idu u prilog uverenju da Digitalni Kiosk predstavlja budućnost ovog dela svakodnevnice.\nNakon završene prezentacije, okupljni su mogli da isprobaju mogućnosti i funkcionalnost ovog sistema. Više informacija o ovom događaju biće postavljeno na sajt http://www.digitalnikiosk.com/.\nVideo snimak ove konferencije je dostupan na adresi http://www.live-e.tv/, kao i na http://www.kursortv.com/\nTrenutni spisak izdanja u ponudi Digitalnog Kioska:\nEkonomist / Bankar / Preduzeće\nZabavnik / Viva / Ilustrovana politika / Bazar\nNedeljni Telegraf / Zdravlje i Lepota / Iscelitelj / Horoskop\nIzvor: Digitalni Kiosk\nTagovi: Digitalni kiosk, Eunet\n← Kingston: Rast SSD segmenta u 2010.\nPC Press: SionNet, kung-fu Panda →


CG od Hrvatske traži izručenje člana "kavačkog" narko kartela\nCrnogorska policija (ilustracija)\nMinistarstvo pravde Crne Gore saopštilo je da će od Hrvatske zatražiti izručenje crnogorskog državljanina Miloša Radonjića, uhapšenog prošle nedjelje u Slavonskom brodu zbog falsifikovanja dokumenata, da bi mu se pred domaćim sudovima sudilo zbog krivičnog djela stvaranje kriminalne organizacije i omogućavanje uživanja opojnih droga.\nU tom resoru su hrvatskoj agenciji Hina objasnili da tek predstoji početak postupka izručenja Radonjića, koga lokalni mediji smatraju vosokopozicioniranim članom jednog od dva suprotstavljena crnogorska narko klana čiji su nemilosrdni obračuni posljednjih godina odnijeli na desetine života.\n"Za njim je raspisana međunarodna poternica po naredbi Višeg suda u Podgorici, radi vođenja krivičnog postupka zbog krivičnog dela stvaranje kriminalne organizacije..... i krivičnog dela omogućavanje uživanja opojnih droga. Ministarstvo pravde Crne Gore će od nadležnih organa Republike Hrvatske zatražiti izručenje ovog lica", navodi se u saopštenju Ministarstva pravde.\nCrnogorski istražitelji vjeruju da je Radonjić navodno jedan od šefova "kavačkog kriminalnog klana" iz Kotora, koji je do sada preživio više pokušaja ubistva.\nPrema informacijama koje prenose hrvatski mediji, Radonjić je uhapšen prošle nedjelje jer je navodno uz zahtjev za izdavanje pasoša u Novoj Gradiški priložio lažna dokumenta, da bi potom bio priveden u Županijski sud u Slavonskom brodu gdje mu je određen istražni zatvor.\nPored postupka koji se vodi protiv njega, Radonjić se potražuje i radi izdržavanja četvoromjesečne kazne na koju je osuđen zbog nedozvoljenog držanja oružja i eksplozivnih materija, saopštila je nedavno crnogorska policija.


OSM Televizija - Čubrilović i Van Sta o jačanju saradnje Srpske i regije Tirol\nČubrilović je danas u Tirolu razgovarao sa predsjednikom Parlamenta ove austrjske pokrajine Hervigom Van Staom, predstvanicima Privrednog saveza Tirola i posjetio privredni pogon firme Teni.\nČubrilović i Van Sta saglasili su se da postoje mogućnosti za jačanje saradnje regije Tirol i Republike Srpske i povezivanja u oblastima koje su od zajedničkog interesa, kao što su projekti u oblastima turizma, obrazovanja i kulture.\nDogovoreno je da se intenzivira saradnja na nivou skupštinskih radnih tijela i resora koji mogu ponuditi zajedničke projekte prema fondovima Evropske unije.\nČubrilović je razgovarao i sa predsjednikom Privrednog saveza Tirola Francom Herlom o jačanju saradnje u oblasti privrede i prenošenju iskustava koja Tirol ima u promociji ove pokrajine, koja je jedna od najznačajnijih turističkih destinacija u Evropi.\nHerl je zrazio zainteresovanost za ulaganja u Banjaluku i Republiku Srpsku.\nČubrilović je danas posjetio i privredni pogon metalne industrije Teni i razgovarao sa vlasnikom i direktorom kompanije Arturom Tenijem, a u 18 časova će u Zajednici srpskih klubova u Tirolu razgovarati sa predstavnicima dijaspore.\nČubrilović će sutra boraviti u Salcburgu gdje će razgovarati sa predsjednicom parlamenta Salcburga Brigitom Palauf, te predstavnicima privrednih društava ove regije o mogućnostima uspostavljanja privredne saradnje.\nJoš iz iste kategorije: « Mostar: Sipa uhapsila lice sa potjernice hrvatskog Interpola Poziv za učešće u konsultacijama o saradnji sa iseljeništvom »


Zavod zdravstvenog osiguranja HNK kupuje limuzinu od 60.000 KM\nAli Damjan Ožegović iz Transparency Internationala u Bosni i Hercegovini (TI BiH) kaže kako je očekivao da će institucije tokom pandemije tražiti jeftinije aute sa slabijim karakteristikama\nZavod traži “limuzinu” proizvedenu 2021. godine, crne metalik boje sa dizel-motorom, a od ostale opreme, između ostalog, vozilo treba da posjeduje komande na volanu za upravljanje mobilnim telefonom i bežično punjenje telefona.\nAlenka Ban iz Zavoda zdravstvenog osiguranja HNK-a kaže za Balkansku istraživačku mrežu Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) da je stručna služba Zavoda napravila analizu stanja svih službenih vozila ove institucije i utvrdila da su četiri vozila, od njih šest kojima Zavod raspolaže, u djelimičnom ili potpunom kvaru, pa su iz tog razloga donijeli odluku o obnavljanju voznog parka.\n“Posljednjom analizom interne revizije utvrđeno je kako se više od 30 posto svih troškova službenih vozila odnosi na troškove popravke i održavanja, te kako su ulaganja u osnovna sredstva čija je vrijednost nula KM ulaganja koja ni u kojem slučaju nisu opravdana ulaganja”, kaže Ban.\nAli Damjan Ožegović iz Transparency Internationala u Bosni i Hercegovini (TI BiH) kaže kako je očekivao da će institucije tokom pandemije tražiti jeftinije aute sa slabijim karakteristikama.\n“Malo je neodgovorno da oni nabavljaju tako skupe automobile, a mogu sigurno da za duplo manje novaca kupe pojednako dobar automobil koji će jako dobro da služi, pogotovo sad kad vidimo da bi zavodi zdravstvenih osiguranja, ministarstva zdravlja i institucije trebalo da se fokusiraju na zdravlje građana, nabavku vakcina i borbu protiv pandemije”, naglašava Ožegović.\nU specifikacijama za novo vozilo Zavod daje detaljnija objašnjenja zašto insistira na nekim zahtjevima, što je praksa, prema mišljenjima revizora, koja je poželjna, ali se u najvećem broju tendera za automobile ne koristi. Tako Zavod insistira na dizel-motoru i automatskom mjenjaču sa osam stepena prenosa.\nZavod je namjerno izbjegao navesti radnu zapreminu motora jer se “specificiranjem radne zapremine i broja cilindara motora može suziti izbor na vrlo mali broj motora, a stavljanjem specifične snage, najvećeg momenta i da je automobil nov i nekorišten, propisuje se dovoljno elemenata za dobijanje adekvatnog motora”.\nBaza službenih automobila BIRN-a BiH pokazuje da je polovina svih provedenih nabavki vozila završena s tek po jednim ponuđačem i da određeni broj tendera svojim opisom smanjuje konkurenciju.\nU objašnjenju automatskog mjenjača se navodi da je automobil namijenjen za duže relacije, a automatski mjenjač utiče na sigurnost i smanjuje umor vozača na dugim relacijama, što potvrđuju i institucije koje se bave ergonomijom i sigurnošću u automobilskoj industriji.\nKod traženja dizel-motora objašnjeno je da motori koji rade na dizelskom principu sagorijevanja goriva imaju veći koeficijent iskorištenja motora, dugotrajniji su, imaju veći moment u niskom režimu rada i daju automobilu veću vrijednost kod prodaje kao rabljenog.\nAlenka Ban kaže da je prosječna starost vozila koja posjeduju veća od 12 godina te da je svim vozilima već odavno istekla tvornička garancija i nemaju knjigovodstvenu vrijednost.\n“Jedno vozilo od početka 2020. godine nije u voznom stanju. Nakon pregleda svih vozila, po procjeni ovlaštenih servisa, utvrđeno je kako bi za popravku istih Zavod trebao izdvojiti više od 21.000 KM”, kaže Ban.\nOna ističe da je Zavod, uz plan za obnavljanje voznog parka, napravio i plan prodaje putem licitacije, a sredstva od prodaje bit će evidentirana kao prihod Zavoda, “tako da će stvarni troškovi biti niži od iznosa koji su navedeni u tenderu”.\nInstitucije i javne ustanove ili kompanije u BiH, prema podacima Baze službenih automobila BIRN-a BiH, godišnje potroše oko 50 miliona maraka za nabavku novih službenih automobila, uključujući i vozila hitne pomoći, vatrogasna vozila, ali i limuzine, na koje otpada petina godišnjih izdvajanja. U Bazi se trenutno nalaze podaci o više od 11.000 službenih vozila u voznim parkovima institucija.\n#Zavod zdravstvenog osiguranja HNK


Dugovanja državnih institucija odvela kompanije na stup srama – Magazin Plus\nHome/Dugovanja državnih institucija odvela kompanije na stup srama\nNedavna objava liste dužnika PDV-a u BiH uzrokovala je veliki interes javnosti, iako još nije poznato, je li rezultirala pojačanom naplatom dugovanja, što je bio jedan od ciljeva njene objave. No, ono što je uočeno kao problem po njenoj objavi je i to da se na listi nalazi veći broj kompanija koje upravo od državnog sektora nisu mogle naplatiti dugovanja u propisanom roku što ih je i dovelo u nemogućnost plaćanja PDV-a.\nFirme sa kojima smo razgovarali kažu da je jedan od razloga zašto nisu uspjeli platiti PDV upravo dugovanja državnih firmi prema njima. Iako je plaćanje trebalo obaviti u roku 30 dana to se rijetko kada događa tako da na naplatu svojih potraživanja čekaju dosta dugo. Zbog toga bi, smatraju, državu trebalo staviti na stup srama jer je ona jedna od uzročnika ovih problema.\nMiroljub Jurić, direktor firme SM 99 d.o.o. Kotor Varoš, čija firma se nalazi na listi poreznih dužnika, kaže da ima velika potraživanja od kupaca od nekih 500.000 KM, a da se 70% od tih dužnika financiraju iz proračuna.\nSlično iskustvo ima i firma ERDI iz Zavidovića sa dugom od 39,501.17KM. Oko 85.000 KM potraživanja ne može da naplati od općina i kantona.\nAdil Merdić, direktor firme Erdi d.o.o. iz Zavidovića navodi sa ima oko 40.000-50.000KM završenog posla, ali ne smije izdati račun da ne stvara obavezu za uplatu PDV-a. ”Čekam da netko od proračunskih institucija uplati, te ću onda izdavati račune, da naplatim svoje usluge.Teška je situacija jer naplata teško ide”, kaže on.\nEnver Buza, v.d. direktor Geodetskog zavoda BiH, kaže da se Geodetski zavod nije platio PDV zato što ih država, kršenjem Ustava i tri zakona vezana za geodetsku djelatnost, spriječava da dođu do dohotka kako bi mogli platiti PDV. ”Država je neke spriječila da dođu do dohotka da bi platitli PDV-a , a drugima je pak omogućila da naprave ogromne dugove”, kaže on.\nProblem je, također, ističu u kompanijama sa kojima smo razgovarali, da svi kasne sa plaćanjem, a od nadležnih institucija nitko nema razumjevanja za privrednike.\nZamjerka kompanijama je bila i to da neki od njih kasne sa plaćanjem PDV-a 10-tak dana, a nalaze se na listi zajedno sa onima koji imaju dosta veća dugovanja te smatraju da to nije fer.\nDuljko Hasić, ekonomski stručnjak Vanjskotrgovinske komore BiH, kaže da je da neshvatljivo da i državne institucije, agencije, poduzeća generiraju dug po osnovu PDV-a.\n”To stvara doista jednu tešku sliku poslovne situacije u BiH. Stanje kronične nelikvidnosti, kakvo je stvoreno u ekonomiji BiH, prouzrokovano je upravo ovim neplaćenjem potraživanja od državnih poduzeća, institucija”, navodi Hasić.\nOsim obveza koji proističu iz zakona potrebno je navodi, hitno početi razmišljati o uvođenju mehanizma poravnanja odnosno mulitrateralne kompezacije koja bi u jednom dijelu riješila ove probleme.\nVezano za objavljenu listi i naplatu PDV-a kaže da tu postoji nekoliko spornih pitanja,a jedno je zbog čega je dozvoljeno da pojedini pravni subjekti tako vremenski dugo razdoblje duguju UIO poreze te zbog čega to rade državne institucije i poduzeća koja su tu da provode zakon.\nPodsjetimo i to da je pored javne objave dužnika novi zakon o izmjenama i dopunama Zakona o postupku neizravnog oporezivanja, koji je nedavno stupio na snagu naknadni teret prinude smanjen s 10 na pet posto, a zatezna kamata s 0,06 na 0,04 posto svakog dana zakašnjenja.\nDopremijer Turske Išler: BiH su potrebni prosperitet i zajedništvo


GODIŠNJICA NATO AGRESIJE NA SRBIJU - Portal035\nPARAĆINAC KOJI JE POSTAO PRVI PREDSEDNIK SENATA KRALJEVINE SRBIJE\nGODIŠNJICA NATO AGRESIJE NA SRBIJU\nNa današnji dan 24. marta 1999. godine u 19:45 časova NATO pakt je počeo vazdušne napade na vojne ciljeve u SRJ, da bi se kasnije vazdušni udari proširili i na privredne i civilne objekte. U napadima koji su bez prekida trajali 78 dana teško su oštećeni infrastruktura, privredni objekti, škole, zdravstvene ustanove, medijske kuće, spomenici kulture, crkve i manastiri.\nProcene štete koju je imala SRJ kreću se od 30 do 100 milijardi američkih dolara. Za vreme agresije poginulo je oko 1.000 pripadnika vojske i policije i 2.500 civila, među kojima osamdeset devetoro dece, dok je 12.500 ranjeno i povređeno.\nNapadi su suspendovani 10. juna, nakon potpisivanja vojno-tehničkog sporazuma o povlačenju jugoslovenske vojske i policije sa Kosova i Metohije. Istog dana u Savetu bezbednosti je usvojena Rezolucija 1244. po kojoj SR Jugoslavija (Srbija) zadržava suverenitet nad Kosovom i Metohijom, ali ono postaje međunarodni protektorat pod upravom UNMIK-a i KFOR-a. Sa vojskom i policijom u centralnu Srbiju je izbeglo više od 200.000 kosmetskih Srba i drugih nealbanaca. Nakon ovog i drugih ratova tokom raspada Jugoslavije, Srbija je postala zemlja sa najvećim brojem izbeglica i interno raseljenih lica u Evropi.


DRAMATIČNO UPOZORENјE: Teroristi sa Bliskog Istoka se već 4 meseca gomilaju u BiH, Sandžaku i na KiM! | Vestinet.rs\nPOČETNA U FOKUSU DRAMATIČNO UPOZORENјE: Teroristi sa Bliskog Istoka se već 4 meseca gomilaju u BiH, Sandžaku i na KiM!\nDRAMATIČNO UPOZORENјE: Teroristi sa Bliskog Istoka se već 4 meseca gomilaju u BiH, Sandžaku i na KiM!\n13. decembra 2016. 20:17 · Nema komentara\nPREDSEDNIK beogradskog Foruma za terorizam i tranziciju bezbednosti Milan Pašanski upozorio je da najmanje četiri meseca traje egzodus terorista u zemlјe EU, dok se na Balkanu oni okuplјaju prvenstveno u BiH, odakle je moguće da će ići na izvođenje terorističkih napada u EU.\n„Postoje tri punkta gde se već okuplјaju teroristi – jedan je Kosovo i Metohija, drugi Sandžak u manjoj meri, to je ta čuvena zelena transverzala, a treći je prevashodno BiH. Oni će tu da se nakupe u najvećoj količini i to se već događa, oni se već okuplјaju. Lako je moguće da će posebno iz BiH da idu na izvođenje terorističkih akcija u EU“, ocenio je Pašanski.\nOn je za televiziju Pink naveo da teroristi Islamske države već uveliko prelaze u Anadoliju, te podsetio da su evropske službe bezbednosti saopštile da se u EU već vratilo 1.700 pravih terorista, a ne onih koji su učestvovati u ratu.\nPašanski je napomenuo da se pominju cifre da u EU trenutno živi od 35 do 45 miliona muslimana, odnosno šest odsto ukupnog stanovništva EU, te ističe da je dovolјno da samo jedan, najmanji mogući procenat od toga bude militantan.\n„Bezbednosni sistemi EU nisu u stanju da se uhvate u koštac sa tim, sada već domaćim terorizmom“, rekao je Pašanski, koji smatra da će sledeći veliki teroristički akt biti izveden u nekoj nuklearnoj elektrani.\nOn navodi da bi, nažalost, jedino takav napad mogao da napokon ujedini celu međunarodnu zajednicu u borbi protiv terorizma.\nŠto se tiče bezbednosti Srbije, Pašanski smatra da je neophodno sprovesti takozvanu tranziciju bezbednosti, odnosno prekomponovanje celog sistema koji je koncipiran na parametrima koji su odavno prestali da važe.\n„Bilo bi veoma važno uvesti takozvane bezbednosne parametre, koji bi u svakom trenutku mogli da kažu kakav je bezbednosni status zemlјe u tom trenutku, slično kao kada se meri vodostaj – zeleno, narandžasto, crveno“, rekao je Pašanski.\nKada se ti parametri uspostave, kaže Pašanski, moraju stalno da se prate kao vodostaj Dunava i Save, te da se saopštavaju stanovništvu, na primer, da je stanje bezbednosti narandžasto i tada se zna da građani ne treba da idu na stadione, u tržne centre, da se okuplјaju, putuju.\n„Kada se uspostave ti statusi tipa zeleni, narandžasti, crveni, stanovništvo zna kako da se ponaša, a teroristima se daje na znanje da je njihova planirana aktivnost dekonspirisana“, zaklјučio je Pašanski.\nTags:BIH · istok · teroristi · upozorenje · vesti