Petra Spasojević, mlada pijanistkinja: Najbolja, uprkos poteškoćama - Kazaljka\nNaslovna/Kultura/Petra Spasojević, mlada pijanistkinja: Najbolja, uprkos poteškoćama\nPetra je kao prevremeno rođeno dete u prvih 72 sata života izgubila vid. Usledile su brojne operacije koje su joj omogućile da ne živi u mraku, pa može da prepoznaje svetlost i tamu, ali na žalost ne može da nesmetano funkcioniše bez pomoći drugih\nkazaljka Send an email 08.12.2019.\nNOVI SAD (AA) – Petra Spasojević napuniće 22. decembra 15 godina. Iako klavir svira pet i po godina, iza sebe ima mnogo nagrada na domaćim i međunarodnim pijanističkim takmičenjima, a osim nagrada za sviranje osvojila je i prvu nagradu za kompoziciju “Sećanje na detinjstvo” koja je njeno autorsko delo. Svi ovi uspesi prožeti su jednom činjenicom da Petra boluje od retinopatije nedonoščadi, odnosno “inkubatorskog slepila”, ali joj ovaj hendikep nije prepreka na putu do uspeha.\nPetra je kao prevremeno rođeno dete u prvih 72 sata života izgubila vid. Usledile su brojne operacije koje su joj omogućile da ne živi u mraku, pa može da prepoznaje svetlost i tamu, ali na žalost ne može da nesmetano funkcioniše bez pomoći drugih.\nTo je, ipak, nije onemogućilo da živi svoje snove, svira klavir i ubira aplauze publike na koncertima. Poslednji koncert održala je 3. decembra u Novom Sadu na Međunarodni dan osoba s invaliditetom u okviru programa “Supermoćni” koji realizuje Evropska prestonica kulture Novi Sad, gde je nagrađena gromoglasnim aplauzima i poručila publici da se zbog njih oseća supermoćno.\nPetra je rodom iz Kuršumlije, ali je priroda njene bolesti uticala da se porodica Spasojević preseli u Novi Sad gde je od šeste godine počela da pohađa nastavu u osnovnoj školi za decu sa smetnjama u razvoju “Milan Petrović”.\nBANU o jeziku\nU Kataru ponovo počeli američko-talibanski mirovni pregovori za Afganistan\nEuforija, slika koja obilježava početak XXI vijeka u evropskom slikarstvu


Cvijanović: Prisustvo molitvenom doručku u Vašingtonu potvrda značaja Srpske – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Cvijanović: Prisustvo molitvenom doručku u Vašingtonu potvrda značaja Srpske\nCvijanović: Prisustvo molitvenom doručku u Vašingtonu potvrda značaja Srpske\nVAŠINGTON – Predsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da je prisustvo predstavnika Srpske Nacionalnom molitvenom doručku u Vašingtonu potvrda i priznanje značaja Srpske u regionalnim okvirima.\nCvijanovićeva je naglasila da je veoma bitno da se u neposrednim kontaktima sa uticajnim ličnostima u SAD, predstavnicima američkog Kongresa, Stejt departmenta i drugih institucija istakne položaj i uloga Republike Srpske.\n„To je potvrda ustavnog i političkog pozicioniranja Republike Srpske u okviru BiH“, istakla je Cvijanovićeva nakon Molitvenog doručka, čiji je domaćin bio predsjednik SAD.\nPremijerka Srpske rekla je da je ovo bila prilika da se posjeta Vašingtonu, osim susreta sa predstavnicima američke administracije, iskoristi i za susrete sa brojnom i vrlo uticajnom srpskom dijasporom u SAD, saopšteno je iz Biroa Vlade Republike Srpske za odnose sa javnošću.\nMolitvenom doručku u Vašingtonu prisustvovali su predstavnici američke administracije, Kongresa, diplomatskog kora, svjetske ekonomske, političke i kulturne elite.\nNacionalnom doručku, koji se održava prvog četvrtka u februaru, prisustvuje 4.000 zvanica od kojih je trećina iz inostranstva, iz više od 140 država iz političkog, kulturnog i vjerskog života, za koje Organizacioni odbor, koji čine predstavnici Kongresa, ocijene da su ostvarili značajne društene rezultate u svojim zemljama.\nGodišnji Nacionalni molitveni doručak održan je u okviru cjelokupnog programa okupljanja izabranih zvaničnika koji je traje od 3. do 6. februara.\nPredsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović i premijer Federacije BiH Fadil Novalić razgovarali su prethodno u Vašingtonu sa predstavnicima MMF-a i Svjetske banke o stanju u oblasti finansija u BiH.\nCvijanović: Terorizam globalna prijetnja\nPredsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je u Vašingtonu da je Republika Srpska svjesna da terorizam predstavlja bezbjednosnu prijetnju na globalnom nivou, te da borba protiv terorizma ostaje jedan od ključnih bezbjednosnih prioriteta za Vladu Srpske.\nCvijanovićeva je naglasila da je Vlada Srpske čvrsto opredijeljena da u partnerstvu djeluje sa svim progresivnim snagama na suzbijanju ove bezbjednosne prijetnje, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose s javnošću.\nOna je tokom sastanka sa predstavnicima balkanskih zemalja i Stejt departmenta na radnom ručku ocijenila da se BiH već suočila sa nizom terorističkih akata, ali se nameće pitanje da li su svi politički akteri u BiH iskreno opredijeljeni za borbu protiv ovog izazova.\n„Rješavanje bezbjednosnih pitanja mora biti zajednički i zahtijeva ozbiljan pristup i sveobuhvatan angažman, kako domaćih, tako i međunarodnih aktera“, naglasila je Cvijanovićeva.\nOna je dodala da bezbjednosni izazovi prevazilaze granice jedne zemlje i da terorizam sa kojima se susreće BiH, ali i druge države Balkana i Evrope, obavezuju na jaču saradnju zemalja jugoistočne Evrope.\nNa radnom ručku, premijerka Srpske je razmijenila mišljenje i o ekonomskoj i privrednoj saradnji, te o drugim aktuelnim pitanjima na Balkanu i BiH.\ncvijanović molitveni doručak\nAmerički „F-16“ izbjegli susret sa ruskim lovcima\nSIPA uhapsila osam pripadnika HVO-a zbog zločina nad Bošnjacima\nSrpska ima pravo da slijedi primjer Krima\nS diplomom svi bi u Vladu, samo vrijedni u njivu ili štalu


BiH očekuje novi priliv migranata\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: September 4, 2019\nPrema državnoj Graničnoj policiji, BiH može očekivati novi priliv migranata, ali ova policijska agencija trpi nedostatak službenika za zaštitu istočnih granica sa Srbijom, smera iz kojeg uglavnom dolaze migranti od.\nAko se problem s nedovoljnim brojem graničnih policajaca ne reši uskoro, pitanje migracije može eskalirati, upozorila je Granična policija BiH.\n„15 odsto službenika ne može vršiti kontrolu pograničnog područja. To bi značilo da jedan službenik kontroliše 30 kilometara granice i evropski standardi kažu da jedan službenik treba nadgledati područje od jednog kilometra”, objasnila je Sanela Dujković, potrpatol Granične policije BiH.\nZa potpuno pokrivanje granice sa Srbijom, Graničnoj policiji je potrebno 1.000 službenika.\nPrema podacima Službe za poslove sa strancima BiH, od 1. januara do 2. septembra registrovano je 18.641 migranata, ali taj se broj svakodnevno menja. U Crvenom krst BiH rekao je da će osigurati dodatna sredstva za pomoć u rešavanju krize.\n„Konferencija o partnerstvu, odnosno donatorska konferencija pod pokroviteljstvom Međunarodne federacije društava Crvenog krsta i Crvenog polumeseca, održaće se sutra u Sarajevu, u zgradi Parlamenta. Očekujemo da ćemo tamo predstaviti sveukupnu situaciju”, rekao je Husein Kličić, šef Crvenog krsta BiH.\nDržava se već drugi put bori s tim problemom nakon što su hiljade ilegalnih migranata iz raznih afričkih i azijskih zemalja prošli put kroz zemlju kako bi stigli do krajnjih odredišta uglavnom u zapadnoj Europi, izveštava TV N1.\nAli, kako Hrvatska drži svoju granicu zatvorenu za ilegalne migrante, ti ljudi su zaglavljeni na područjima blizu granice BiH s tom zemljom.\nMeđunarodne organizacije osigurale su utočište u nekoliko privremenih migrantskih centara u Unsko-sanskom kantonu na severozapadu države, ali njihovi kapaciteti ne mogu opsluživati dramatični porast broja stranaca./ibna


Virus korona prijeti da "zarazi" privredu u BiH - Akta.ba\nNakon pojave virusa korona u Kini, i privreda u BiH mogla bi da se "zarazi" jer, kako kažu nadležni, domaća preduzeća ostaju bez repromaterijala koji dobijaju iz Kine.\n12.02.2020. 07:42 / Izvor: Nezavisne novine\nNakon pojave virusa korona u Kini, i privreda u BiH mogla bi da se "zarazi" jer, kako kažu nadležni, domaća preduzeća ostaju bez repromaterijala koji dobijaju iz Kine, zbog čega su ugroženi njihovi ugovori sa kompanijama iz Evropske unije.\n"Privreda Republike Srpske suočila se s prvim negativnim efektima pojave virusa korona, jer domaća preduzeća ostaju bez komponenti koje dobijaju iz Kine, zbog čega su ugroženi njihovi ugovori sa kompanijama iz evropskih zemalja", kazao je za "Nezavisne" Vladimir Blagojević, portparol Privredne komore RS.\n"Sada su došle u nezavidnu situaciju da su njihovi partneri u Kini, iako se ne nalaze u neposrednoj blizini oblasti Vuhan, odlukom tamošnjih vlasti suočeni sa zatvaranjem fabrika i u ovom mjesecu ne mogu očekivati isporuku komponenti", kazao je Blagojević.\n"Zbog toga naše firme mogu doći u situaciju da ne mogu da ispoštuju ono na šta su se obavezale ugovorima. To postaje potencijalna prijetnja i može dovesti do ugrožavanja ugovora koje imaju s inostranim partnerima", rekao je Blagojević i dodao da su najviše ugrožena preduzeća iz sektora metalske, elektro i industrije plastike.\nNemanja Vasić, potpredsjednik Spoljnotrgovinske komore BiH, ističe da se čim se ograniči kretanje ljudi - odmah ograniči i kretanje robe.\n"Posljednjih mjesec dana od kada se pojavio ovaj virus smanjeno je kretanje robe i samim tim i narudžbe su manje", kazao je Vasić.\n"Efekti na ekonomiju, svjetsku pa tako i bosanskohercegovačku, osjećaju se u smislu smanjenja kapaciteta i prestanka rada brojnih proizvođača u Kini jer, kao što znamo, cijela privreda u svijetu ovisi o kineskim proizvođačima, nebitno da li se radi o gotovim proizvodima, sirovini ili repromaterijalima", kazao je Gavran.\n"Ili na kraju da se moraju okrenuti drugim dobavljačima koji su uglavnom skuplji od kineskih, što može da dovede do smanjenja ili obustave proizvodnje", kazao je Gavran.\n"Pratićemo analize. Izuzetno je bitno da se nastavi spoljnotrgovinski promet sa Kinom, čije je tržište za BiH veoma značajno i da se omoguće kineske investicije iz kompanija različitih sektora", dodao je on.


U Srebrenici pokrenuta proizvodnja Klas rahat lokuma - Opcija\n28-01-2019 Biznis, Privreda\nVrijednost projekta iznosi 176 000 KM, a proizvodi pogon se prostire na oko 300 kvadratnih metra. Iz kompanije Klas ističu kako je ovo jedan od značajnijih poslovnih poteza jer je riječ o proizvodima vrhunske kvalitete koji promoviraju bosanskohercegovačku tradiciju na jedan poseban način. Uprava Klasa je posebno ponosna na činjenicu da će ovim projektom osigurati radna mjesta mladim ljudima, tačnije onoj kategoriji koja najviše razmišlja o\n„Klas kao društveno odgovorna kompanija, otvaranjem ovog pogona, mladim ljudima pruža priliku da ostanu raditi u svojoj državi omogućavajući im tako bolju egzistenciju i dobre radne uslove. Ponosni smo na činjenicu da imamo 10 novouposlenih koji će svojim znanjem, voljom i trudom doprinjeti kompaniji Klas i raditi na razvoju naših brendova, prvenstveno rahat lokuma. Ovaj projekat će doprinijeti smanjenju nezaposlenosti na području Općine\nSrebrenica. Mišljenja sam da su radna mjesta ono što je u ovom trenutku najpotrebnije kako Srebrenici tako i cijeloj BiH“ – istakao je Boris Brković, direktor kompanije Klas.


MEDIA Dan Na Festivalu Cinema City | Media Kreativna Evropa\nMEDIA dan na festivalu Cinema City\nPovodom obeležavanja 25 godina postojanja MEDIA programa, MEDIA desk je u saradnji sa filmskim festivalom Cinema City organizovao MEDIA dan 27. juna 2016. godine.\nCilj MEDIA dana bio je da se učesnicima festivala Cinhema City predstave osnovne smernice MEDIA potprograma, te da im se pruže informacije o načinima konkurisanja za finansijsku podršku MEDIA potprograma. Posebna pažnja bila je usmerena na konkurse za Razvoj pojedinačnih audiovizuelnih dela koji je namenjen producentima kao i na konkurs kroz koji se podržavaju filmski festivali koji promovišu evropski film.\nCinema City internacionalni filmski festival postoji od 2008. godine. Festival Cinema City je primarno usmeren na promociju mladih filmskih autora i nezavisne produkcije iz zemlje, regiona i sveta, ali i predstavljanju legendarnih autora i ostvarenja kroz revijalne programe festivala, edukaciji i profesionalnom umrežavanju.\nIstog dana, u okviru programa Cinema City Parallels, a povodom obeležavanje 15 godina partnerstva EU i Srbije, EU Info Point Novi Sad i Delegacija Evropske Unije u Republici Srbiji organizovali su izložbu i panel diskusiju na temu Evropa za Kreativnu Srbiju. Od 2001. godine, Srbija je dobila više od tri milijarde evra bespovratnih sredstava iz pretpristupnih fondova EU. EU i Srbija zajedno sprovode uspešne projekte širom zemlje koji su podstakli razvoj i doneli korist građanima u mnogim oblastima. Unapređeni su infrastruktura, obrazovanje, zdravstvo, zaštita životne sredine i mnogi drugi sektori.\nIzložba „EU i Srbija: 15 godina partnerstva“ organizovana je kako bi se prikazao bar deo izgrađenog partnerstva.\nNakon svečanog otvaranja izložbe organizovana je panel diskusija Evropa za kreativnu Srbiju. Na diskusiji je predstavljen EU program Kreativna Evropa kao i Desk Kreativna Evropa.\nProgram MEDIA dostupan je građanima Srbije od decembra prošle godine i on sadrži 14 konkursa za različite oblike podrške, rekla je predstavnica MEDIA deska Srbija Nevena Negovanović naglašavajući uticaj i važnost MEDIA potprograma za razvoj filmske industrije u Srbiji. Ona je navela da će program MEDIA tokom narednih godinu dana sličnim panelima biti predstavljan tokom svih velikih filmskih festivala, kako bii što više ljudi bilo upoznato sa mogućnostima koje nudi.\nSvoja iskustva preneli su uspešni korisnici EU sredstava iz Vojvodine: Muzej savremene umetnosti, (Luka Kulić), Galerija Matice srpske (Jelena Ognjanović), SKC Novi Sad (Nemanja Vuković) i Zavod za zaštitu spomena kulture Sremska Mitorvica (Gorana Lemajić)\n« Automatska podrška – EACEA/09/2016\tMEDIA dan na Bašta festu »


ELEMENT INŽENJERING > ZAŠTITA NA RADU > SANACIJA HEMIJSKIH AKCIDENATA\nHemijski akcidenti nastaju slučajnim prosipanjem hemikalija u zonu opasnu po čovekovu okolinu. Najčešći uzroci su ljudski faktor, neadekvatno pakovanje ili / i pretakanje hemikalija. Prolivanje hemikalija koje se desi prilikom transporta vodom ili drumom ugrožava reke direktno ili indirektno, putem kišne kanalizacije. Oprema za sanaciju prolivanja hemikalija sadrži nepropusne jastuke kojima se sprečava oticanje hemikalije u kanalizaciju, kao i različita apsorbujuća sredstva. Ova oprema je namenjena za okruženja ugrožena curenjem različitih hemikalija (kiselina, baza, ulja i boja). Pri sanaciji hemijskih akcidenata manjih razmera koriste se i praškasta sredstva za neutralizaciju. Tokom postupka sanacije stručno osoblje mora da nosi odgovarajuću zaštitnu opremu. Svo neobučeno osoblje mora odmah da se evakuiše iz ugrožene zone, a hitno je potrebno obavestiti nadležne službe. Pored uobičajene primene u fabrikama, ova oprema je izuzetno korisna i kao dodatna oprema prilikom drumskog transporta.\nPRENOSIVI KOMPLET ZA HEMIKALIJE 43,5 LIT\nKapacitet upijanja hemikalija: 43,5 litara sadrži: 1 Torba 6 Zmija (čarapa) 7.6 x 120 cm 25 listova 40 x 50 cm 1 PVC plastična kesa za agresivan otpad 1 par rukavica 1 naoćare\nKOMPLET ZA UPIJANJE ULJA, KAPACITET 35-45L\nKomplet za upijanje prosutog ulja Moć upijanja 35-45 litara sadrži: 1 Torba 50 cm x 50 cm x 20 cm 3 Zmije 7.5 x 120 cm 20 listova 48 x 43 cm 3 PVC plastične kese 1 lepljiva smesa 0.5 kg 1 par rukavica\nKOMPLET ZA UPIJANJE ULJA, KAPACITET 100-110L\nKomplet za upijanje prosutog ulja Moć upijanja 100-110 litara sadrži: 1 torba, 50 cm x 48 cm x 35 cm 8 zmija 7.5 x 120 cm 50 listova 48 x 43 cm 3 PVC plastične kese 1 lepljiva smesa 0.5 kg 1 par rukavica\nKOMPLET ZA UPIJANJE KISELINA I BAZA, KAPACITET 32L\nKomplet za upijanje prosutih hemikalija Moć upijanja 32 litra sadrži: 1 torba 50 cm x 48 cm x 15 cm 3 zmije (Bariex U), 7.5 x 120 cm 20 listova 48 x 43 cm 3 PVC plastične kese 1 lepljiva smesa 0.5 kg 1 par rukavica\nKOMPLET ZA UPIJANJE HEMIKALIJA, KAPACITET 75-110L\nKomplet za upijanje prosutih hemikalija Moć upijanja 75-110 litara 1 torba 50 cm x 48 cm x 35 cm 8 zmija, 7.5 x 120 cm 50 listova 48 x 43 cm 3 PVC plastične kese 1 lepljiva smesa 0.5 kg 1 par rukavica\nPOKRIVAČ ZA ODVODE OD NEOPRENA\n-\tjednostavno rešenje za zaštitu odvoda, -\tidealno rešenje za prekrivanje kanalizacionih odvoda, protiv curenja ulja i hemikalija, -\totporan na ulja i većinu hemikalija, -\tza višekratnu upotrebu, -\tlak i jednostavan za korišćenje, -\tlako se pere, -\tmože se koristiti na glatkim i neravnim površinama, -\tmaterijal: neopren -\tdimenzije 910x910x3 mm -\ttežina 3,5 kg


Upućena poruka: “Ja ne molim, nego zahtijevam svoja prava”\n11. Juna 2012. Arhiva Visoko.co.ba\nU organizaciji nevladine organizacije “Care International” i romskih udruženja, u nekoliko gradova širom BiH održana je ulična akcija pod nazivom “Stub srama”, a sve u namjeri da se potakne pažnja javnosti i institucija vlasti o tome kako žive Romi u BiH. U Visokom je “Stub srama” bio postavljen ispred zgrade Pošte u centru grada, a cjelokupna akcija je zamišljena pod parolom “Ja ne molim, nego zahtijevam svoja prava”.\n“Želimo podići nivo svijesti svih kada je problem Roma u pitanju, jer je u pitanju najveća manjina u našoj zemlji. Ovom prilikom smo ljudima dijelili i simbolične kutije s alatom za rješavanje problema Roma kao upozorenje da se mnogi od problema Roma godinama ne rješavaju zbog nepoznavanja problematike ili postojećih alata za rješavanje. Kutija s alatom sadrži simboličnu zdravstvenu knjižicu, radnu knjižicu, indeks i ključ od stana, a tako se željelo poručiti da Romi u BiH ne traže ništa više od onoga što imaju i drugi građani ili barem veće šanse da uspiju u životu”, objasnila je Maja Petek, iz organizacije “Care International”.\nProlaznici su u Visokom imali priliku da na “Stub srama” na papiru napišu i zalijepe svoje mišljenje o tome šta je neophodno uraditi da Romi u BiH žive bolje.\n“Jedan od zanimljivih komentara jedne starije gospođe je bio da Romi konačno ustanu i zahtijevaju svoja prava, s obzirom da žive u jako lošim uslovima”, istakla je Petek.\nPress konferencija povodom puštanja u rad zatvorenog sistema naplate\n7. memorijalni turnir u nogometu


Na društvenoj mreži Tviter osvanula je fotografija na kojoj se vidi kako autobus na liniji 27E stoji zaustavljen na ulici dok putnici ulaze i izlaze iz njega. To je pokrenulo lavinu i pitanje da li je i pod kojih uslovima dozvoljeno zaustavljena autobusa, a da on nije uz stajalište.\nDamir Okanović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja kaže za "Blic" da je zakon jasan i da je po šinama dozvoljeno kretanje samo tramvaja, ali i tu ima izuzetaka.\n- Zakon kaže da je po tramvajskim šinama dozvoljeno kretanje isključivo tramvaja, osim ukoliko saobraćajna signalizacija ne upućuje na drugačije regulisanje. Ukoliko ovde ne postoji znak koji dozvoljava kretanje, onda vozač drugacije i ne sme da postupi - objašnjava Okanović.\nMeđutim, kako pojašnjava Damir, ukoliko su tramvajske baštice regulisane kao žuta traka, vozači bi trebalo da se kreću šinama, jer je regulisana kao žuta traka i da se ukrcavanje putnika obavlja uz trotoar.\n- Autobus je trebalo da se kreće žutom trakom i da se ukrcavanje/iskrcavanje putnika obavi uz trotoar - prokomentarisao je Okanović nakon što su tviteraši okačili fotografiju saobraćajnog znaka kao dokaz da je tu žuta traka.\nMeđutim, postavlja se pitanje koliko je ovakav način zaustavljanje bezbedan za putnike.\n- Mnogo bi bilo bezbednije kada bi se ulaz i izlaz putnika vršio uz trotoar - kaže Okanović i dodaje da bi trebalo razmisliti da se preciznije definiše zakon u smislu da gde postoje stajališta i za trotoarom da zakonom bude dozvoljeno da autobusi pristaju uz trotoar a ne da moraju putnici da prelaze.\nDa je praktičnije, bezbednije i bolje da se autobus nalazi uz trotoar potvrđuje i jedan od komentara tviteraša da je "mnogo puta video starije osobe koje ne mogu da uđu u autobus kada stane na ovaj način u stanicu".\nUDES U CENTRU BEOGRADA Sudarila se dva automobila kod Skupštine, delovi vozila na sve strane\nNa Trgu Nikole Pašića u Beogradu nedaleko od Narodne skupštine, večeras oko 20 sati se dogodila saobraćajna nezgoda.


Tanjug 14. decembra 2018. 11:39\nBEOGRAD – Trener košarkaša Partizana Andrea Trinkijeri, pred meč protiv FMP Železnika u 11. kolu ABA lige, pozvao je svoje igrače da odigraju na visokom nivou i ostvare treći trijumf u nizu nakon Igokee i Asvela.\n„FMP je ekipa koja igra solidnu, pametnu, racionalnu košarku. Veoma su tvrdi i moramo da nađemo način da im u tom segmentu pariramo. Takođe, za nas je od izuzetnog značaja da budemo u stanju da vezujemo pobede“, poručio je Trinkijeri za klupski sajt.\n„I ove godine, FMP ima dobar tim i igra veoma dobro. Iako su vezali dva poraza, to je ekipa koja se nikada ne predaje i koja će pokušati da se baš protiv nas vrati na pobednički kolosek. Apić je pokazao odličnu formu, ali pre svega je važno da se usredsredimo na sebe, odigramo čvrsto od početka do kraja utakmice i tako dođemo do bitne pobede“, naglasio je Gagić.\nMeč između Partizana i FMP-a igra se sutra od 21 sat u hali „Aleksandar Nikolić“.


Protest zbog zida kod romskog naselja,reagovala i policija - Romski centar Daje\nHomeAll Posts...Protest zbog zida kod romskog...\nKruševac — Aktivisti nekih nevladinih organizacija, kao i nekoliko meštana romskog naselja Marko Orlović protestovali su ispred zida podignutog ispred dela tog naselja.\n“Mi vidimo ovaj zid kao getoizaciju romskog naselja ‘Marko Orlović’, što smo rekle i u saopštenju, koje su potpisale 22 nevladine organizacije, sa zahtevom da se hitno ukloni zid. Objašnjenje da je ovo zvučni zid ne stoji, ovo je betonski zid”, rekla je novinarima predsednica Udruženja žena Peščanik Snežana Jakovljević.\nJakovljevićeva je rekla da je zid, dug 120 metara i visok dva metra, podignut navodno radi zaštite od buke, prvi i jedini takav zid u Kruševcu i da je sagrađen tako da zaklanja romsko naselje.\nPredsednica beogradskog Romskog centra za žene i decu Daje Nada Đuričković kazala je da se ta organizacije inače bavi borbom protiv nasilja prema ženama, a da podizanje zida vidi kao jedan vid nasilja.\n“Doneli smo transparent ‘Diskriminacija je početak nasilja, a nasilje je zločin’, to je dovoljna poruka”, rekla je ona.\nĐuričkovićeva je pre protesta razgovarala s Romkinjama koje žive u naselju da bi, kako je kazala, saznala kako na njih deluje zid i prenela je da su joj doslovce rekle: “Mi se ovde osećamo kao u groblju, izolovani smo svi, deca su uplašena i nekako im to deluje kao da su odbačeni od svih ostalih stanovnika ovoga grada”.\nDodala je da su joj Romkinje prenele i da su deca uznemirena, da sada i u školi imaju osećaj da su drugačija i izolovana jer dolaze iza tamo nekog zida, kao, kako su deca rekla da su “sa neke druge planete”.\n“Mislim da cilj ovoga jeste zaplašivanje i da je poruka vi ste ovde nepoželjni”, rekla je ona.\nUčesnici protesta nosili su transparente “Stop rasizmu”, “Fašistički mrak u budžak”, “Protiv rasizma”, “Rasizam je zločin”.\nNa protestu je učestvovalo nekoliko meštana naselja, a jedan od njih je rekao da bi ih došlo mnogo više, ali da nisu znali za protest.\nTokom protesta je došlo do incidenta kada je jedan od stanovnika naselja počeo raspravu s aktivistima nevladinih organizacija, vičući da stanu ispred neke druge kuće, a situacija se smirila nakon što je intervenisala policija koja je sve vreme stajala nedaleko.\nNa protestu su učestvovale aktivistkinje Udruženja žena Peščanik, Mreže Žene u crnom, Mreže žena Rasinskog okruga i Ženskog romskog centra Daje.\nMAKEDONIJA: ŠUTO ORIZARI – ŠUTKA\nROMI U SUVREMENOM FILMU\nPraxis predstavio slučaj jednogodišnje Jovane Tekst Praxisa prenosimo u celoisti.…\nMreža žena protiv nasilja oštro osuđuje izjave Dr Jovane Stojković,…\nFoto: Screenshot http://www.hraniteljstvocps.gov.rs/latinica/ Zaštitnik građana utvrdio je brojne propuste u…


U RS će biti formiran rezervni sastav policije i služba nacionalne bezbjednosti - SAHAR Balkan\nNov 09, 2018 15:44 Europe/Sarajevo\nFoto/NN: U RS će biti formiran rezervni sastav policije i služba nacionalne bezbjednosti\nU Republici Srpskoj (RS) će u narednih nekoliko mjeseci biti formiran rezervni sastav policije, a entitetski predsjednik Milorad Dodik najavljuje da će, zbog problam s migrantima, razmisliti i o uspostavljanju entitetske službe nacionalne bezbjednosti.\nNakon sastanka Koordinacionog tijela za praćenje ilegalnih migranata preko teritorije RS, rekao je da će za to biti neophodno izmijeniti zakone kako bi se dala nova ovlaštenja policiji, a bit će uvedena i služba za obavještavanje i uzbunjivanje u RS-u.\n- Nismo imali nikakve koristi od Obavještano-bezbjednosne službe BiH - tvrdi Dodik i dodaje da vlast ovog entiteta traži da Bosna i Hercegovina više ne daje azil migrantima, dok se politika davanja azila ne prilagodi novim uslovima.\nKako tvrdi, trenutno je oko 20.000 migranata izrazilo namjeru da zatraži azil u BiH.\n- Ovo nije situacija koja će se riješiti za mjesec dana - rekao je Dodik ukazujući da je problem migranata kompeksan i treba mu pristupiti cjelovito.\nPredstvanici RS-a su protiv, kako su rekli, i nekih namjera za formiranje migranstkih kampova na prostoru Federacije BiH te traže da se uspostavi rigorozna kontrola bh. granice.


Subvencionisani krediti za likvidnost u 2013. samo malim i srednjim preduzećima – ICR\nSubvencionisani krediti za likvidnost u 2013. samo malim i srednjim preduzećima\n23. januara 2013. Ξ\nVlada Srbije će na narednoj sednici, kako „Blic“ saznaje, usvojiti uredbu o subvencionisanim kreditima za likvidnost namenjenim preduzećima. Ovogodišnja kvota namenjena privredi odnosiće se isključivo na mala i srednja preduzeća.\nOčekuje se da će u narednih desetak dana Ministarstvo finansija i privrede potpisati ugovore sa svim bankama u Srbiji koje su zainteresovane za odobravanje ove vrste kredita. Tako će već od 1. februara zainteresovana preduzeća moći da konkurišu za ovu vrstu zajmova.\nLikvidnost je generalno i najveći problem srpske privrede, pa će milijarda evra, koliko će država izdvojiti za pokriće dela kamata navedenih pozajmica, značajno doprineti da se ovaj problem bar ublaži.\nPraksa iz prethodne godine pokazala je da za ovom vrstom pozajmica vlada veliko interesovanje, ali i da preduzeća koriste isključivo za refinansiranje starih obaveza. Stoga i otvorena bojazan velikih kompanija koje su prethodnih godina koristile subvencionisane kredite za likvidnost da će morati da nađu druge izvore finansiranja.\nProšle godine u leto dodatno je određena suma za subvencionisanje privrede od 300 mil EUR. Zahvaljujući tome banke su morale da prodaju devize i plasiraju dinare firmama, a to je uticalo na i stabilizaciju kursa. To je bio prvi deo antikriznih mera za pomoć privredi.\nOve kredite banke su odobravale uz poček od pet meseci i 13 meseci otplate, a firme su mogle da ih koriste za likvidnost ili refinansiranje zajmova. Iznos kredita zavisio je od veličine firme. Kamatne stope su bile najpovoljnije na tržištu.\nKonkurs za sufinansiranje projekata iz oblasti sporta i omladine\n9. januara 2015. 9. januara 2015. Ξ\nMeđunarodni sajam turizma od 24. do 27. februara na Beogradskom sajmu\nOd 2011. eko-taksa za nova vozila\n30. novembra 2010. Ξ


Vreme 1376 - Portret savremenika – Ivica Dacic: Umetnik u prezivljavanju\nPortret savremenika – Ivica Dačić >\nDačić je verovatno prvi srpski ministar inostranih dela u novijoj istoriji koji ne govori ni engleski ni francuski, dva osnovna jezika diplomatije. Zasad mu, međutim, uglavnom uspeva da neznanje kompenzuje ličnim šarmom i žovijalnošću. Autor ovog teksta se kao dopisnik iz Brisela više puta osvedočio kako se Dačić u formalnim prilikama pozdravljao sa komesarom Evropske unije za susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanesom Hanom sa "Gde si, komesaru"\nPostoji više paradoksa u političkoj biografiji Ivice Dačića, aktuelnog ministra spoljnih poslova Srbije i – ako je verovati kladioničarskim kvotama – najizglednijeg kandidata za novog premijera. Iako je tek zašao u 52. godinu, ima ubedljivo najduži politički staž u Vladi, jer je na prvu ozbiljnu stranačku funkciju (portparol Socijalističke partije Srbije) dospeo još 1990, ali tokom trinaest godina vladavine Slobodana Miloševića nije mu bilo dato da uđe ni u jednu od vlada, ni na saveznom ni na republičkom nivou. Sa druge strane, prva državna funkcija (ministar unutrašnjih poslova i zamenik predsednika Vlade) zakačila ga je tek 2008, u vreme Mirka Cvetkovića, a zatim je bio predsednik Vlade (2012–2014), da bi posle rokade sa Aleksandrom Vučićem dobio mesto šefa diplomatije i prvog potpredsednika Vlade. Znači, u državnoj službi je svega devet godina, gotovo duplo manje od rekordera Rasima Ljajića, ali ipak više od mnogih kolega iz Vučićevog kabineta, pa i od samog Vučića.\nLIČNI STAV U POKUŠAJU: Samo po sebi je razumljivo da bi i ovlašan pregled ukupne Dačićeve karijere daleko premašio kapacitet ovog nedeljnika, tako da je predmet ovog teksta samo Dačićeva aktuelna funkcija šefa diplomatije. Ona mu je dodeljena kao utešna nagrada nakon što je Vučiću dosadilo da vodi državu sa funkcije prvog potpredsednika Vlade (PPV) koja je samo za njega bila uvedena, pa je ispravio disbalans u koaliciji i degradirao Dačića. Zanimljivo je da je dok je bio PPV to zvanje bilo prvo koje se navodilo pored Vučićevog imena, dok se uz Dačićevu ministarsku titulu PPV retko pominje. To je verovatno zato što Vučić, poput starog hrasta, baca veliku senku u kojoj ništa što štrči ne može dugo da opstane. A Dačić je glavu izdizao često, prelazeći ne samo granice diplomatskog protokola, nego i zvanične politike. Tako je, na primer, na početku mandata nekoliko puta predlagao razmenu teritorija sa Kosovom (Preševska dolina za opštine severno od Ibra), mada je to tabu ne samo za Beograd, za koji je celo Kosovo deo Srbije, nego i za međunarodnu zajednicu, koja se mršti na svako pominjanje promena granica na Balkanu. Posle svakog takvog ispada, Dačić se povlačio, objašnjavajući da je to "samo" njegov lični stav, a zatim bi posle par meseci ponovio manevar. Posle četiri ili pet pokušaja je izgleda odustao, shvativši valjda da ta ideja nema prođu ni u Prištini ni u Beogradu ni u Briselu. U takve iskorake možda bi se mogla svrstati i njegova inicijativa da se, uprkos žestokim pritiscima Zapada, srpsko-ruskom humanitarnom centru u Nišu dâ status diplomatskog predstavništva, ali tu je izgleda reč o jednokratnom gestu.\nDačić je sem toga verovatno prvi srpski ministar inostranih dela u novijoj istoriji koji ne govori ni engleski ni francuski, dva osnovna jezika diplomatije. Zasad mu, međutim, uglavnom uspeva da neznanje kompenzuje ličnim šarmom i žovijalnošću. Autor ovog teksta se kao dopisnik iz Brisela više puta osvedočio kako se Dačić u formalnim prilikama pozdravljao sa komesarom Evropske unije za susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanesom Hanom sa "Gde si, komesaru", a ponekad je izgledalo da pokušava da flertuje sa visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku i bezbednost Federikom Mogerini. Već je poslovična njegova sklonost da se na prijemima dohvati mikrofona i zapeva "Miljacku" ili neku drugu popularnu pesmu; nekom drugom bi zbog takvog ponašanja bilo učtivo poručeno da se pridržava protokola, ali Dačiću to nekako lepo i prirodno stoji, pa mu se oprašta.\nAFERE, FOTELJE, REPOVI: Mnogo ozbiljniji problem je nekoliko afera koje su izbile tokom njegovog šefovanja diplomatijom, od kojih je neke, istini za volju, nasledio a neke povukao sa sobom iz ranijih mandata. Nasleđena afera je vezana za ambasadora Srbije u Libiji Olivera Potežicu, koji je nedavno preminuo pod neobičnim okolnostima, godinu dana nakon što je dvoje službenika srpske misije kidnapovano i ubijeno (vidi opširniji tekst Momira Turudića na ovu temu). Dačiću je zamereno što nije na vreme zatvorio tu ambasadu ili je bar prebacio u bezbedniji Tunis, a on se brani ukazujući da takvu odluku formalno ne može da donese on, nego predsednik Republike, a neformalno zna se već ko, te da ni Potežicu nije imenovao on, nego bivši predsednik Boris Tadić. Kao nasleđene bi se mogle nazvati i učestale priče o starletama i kozmetičarkama sa sumnjivim diplomama koje preko reda dobijaju važne funkcije u Ministarstvu spoljnih poslova, ali ta praksa je bila uvedena još u vreme Dačićevog prethodnika Ivana Mrkića, socijaliste starog kova za koga se priča da će uskoro postati ambasador u Parizu.\nMnogo je opasniji "rep" koji je Dačić povukao sa sobom iz mandata ministra policije u vidu svog bivšeg šefa kabineta Radomira Lazarevića, kome se trenutno sudi zbog odavanja poverljivih informacija Rodoljubu Raduloviću zvanom Miša Banana, optuženom za šverc kokaina na veliko. Lazarević se, prema optužnici, čak devet puta sastao sa Radulovićem dok je Dačić bio na čelu MUP-a, a kad je afera 2015. izbila u javnost, sklonjen je u Atinu na mesto otpravnika poslova (u međuvremenu je vraćen u zemlju i otpušten). Još gore od toga, istraživačka mreža KRIK objavila je snimak (bez tona) na kome su Dačić i Radulović zajedno na večeri u separeu jednog beogradskog restorana. U to vreme, Dačić se branio da u to vreme nije znao čime se Radulović stvarno bavi, i da su tokom večeri pričali o muzici i sportu. U odbranu svog ministra stao je i Vučić, izjavom da je bio svestan tog kontakta, ali da ne žali što je imenovao Dačića za ministra spoljnog. "Za podizanje optužnice protiv Dačića nije bilo dokaza, nije bilo krivične odgovornosti. Čekao sam da vidim da li će biti optužnice, i nje nije bilo. I danas se ne kajem što sam to uradio", rekao je on. Tadić je, međutim, komentarišući ovu aferu rekao sledeće: "Dok sam ja bio predsednik, Dačića nismo uključivali ni u jednu ozbiljnu operaciju jer nije bio pouzdan."\nSa druge strane, u javnosti se već dugo priča da je pomenuta večera snimljena ne samo vizuelno, nego i tonski, i da je snimak pohranjen tamo gde treba kao zalog i garancija da Dačićeve lojalnosti Vučiću. Ukoliko je ta priča tačna, ona objašnjava zašto poslovično nepoverljivi Vučić ozbiljno razmišlja da funkciju premijera poveri čoveku koji je iz druge stranke i sa kojim nije u baš najboljim ličnim odnosima. Dilema "ili u zatvor ili u fotelju" ne bi trebalo da predstavlja problem ni za ograničeni um, a Dačić je čovek veoma inteligentan.\nČUVAR RADNJE: Možda zbog svega gore navedenog, Dačić je u poslednje vreme mnogo oprezniji. On se sa kolegama ministrima Aleksandrom Vulinom i Nebojšom Stefanovićem uklopio u već uigranu trojku za prepucavanje sa Hrvatskom i Kosovom, gde jedan drugom nabacuju loptu ko će žešće oplesti po komšijama. Pre neki dan je izjavio da je "Ramuš Haradinaj glup", što svakako nije nešto što bi trebalo da pređe preko usta jednom ministru spoljnih poslova, bez obzira na okolnosti. Sa druge strane, snishodljiviji je prema Vučiću nego ikada ranije i skoro svakodnevno mu peva slavopojke. Najnoviji primer, od utorka ove nedelje: "Vučić je danas političar sa kojim se razgovara, njemu se ne naređuje, traži saveznike, a ne napušta prijatelje, to je veliki kapital za budućnost Srbije", istakao je u saopštenju povodom Vučićevog učešća na ekonomskom samitu u Kini. Vučić je to prepoznao i odužio se tako što je upravo Dačiću, od svih ljudi, prepustio da u njegovom odsustvu "čuva radnju", odnosno obavlja funkcije koje su inače rezervisane za premijera. Ovo je u kladionicama odmah oborilo inače nisku kvotu za klađenje na Dačića za Vučićevog naslednika: ta kvota je u trenutku nastajanja ovog teksta bila 1:1,3 i nastavlja da pada.\nBez obzira na to da li će Dačić zaista sesti u već pregrejanu premijersku fotelju, ili će Vučić u poslednji čas izvesti fintu i taj položaj poveriti nekom drugom, jedno je sigurno: svi koji su Dačiću predviđali brzu političku smrt – a takvih je bilo još dok je bio mlađani portparol SPS-a, a još više za vreme Tadića i Vučića – prevarili su se. Možda će se, po onoj narodnoj da lonac ide na vodu dok se ne razbije, u nekom trenutku to proricanje obistiniti, ali za sada izgleda da je taj trenutak veoma daleko.\nPortret savremenika – Ivica Dačić, ministar spoljnih poslova >\nMinistar za pevanje i brukanje\nPortret savremenika – Ivica Dačić, drugi put >


Zloglasna Margareta uhapšena na srpskoj granici posle bekstva iz zatvora | Telegraf - Najnovije vesti\n18. jul 2019 | 10:27 » 13:27\nNju je uhapsila srpska granična policija po crvenoj poternici Interpola\nFoto: Printscreen/Youtube/BHDTV5 BHDTV5\nMargareta Hadžić, zvana Marga, jutros je uhapšena na srpskoj granici prilikom pokušaja bega iz BiH u Srbiji, nezvanično saznaje portal Klix.ba.\nPrema informacijama do kojih je došao ovaj portal, Margaretu Hadžić jutros je uhapsila srpska granična policija po crvenoj poternici Interpola koju je za njom raspisala Bosna i Hercegovina nakon bega iz Kazneno-popravnog zatvora u Tuzli.\nNaime, Hadžićeva se nalazila na izdržavanju trogodišnje zatvorske kazne zbog organizovanja kriminalne grupe koja se bavila prodajom narkotika, a nakon što je izašla na otpust iz zatvora više se nije vratila na izdržavanje zatvorske kazne.\nZbog toga je za njom raspisana Interpolova crvena poternica po kojoj je jutros i uhapšena na granici između BiH i Srbije.\nHadžićeva se trenutno nalazi u Srbiji, navodi ovaj portal, a sada sledi redovni postupak ekstradicije preko Ministratsva pravde BiH.\nMargareta Hadžić, kozmetičarka iz Tuzle, najpoznatiji je ženski vođa kriminalnih grupa, a koje su se uglavnom bavile prodajom narkotika.\nPoslednji put je osuđena 2016. godine na trogodišnju kaznu zatvora, jer je sa Ružicom Babić i Almirom Hamzom organizovala grupu koja se bavila prodajom kokaina.\nOna je ranije osuđena i na sedam godina zatvora zbog pokušaja ubistva policajaca. Naime, ona je 2012. godine u porodičnoj kući u prigradskom naselju Brđani uhapšena, a prethodno je teško ranila pripadnike Jedinice za posebne namene MUP-a TK Draženka Vujadinovića i Mladena Divkovića.\nU nekoliko navrata i sama je priznala da se bavila kriminalnim poslovima. U prošlosti je bila akter nekoliko pucnjava u Tuzli, bila je povezana sa zločinačkom organizacijom Ferida Okića, a 2010. joj je zapaljen automobil u dvorištu.\nPogledajte video: Zaplenjena veća količina droge, uhapšeni osumnjičeni\nTagovi: BiH, Hapšenje, Interpol, margareta hadžić, Poternica


Ugovori teški 821 milion KM, sistem pun rupa - Akta.ba\n20.08.2017. 10:09 / Izvor: Glas Srpske\nPokazala je to revizija učinka pod nazivom "Upravljanje javnim nabavkama u RS" koju je obavila Glavna služba za reviziju javnog sektora RS, obuhvativši period od 2014. do 2016. godine. Revizijom je dominantno obuhvaćena Vlada RS, koja ima ključnu ulogu u kreiranju efikasnog sistema javnih nabavki, te ministarstva zdravlja i socijalne zaštite, prosvjete i kulture, za izbjeglice i raseljena lica i uprave i lokalne samouprave i Poreska uprava.\nU proces javnih nabavki u RS je uključena 841 institucija javnog sektora koje su registrovane kao ugovorni organi. Prema podacima koje su prikupili revizori putem upitnika u svim ministarstvima, fondovima socijalne sigurnosti i republičkim upravama od 2014. do 2016, oni su kroz javne nabavke zaključili ugovore vrijedne 821,22 miliona KM.\nRevizori su utvrdili da ministarstva većinom poštuju samo minimum transparentnosti planova javnih nabavki koji su propisani zakonom, a manji dio njih planove objavljuje u potpunosti na internet stranici. U više od polovine ministarstava internim aktima nisu utvrđene obaveze i nosioci pravovremenog pokretanja javnih nabavki, a nijedno ministarstvo se nije izjasnilo o tome da je obavljalo analize funkcionisanja svojih javnih nabavki.\n"Veze između ciljeva i konkretnih mjera su nejasne. Opredjeljenja i mjere nisu praćeni odgovarajućim smjernicama i uputstvima za njihovo sprovođenje, usljed čega su javne nabavke realizovane stihijski. Kako ni realizacija preduzetih mjera nije praćena na adekvatan način, ostvareni rezultati su uglavnom nepoznati, ali i neizvjesni. Vlada RS nije dala jasne smjernice u pogledu generalne organizacije poslova javnih nabavki u ugovornim organima, a dobijala je parcijalne podatke o javnim nabavkama. Podatke nije koristila za generalno sagledavanje i analize stanja u ovoj oblasti", navedeno je u izvještaju.\nRevizori su utvrdili da interna akta nisu ažurirana pravovremeno, a da su evidencije o nabavkama parcijalne, međusobno nepovezane i da ne omogućavaju sveobuhvatan uvid u funkcionisanje sistema. Izvještaji su uglavnom bazirani na propisanim obavezama bez ukazivanja na probleme, njihove uzroke i način prevazilaženja.\nDrastičan primjer nesvrsishodne javne nabavke je, naveli su revizori, izgradnja kućica za naplatu putarine na magistralnom putu Banjaluka - Klašnice koje su koštale 2,1 milion KM, a nikada nisu puštene u rad. Naprotiv, u toku je postupak za njihovo uklanjanje i dovođenje magistralnog puta u projektovano stanje. Nakon toga, navode revizori, biće poznata cijena njihovog uklanjanja, odnosno ukupan iznos bačenog novca poreskih obveznika.\nOsnovni zaključak revizora je da Vlada RS i ugovorni organi nisu u dovoljnoj mjeri ispunili preduslove i uspostavili sistem javnih nabavki koji će obezbijediti efikasnost javnih nabavki. Menadžment i zaposleni na poslovima javnih nabavki u ugovornim organima su uglavnom orijentisani na zadovoljavanje procedura i nisu u dovoljnoj mjeri prepoznali rizike i značaj javnih nabavki za uspješno funkcionisanje institucije, niti preduzeli mjere za minimiziranje potencijalnih rizika.\nRevizori su preporučili Vladi da na organizovan i sistematičan način prikupi podatke o javnim nabavkama u RS i analizira ih s ciljem izrade strateških dokumenata. Prema njihovom mišljenju, ugovorni organi moraju da obezbijede, pored zakonitosti, i efikasnost javnih nabavki.\nKljučni nalazi revizije\n* uspostavljeni sistem nije efikasan\n* nema usaglašenog i sveobuhvatnog strateškog okvira\n* nisu uspostavljeni mehanizmi kontrole i praćenja\n* godišnje planiranje javnih nabavki u zapećku\n* izvještavanje o javnim nabavkama sporadično\nVrijednost zaključenih ugovora od 2014. do 2016. godine (miliona KM)\n525,49 (na osnovu Zakona o javnim nabavkama)\n295,73 (u međunarodnim projektima)\nTop deset ugovornih organa po vrijednosti ugovora (miliona KM)\nFond zdravstvenog osiguranja 349,19\nMinistarstvo zdravlja i socijalne zaštite 221,22\nMinistarstvo prosvjete i kulture 39,62\nMinistarstvo poljoprivrede 36,77\nFond PIO 33,42\nMinistarstvo za izbjeglice i raseljena lica 24,91\nMinistarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju 23,95\nRepublička uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove 23,69\nMinistarstvo rada i boračko-invalidske zaštite 20,14\n* Ministarstvo unutrašnjih poslova 16,97\n* nisu dostavili podatke o vrijednostima ugovora za 2014. godinu\nUpravljanje javnim nabavkama\njavne nabavke u RS\nizgradnja kućica za naplatu


Ruska TV snima emisiju o Crnoj Gori: "Savršena destinacija za putovanje - podsjeća na Italiju" - BIGportal.ba\n16 Oktobra, 2021 16 Oktobra, 2021 037\nJedna od najgledanijih ruskih televizija NTV snima popularnu emisiju “Poedem, Poedim” (Hajdemo, Jedimo), u Crnoj Gori uz podršku Nacionalne i lokalnih turističkih organizacija Budve, Bara i Žabljaka.\nIz NTO je saopšteno da će emisija biti posvećena crnogorskoj gastronomiji i kulturi, prirodnim lepotama i neobičnim mestima.\nU emisiji će, kako se dodaje, poseban akcenat biti na specifičnostima lokalne kuhinje, ali i adrenalinskim aktivnostima poput raftinga na reci Tari, vožnje džipovima, obilaska kanjona Nevidio i drugih.\n“Ovo je drugi put da dolazim u Crnu Goru iz koje sam poneo lepe uspomene o kojima sam razmišljao cele godine. Ovih dana smo posetili Budvu koja je na mene ostavila poseban utisak. Odmah sam osetio atmosferu kao kod kuće, poznate slike, more, Stari grad Budva, uske uličice i sve drugo što toliko podseća na moju Italiju”, kazao je Arnaldi.\n“Nisam zamišljao da može da bude tako lepa, vrhovi planina, žuti i narandžasti listovi na drveću, voda kristalno zelena, visoki mostovi, duboki kanjoni, neverovatan rafting na reci Tari, a sada se nalazimo u jednom predivnom hotelu, daleko od civilizacije,u netaknutoj divljoj prirodi”, rekao je Arnaldi.\nEmisija Poedem, Poedim /Let’s Go, Let’s Eat/, prikazuje se na kanalu NTV koji beleži gledanost od preko 54 miliona na mesečnom nivou.\nO popularnosti ove emisije govori i to što je u 2016. godini proglašena najboljom putopisnom emisijom, osvojivši prestižnu nagradu “National Geographic Traveler Awards”.\nRuska televizija NTV je u februaru emitovala emisiju o Crnoj Gori, snimanu na području Boke Kotorske, Kolašina, Žabljaka, Skadarskog jezera, Reke Crnojevića i Njeguša. Emisija je samo na teritoriji Ruske Federacije prilikom prvog prikazivanja zabeležila gledanost od blizu dva miliona, dok je na Jutjub kanalu imala preko 45 hiljada pregleda.\nOčekuje se da će nova epizoda emisije koja se trenutno snima u Crnoj Gori privući veliku pažnju gledalaca kako u Rusiji, tako i u zemljama ruskog govornog područja kao što su Ukrajina, Belorusija, Kazahstan i Azerbejdžan.


Nova Kaledonija u nedelju na referendumu o nezavisnosti od Francuske\nTanjug 10. decembra 2021. 09:27\nNUOMEA – Nova Kaledonija ovog vikenda nastavlja sa referendumom o nezavisnosti od Francuske, uprkos zabrinutosti da bi bojkot stranaka za nezavisnost, koje se protive održavanju izbora usred pandemije korona virusa, mogao dovesti do izbijanja nasilja.\nOdluka Francuske da u nedelju održi poslednje u nizu od tri glasanja, protivno željama autohtonih Kanaka, izazvala je osudu i na susednim pacifičkim ostrvima, koja su pozvala da se ne prizna rezultat referenduma, prenosi agencija Rojters.\nGrupe koje se zalažu za nezavisnost optužile su Francusku da odbija da odloži glasanje za kasniji period sledeće godini, kako bi smanjila šanse za glasove “da” i da bi se umirili nacionalisti uoči francuskih predsedničkih izbora početkom sledeće godine.\nNakon prethodna dva kruga glasanja, tokom 2018. i 2020. godine, kada je broj onih koji su glasali protiv nezavisnosti smanjen sa 57 procenata u 2018. godini na 53 odsto u 2020. godini, glasanje u nedelju predstavlja poslednju priliku da kampanja za sticanje nezavisnosti od Francuske osvoji prostu većinu.\nLideri Kanaka tvrde da je pandemija sprečila kampanju “od vrata do vrata” u selima, a oni takođe žele da se dozvoli tradicionalni period žalosti pošto je oko 300 ljudi, uglavnom Kanaka, umrlo od kovida-19 od septembra u populaciji od oko 270.000. ljudi.


“Mogu svašta da obećavaju turističke agencije, ali su dužne da ispune samo ono što je u ugovoru između putnika i agencije, koji se sastoji od programa putovanja, opštih uslova putovanja i potvrde o putovanju”, izjavila je načelnica Odjeljenja turističke inspekcije u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja Brankica Bajat.\nOna je na skupu u Privrednoj komori Beograda objasnila da program putovanja sadrži osnovna obilježja usluge, trajanje putovanja, podatke o prevozu i smještaju, cijeni i slično, a opšti uslovi putovanja uređuju prava i obaveze organizatora putovanja i prava i obaveze putnika.\nBajat je savjetovala građanima koji se spremaju da idu na odmor da se obavezno raspitaju o turističkim agencijama i njihovom bonitetu, kao i da pogledaju njihove podatke na sajtu Agencije za privredne registre. Građani mogu da podnesu prijavu dežurnoj službi inspekcije 24 sata dnevno na broj telefona 011 – 3139 – 686 ili putem mejla [email protected] Nezadovoljni građani prvo treba da se žale agenciji koja je dužna u roku od 15 dana da odogovori na reklamaciju.\nTim pojekta “Jačanje zaštite potrošača u Srbiji” koji finansira EU sa 2,5 miliona evra, a sprovodi se u saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede, trogvine, šumarstva i vodoprivrede, najavio je da priprema prijedlog izmjena i dopuna Zakona o zaštiti potrošača i Strategiju za zaštitu potrošača, koje će ponuditi novoj vladi.\nIzmjene i dopune predviđaju veću zaštitu potrošača i već ovlašćenja institucija koje to treba da obezbjede. U periodu od septembra do kraja 2013. biće tim povodom realizovano 30 seminara i desetak događaja u cilju podizanja građana o njihovim potrošačkim pravima.\nTurističkoj inspekciji tokom prvih pet mjeseci ove godine bile su podnijete 563 prijave građana, od čega 459 za ugostiteljstvo i 104 koje su se odnosile na rad turističkih agencija. Od toga je bilo 60 neosnovanih i 44 osnovanih prijava. Tanjug


Dana 31.05.2021. godine održana je 12. sednica Upravnog odbora Fonda. Na sednici su donete odluke o odobravanju kredita: Po programu Fonda odobreno je ukupno 47 zahteva za kredite u iznosu od rsd 361.105.700,30 rsd: investicioni krediti / pravna lica i preduzetnici, odobreno je 13 zahteva u iznos... više o tome\nDana 28.04.2021. godine održana je 11. sednica Upravnog odbora Fonda. Na sednici su donete odluke o odobravanju kredita: Po programu Fonda odobreno je ukupno 48 zahteva za kredite Fonda u iznosu od rsd 663.799.855,13 rsd; investicioni krediti / pravna lica i preduzetnici, odobreno ... više o tome\nODLUKA O PRIORITETU U OBRADI ZAHTEVA Više informacija možete dobiti klikom na sledeći LINK... više o tome\nODLUKA odobrava se reprogramiranje obaveza korisnicima kredita po osnovu uredbe o uslovima i načinu dodele i korišćenja kreditnih sredstava za podsticanje kvaliteta turističke ponude Više informacija možete dobiti klikom na sledeći LINK... više o tome\nDana 30.03.2021. godine održana je 10. sednica Upravnog odbora Fonda. Na sednici su donete odluke o odobravanju kredita: Po programu Fonda odobreno je ukupno 63 zahteva za kredite Fonda u iznosu od rsd 771.035.704,52 rsd: investicioni krediti /pravna lica, preduzetni... više o tome\nDana 26.02.2021. godine održana je 8 sednica Upravnog odbora Fonda. Na sednici su donete odluke o odobravanju kredita: Po programu Fonda odobreno je ukupno 135 zahteva za kredite Fonda u iznosu od 300.015.360,92 rsd Investicioni krediti - pravna lica i preduzetnici, odobrena su 3 zahteva u iznosu... više o tome


Osudio šerifa iz Grocke, pa u penziju ide uzdignute glave - NOVA portal\nHronika Autor:Ivan Milićević23. Feb. 202117:52\nDa među sudijama u Srbiji i dalje postoje oni koji ne podležu pritiscima i ne posustaju pred brojnim opstrukcijama, koji čvrsto stoje iza zakona i svog ličnog integriteta i ugleda, pokazao je danas sudija Drugog osnovnog suda u Beogradu Slavko Žugić, koji je bivšeg predsednika opštine Grocka Dragoljuba Simonovića osudio na četiri godine i tri meseca zatvora zbog podstrekivanja na paljenje kuće novinara portala "Žig info" Milana Jovanovića.\nOno što je verovatno najbolji pokazatelj nezavisnosti sudije Žugića u radu jeste podatak da uskoro odlazi u penziju i to sa mesta sudije osnovnog suda, najnižeg sudijskog položaja u krivičnoj marteriji.\nOsim što je ugled čitave svoje profesije odbranio izrečenom presudom, sudija Žigić je zadao i “završni udarac” kada je u obrazloženju te presude javno optužio advokate odbrane da su sve vreme opstruirali postupak.\nSimonović s braniocem Vikotorom Gostiljcem, Foto: TANJUG/ TANJA VALIC\nKoliko su sami bili pogođeni i iznenađeni njegovim rečima najbolje pokazuje to što nisu mogli da sačekaju da sudija završi sa obrazlaganjem presude, već su demonstrativno napustili sudnicu sa sve Simonovićem, uz komentar da ih je sudija “nipodaštavao i prevazišao granice ukusa”.\nGde su tačno granice ukusa na koje se pozivaju advokati, koji su sve vreme, ispod svakog ukusa nipodaštavali i spočitavali najpre to da je Milan Jovanović uopšte novinar, ostalo je nedorečeno. Ne treba se zaboraviti na verovatno najblamatniji trenutak ovog suđenja koji datira još od leta 2019. godine, kada je sudija novčano kaznio advokate jer se nisu pojavili na suđenju zbog godišnjeg odmora.\nMeđu tim advokatima bio je i aktuelni predsednik advokatske komore Srbije Viktor Gostiljac koji je posle samo dva sata, u trenutku dok je bio “na godišnjem odmoru”, držao konferenciju u prostorijama komore povodom godišnjice ubistva advokata Dragoslava Ognjanovića.\nPored sudije Žugića, Simonoviću na ruku nije išao ni zamenik tužioca Predrag Milovanović, koji je takođe sve vreme uspešno odolevao svim pritiscima, opstrukcijama, pa čak i direktnim pretnjama kojima je bio izložen.\nTreba podsetiti da je Simonović usred sudnice na jednom pretresu rekao Milovanoviću da “povede računa jer mu se može desiti da više nikad ne bude tužilac”.\nMilovanović takođe, u pravosudnim krugovima važi za nezavisnog tužioca i upravo je zbog toga dobio poverenje većine svojih kolega tokom nedavnih izbora za članove Državnog veća tužilaca.\nInače, odluka sudije Žugića da direktno i glasno skrene pažnju javnosti da je trpeo opstrukcije advokata odbrane, naišla je na odobravanje, što su potvrdili i brojni čitaoci portala Nova.rs.\n23. Feb. 2021 29\nŠerif iz Grocke ponovo izbegao suđenje jer mu je pozlilo\nDragoljub SimonovićMilan JovanovićpresudaSudija Slavko Žugić


ALEKSANDAR VUČIĆ: Cilj mi je da Srbija bude domaćin Lige šampiona 2020. godine! - Domaći fudbal, Vesti, Fudbal, Ostali sportovi\nHotSport»Domaći fudbal, Vesti, Fudbal, Ostali sportovi»ALEKSANDAR VUČIĆ: Cilj mi je da Srbija bude domaćin Lige šampiona 2020. godine!\nRedakcija| 2019-12-04T22:44:27+02:00\t4. dec 2019. 22:41|0 komentara|Beta\nNovoizabrani predsednik Kluba malog fudbala Crvena zvezda i predsednik udruženja “CarGo” Aleksandar Vučić, najavio je danas da će njegova misija za narednu godinu u vodjenju Kluba biti da Srbija bude domaćin Lige šampiona.\n– Nova uprava i moj tim predstavljaju pojačanje Klubu, unosimo novu energiju. Ta energija je pobednička, a pobeda neće biti samo naša, već će značiti i pobedu cele Srbije. U tome ćemo uspeti ako do proleća uspemo da sprovedemo sve planirane reforme u Klubu. Zajedničkim snagama će Beograd biti centar Evrope sledeće godine – kazao je Vučić.\n– Mali fudbal su igrali naši očevi, to je bio sport kojim su se rekreativno, ali i profesionalno, bavili ljudi širom regiona. Kako bismo vratili taj duh starih vremena, koristićemo i moderne tehnologije – izjavio je Vučić na konferenciji za medije na stadionu “Rajko Mitić”.\nOn je istakao da mali fudbal mora da se približi mladim generacijama koristeći tehnologiju koja je njima bliska, “kako bi umesto na ulici bili u punim halama gde će se razvijati zdrav sportski duh”.\n– Moramo da ojačamo i humanitarni aspekt, jer sport mora da vrati svoju društvenu ulogu. Pozivam sve simpatizere kluba da budu deo zajedničke humanitarne misije – rekao je Vučić.\n– Veoma sam ponosan što sam postao predsednik tima koji godinu završava bez poraza i nerešenog rezultata – zaključio je Vučić.\nTAGOVI: Aleksandar Vučić, KMF Crvena zvezda


FIBA Evropa pohvalila KSS, tri dame u važnom projektu - Sportklub\nFIBA Evropa pohvalila KSS, tri dame u važnom projektu\nKošarka ostalo Autor:Nina Spasojević Radojević14. okt. 20209:21\nYou Tube, Yout tube\nOdržana je Generalna Skupština FIBA Evropa, na kojoj su učestvovali predsednik FIBA Evropa Turgaj Demirel, izvršni direktor FIBA Evropa Kamil Novak, predsednik FIBA Hamane Niang, generalni sekretar FIBA Andreas Zagklis, kao i 108 predstavnika svih federacija i svih sektora FIBA.\nDiskusija vođena putem video poziva, a uvodnu reč dao je Turgaj Demirel, koji se osvrnuo na sve šta je urađeno u poslednjih godinu dana. Prvi čovek FIBA Evropa istakao je da je svet ostao bez dva velikana, Borislava Stankovića i Kobija Brajanta, pa je u njihovu čast održan minut ćutanja.\nIzvršni direktor FIBA Evropa Kamil Novak pohvalio je sjajnu organizaciju Evropskog prvenstva za košarkašice 2019. u Srbiji. Pored toga, naglasio je i visoku profesionalnost KSS, koji zbog sprečenosti Kine usled pandemije korona virusa, preuzeo organizaciju takmičenja u još jednoj grupi i tako za sedam dana organizovao dva Olimpijska kvalifikaciona turnira na vrhunskom nivou.\n„Posle ove Generalne Skupštine FIBA Evropa svi mi u Košarkaškom savezu Srbije, a i u našoj državi, trebalo bi da budemo ponosni na pohvale izrečene od čelnika FIBA Evropa. To je samo još jedna potvrda kvalitetnog rada našeg Saveza, na čelu sa predsednikom Predragom Danilovićem„, rekao je Zlatko Bolić, generalni sekretar KSS.\nNovak je takođe zahvalio KSS što je uzeo učešće u programu, zasnovanom na saradnji FIBA i Evropske unije, “Exchange & Mobility Funding sports program” u kome još učestvuju Finska, Francuska, Španija, Slovenija i dodao da je za FIBA Evropa važno da Zapadni Balkan bude deo ovako važnog projekta.\nReč je o usavršavanjem trenera i sudija na globalnom nivou, a u ovoj akciji našu zemlju predstavljaju Marina Maljković, trofejna selektorka ženske seniorske reprezentacije Srbije i Jasmina Juras, FIBA sudija, dok je Nataša Kovačević projekt menadžer .\nFIBA EuropeKamil NovakKošarkaški savez SrbijePredrag DanilovićTurgay DemirelZlatko Bolić


Sloboda izbora u senci izlaznosti - Istinomer\nVujo Ilić 25. 6. 2020.\nNa grafikonu je prikazan kumulativan procenat birača izašlih na izbore, kao i procenat birača izašlih na izbore po satima u toku izbornog dana. Kao što se vidi, najveća gužva na biračkim mestima bila je između 10-13h, u vreme pre ručka, kada veliki broj birača u Srbiji obično odlazi da glasa. Nakon ovog perioda na biračkim mestima obično dolazi do privremenog zatišja, ali se onda broj birača obično povećava u poslednja dva sata do trenutka zatvaranja biračkih mesta.\nNa kraju, najvažniji aspekt izlaznosti nije samo merenje procenata, već razumevanje razloga zbog kojih birači u Srbiji izlaze na izbore. Na ovim izborima uočen je veliki broj incidenata koji ukazuju na neprihvatljiv uticaj na birače, u vidu pritisaka, ucena i potkupljivanja. Procenti su važni, ali je sloboda svakog pojedinačnog birača da glasa na osnovu svoje volje važnija. Kada debata o legitimitetu izbora i procentima usahne, ostaje nam pitanje – šta izbori i procenti znače za birače?\nCRTA Crta posmatračka misija izbori Izbori2020 izlaznost na izborima


Zapad upao u zamku: Bajdenova politika ojačava Rusiju - 13.10.2021, Sputnik Srbija\nZapad upao u zamku: Bajdenova politika ojačava Rusiju\nPolitika administracije predsednika SAD Džozefa Bajdena usmerena na suprotstavljanje Kini može da dovede do jačanja položaja Rusije u Evropi, piše „Nešenal... 13.10.2021, Sputnik Srbija\nKako navodi autor članka Nikolas Gvozdev, jedna od karakterističnih crta spoljne politike predsednika Bajdena je težnja da formira koaliciju protiv Pekinga koji je sve moćniji. „Sada se čak i odnosi sa Rusijom razmatraju u tom kontekstu“, precizira novinar.Prema njegovom mišljenju, Vašington preduzima mere poput ublažavanja sankcija protiv gasovoda „Severni tok 2“ kako ne bi konačno gurnuo Rusiju u zagrljaj Kine. Ti postupci se uklapaju u pogled na svet u kome Moskva predstavlja mnogo manju pretnju od Pekinga, smatra Gvozdev.Govoreći o budućnosti NATO-a, novinar ocenjuje da razmimoilaženje interesa zemalja-članica vojnog bloka neće dovesti do njegovog raspada, već će ga jednostavno primorati na promenu. Države NATO-a će stupati u manje saveze poput AUKUS-a (SAD, Australija, Velika Britanija) i francusko-grčkog odbrambenog pakta koji pokazuju kakva će biti Alijansa već sredinom decenije, zaključuje kolumnista.\nrusija, kina, politika, sad, rusija – politika\nPolitika administracije predsednika SAD Džozefa Bajdena usmerena na suprotstavljanje Kini može da dovede do jačanja položaja Rusije u Evropi, piše „Nešenal interest“.\nKako navodi autor članka Nikolas Gvozdev, jedna od karakterističnih crta spoljne politike predsednika Bajdena je težnja da formira koaliciju protiv Pekinga koji je sve moćniji.\n„Sada se čak i odnosi sa Rusijom razmatraju u tom kontekstu“, precizira novinar.\nPrema njegovom mišljenju, Vašington preduzima mere poput ublažavanja sankcija protiv gasovoda „Severni tok 2“ kako ne bi konačno gurnuo Rusiju u zagrljaj Kine. Ti postupci se uklapaju u pogled na svet u kome Moskva predstavlja mnogo manju pretnju od Pekinga, smatra Gvozdev.\n„Međutim, koraci za sprečavanje zbližavanja Rusije i Kine dovode do toga da Moskva jača. To stvara dodatne probleme za pojedine članice Alijanse na istočnom krilu NATO-a“, smatra Gvozdev.\nGovoreći o budućnosti NATO-a, novinar ocenjuje da razmimoilaženje interesa zemalja-članica vojnog bloka neće dovesti do njegovog raspada, već će ga jednostavno primorati na promenu. Države NATO-a će stupati u manje saveze poput AUKUS-a (SAD, Australija, Velika Britanija) i francusko-grčkog odbrambenog pakta koji pokazuju kakva će biti Alijansa već sredinom decenije, zaključuje kolumnista.


Milan doveo fudbalera iz Empolija - MaxBet Sport\nMilan doveo fudbalera iz Empolija\nDosadašnji fudbaler Empolija Ismael Benaser potpisao je petogodišnji ugovor sa Milanom. Benaser je krajem jula prošao lekarske preglede, a potpisao je petogodišnji ugovor za 1,5 miliona evra po sezoni. Transfer je vredan 16 miliona evra uz bonuse.\nKvota u MaxBetu na pobedu Astane protiv Šahtjor Karagandija je 2.00.\nBenaser je ovog leta osvojio Kup afričkih nacija sa reprezentacijom Alžira. On je igrao za mladi tim Arsenala, od 2015. do 2017. godine bio je sa prvim timom, ali je odigao samo jednu utakmicu, na teren je ušao kao zamena u meču u Liga kupu. Iz Arsenala prešao je u Empoli.\nBenaser (21) je igrao za reprezentaciju Francuske uzrasta do 18 i 19 godina, a od 2016. godine odlučio je da nastupa za Alžir.\nTagovi:FK EmpoliFK MilanFudbalski transferi\nITALIJANI PIŠU “Mihajlović je smršao, ali je u “formi”, kroz zidove se čulo kako viče”\nSrbin ponovo na radaru Đenove


SKC - Studentski kulturni centar Beograd - IX BIJENALE MOZAIKA LEPOTA PREDANJA\nU vremenu kada su se desile mnoge promene i kada se mislilo da će se svet preobraziti u jedan humaniji, brojna očekivanja su izneverena, a razočaranja su zašla u sve sfere stvaralaštva. Kulturni delatnici uvek su bili prvi na udaru trusnih društvenih dešavanja, sledstveno tome, uočavamo promene u fizionomiji umetnosti kao odraz svakidašnjice na ličnost umetnika.\nČini se da naši umetnici oduvek stvaraju u vanrednim okolnostima, ali kao da ih to motiviše da daju sve od sebe, prevaziđu šturu realnost i iznedre vrhunska dela. Jedna od takvih izložbi jeste Bijenale mozaika koje višedecenijskim trajanjem i opstajanjem inspiriše pulsirajućom energijom. Dosledan u ideji afirmacije tehnike, doprinosi prepoznatljivosti umetničkog doživljaja.\nPoslednjih dvadeset godina mozaik je doživeo veliki uspon i značaj, istovremeno i razvoj na tehničkom nivou. Na njega se više ne gleda kao na prevaziđenu likovnu tehniku nego kao na izuzetan likovni doživljaj koji pojedinim delima iznenađuje posmatrača. Kod tehnike bojama možete uraditi više premaza do željenih nijansi, a u mozaiku je neophodan suptilan osećaj u odabiru i rasporedu tesera.\nKonkursi i bijenalna izlaganja podsticajno deluju na istraživanje mogućnosti oblikovanja, originalnost i bogatstvo rešenja. Zapaženi stvaralački dometi doprineli su da se sve više pojavljuje u domaćoj arhitekturi. Svaki susret sa izložbom mozaika jeste inspiracija za produbljena interesovanja i nova iskustva u traženju sopstvenog stilskog izraza, pa ga sve češće srećemo u sferi trodimenzionalnog.\nU najkompleksnijoj likovnoj tehnici, naizgled relativna lakoća izvođenja ima za osnovu poznavanje crteža. Nadogradnja sledi kroz kazivanje o doživljenom trenutku, u definisanju kompozicije znakovnim elementima, kroz sopstvenu imaginaciju ili reminiscenciju na vizantijsku ili srednjovekovnu umetnost...\nVeliki broj učesnika u svoje umetničke biografije zapisuje realizacije monumentalnih kompozicija, dok im Bijenale nameće unošenje novih komponenti u područje savremenog mozaika. Savladavanjem ovog poduhvata otvara se put u komunikaciji sa publikom. Prezentacija mozaika vrlo je značajna za određivanje njegove uloge u aktuelnim tokovima likovne umetnosti i zato je važno održavanje ovakvih manifestacija.\nLjiljana Subotić, autor Bijenala


Pejović na Svjetskom ekonomskom forumu: Politika proširenja važan pokretač | Analitika - Informativni Portal\nPejović na Svjetskom ekonomskom forumu: Politika proširenja važan pokretač\nMinistar evropskih poslova Crne Gore Aleksandar Andrija Pejović, učestvuje na dvodnevnom sastanku grupe Novi lideri za Evropu u Milanu, čija je tema „Preoblikovanje Evrope“, kao i Grupe za evropske politike čiji je cilj priprema dokumenta za budućnost Evrope, a koji će biti predstavljen u januaru u Davosu u Švajcarskoj.\nObjavljeno: 29. 09. 2017 - 14:08 Promjenite veličinu teksta: A A A\nKako se navodi u saopštenju, učesnici sastanka, koji je održan u okviru Svjetskog ekonomskog foruma, su razgovarali o najnovijim dešavanjima na evropskoj političkoj sceni, kao i aktuelnom stanju i izazovima u oblasti ekonomije, bezbjednosti i odbrane, migracija i granica, demokratije i upravljanja, te energije i održivosti. U fokusu razgovora je bilo razmatranje modaliteta za razvijanje novog koncepta za Evropu koja je fokusirana na budućnost.\nGovoreći o opsežnim reformama koje je Crna Gora sprovela u procesu pristupanja NATO-u i EU, ministar Pejović je naglasio da su one doprinijele jačanju vladavine prava, ekonomskom napretku i snažnju administrativnih kapaciteta.\n- Integracijski procesi u slučaju Crne Gore, pokazali su se kao najbolji okvir i put za sazrijevanje crnogorskog društva i najefikasniji mehanizam za uspješno usvajanje evropskih i međunarodnih standarda koji vode unaprjeđenju kvaliteta života. Politika proširenja bila je najvažnija pokretačka snaga koja je snažila jedinstvo EU kroz različite faze njene transformacije tokom istorije i potrebno je da ostane visoko na reformskoj agendi EU. Kao posljedica brojnih kriza, Unija se suočava sa euroskepticizmom i dezintegracijom, i novi koncept Evrope treba temeljiti na saradnji, otvorenosti i efikasnosti - poručio je ministar Pejović.\nOn je naglasio da se zemlje Zapadnog Balkana, kroz jasnu evropsku perspektivu i nesmanjenu podršku EU i država članica, moraju ohrabriti da nastave sa sprovođenjem ključnih reformi i kreiranjem održivih rješenja.


Sve publikacije, Hronologija reforme sektora bezbednosti u Srbiji\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Publikacije / Sve publikacije / Hronologija reforme sektora bezbednosti u Srbiji /\nHronologija reforme sektora bezbednosti u Srbiji\nUrednik: Miroslav Hadžić, Sonja Stojanović Gajić\nTeme: Bezbednosni izazovi, Civilno društvo, Policija, Službe bezbednosti, Srbija i EU, Vojska\nPreuzmite: PDF ( 5.8MB )\nBroj preuzimanja: 5037\nU publikaciji predstavljeni su na jednom mestu rezultati mapiranja javno dostupnih izvora o tokovima reforme sektora bezbednosti u Srbiji od smene Miloševićeve vlasti 2000. godine do kraja 2008. godine.\nVođeni željom da na jednom mestu prikažu rezultate pregleda javno dostupnih izvora o tokovima reforme sektora bezbednosti (RSB) u Srbiji od Miloševićevog pada s vlasti, istraživači Centra su krenuli od konteksta: takva je građa, prikupljena u ovoj publikaciji upravo predstavljala osnovu za analizu, koja će svoje mesto naći u prvom "Godišnjaku reforme sektora bezbednosti".\nZa polaznu godinu tim Centra odabrao je 2000. godinu, kako zbog promene političkog poretka, tako i zbog toga što je reforma sektora bezbednosti, koja uključuje i demokratizaciju upravljanja oružanim snagama, tek tada postala proklamovani cilj nove političke elite. Pri izboru događaja koji će biti zabeleženi u hronologiji, beležili smo promene političkog sistema, promene u ustavnom,zakonskom i sistemskom statusu oružanih snaga, usvajanje strateških dokumenata, krize ili događaje koji su preokrenuli javno mnenje ili tok reforme, promene rukovodstava relevantnih ministarstava, značajne operativne akcije i prekretnice u međunarodnim integracijama domaćih oružanih snaga.\nNa prvom mestu, nalazi se opšta politička hronologija kojom su obuhvaćeni ključni politički događaji i njihovi učesnici. Potom su popisani ključni događaji vezani za reformu državnih aktera koji koriste silu: vojske, policije, bezbednosno-obaveštajnih službi i državnih organa sa određenim policijskim ovlašćenjima (carina, poreska policija, Uprava za sprečavanje pranja novca). Tu je i hronologija reforme sistema civilne zaštite, koji ima značajnu ulogu u prvenciji i saniranju posledica elementarnih nepogoda, tehničko-tehnoloških nesreća i drugih opasnosti.\nNa kraju, imajući u vidu ulogu i uticaj Evropske unije i NATO na proces reforme sektora bezbednosti u Srbiji, predstavljena je i hronologija odnosa Srbije sa ove dve organizacije.\nNa kraju ove publikacije popisani su i bibliografski izvori koje je istraživački tim koristio tokom pisanja "Godišnjaka reforme sektora bezbednosti u Srbiji". Bibliografija, logično, pokriva iste aktere, ali i pravosuđe, kao i privatne bezbednosne kompanije.\nTagovi: reforma sektora bezbednosti, reforma, sektor bezbednosti, hronologija, Srbija, policija, vojska, privatno obezbeđenje, službe


Rusija: Vojno rešenje na Korejskom poluostrvu vodilo bi u tragediju\n► Rusija: Vojno rešenje na Korejskom poluostrvu vodilo bi u tragediju\n17.08.2017 | 17:05h ► 17:48h Moskva\nRusija je danas upozorila da bi vojni odgovor na krizu na Korejskom poluostrvu doveo do "ogromne" tragedije i pozvala sve strane da pokažu uzdržanost i spreče da situacija izmakne kontroli.\nPortparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova rekla je novinarima da će "svaki pokušaj vojnog rešenja problema na Korejskom poluostrvu dovesti do tragedije ogromnih razmera, velikog broja žrtava na svim stranama, humanitarne, ekonomske i ekološke katastrofe", prenosi Tass.\nTenzije izmedju SAD i Severne Koreje porasle su pošto je Pjongjang prošle nedelje objavio detaljan plan o lansiranju četiri balističke rakete u vode oko američkog ostrva Guam u Pacifiku, na kojem se nalaze dve velike američke vojne baze i 7.000 vojnika.\nPočetkom ove nedelje napetost je ublažena posle umerenih izjava nekoliko visokih američkih zvaničnika i objave severnokorejskog lidera Kim Džong Una da za sada neće izdavati naredjenje o lansiranju raketa u pravcu Guama.\nIsključivanje Rusije iz projekta muzeja Sobibor je dokaz istorijske amnezije\nMoskva smatra da je odluka o neuključivanju Rusije u projekat stvaranja muzeja Sobibor očigledni dokaz istorijske amnezije, izjavila je danas portparolka ruskog ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova.\n"Smatramo da je odluka medjunarodnog komiteta odgovornog za stvaranje obnovljenog muzeja na mestu nacističkog logora smrti Sobibor da ne dozvoli učešće Rusije u projektu očigledan dokaz istorijske amnezije. Potpuno je jasno da prisustvo na komemoracijama nije zamena za puno učešće u komitetu i njegovom radu kojim se odredjuje koncepcija muzeja, organizuju radovi i kontroliše finansiranje", navela je Zaharova.\nZaharova je rekla da je Rusija bila pozvana da učestvuje i da je poziv više puta prihvaćen, prenosi Tass. Inicijatori projekta su Poljska, Izrael, Holandija i Slovačka.\n"Manje nas je iznenadila pozicija Varšave, čija je rusofobna politika i težnja ka antiruskom istorijskom revizionizmu svima odavno poznata. Mnogo nerazumljivije je to sa kakvom lakoćom su naši nesudjeni partneri na projektu, Izrael, Slovačka i Holandija, promenili stav o ruskom učešću", izjavila je Zaharova.\nOna je navela da su ambasadori sve četiri zemlje u Moskvi pozvani na razgovor u ministarstvo spoljnih poslova.\n"Tokom mnogo godina smo javno sa svih nivoa slušali uverenja da je nemoguće osporiti ulogu Crvene armije u pobedi nad fašizmom, uveravani smo da naše učešće u projektu muzeja ima podršku", izjavila je Zaharova i dodala da je "u celoj situaciji najsramnije postupio Izrael".\nRusija je 2013. dobila poziv da učestvuje u obnovi memorijalnog centra u Sobiboru.\nKoncentracioni logor Sobibor bio je aktivan od maja 1942. do oktobra 1943. Za to vreme je u gasnim komorama ubijeno izmedju 150.000 i 250.000 Jevreja iz Poljske i drugih evropskih zemalja.\nSobibor je likvidiran posle pobune zatvorenika koju je predvodio Aleksandar Pečerski, sovjetski oficir i ratni zarobljenik jevrejskog porekla.\nSAD su i dalje ubedljivo najveći prodavac oružja u svetu, s 57 odsto učešća na tržištu u 2017. i 42 kompanije u prvih 100 najvećih prodavaca, navodi se u danas objavljenom izveštaju...


Šeri Bler (levo) je supruga bivšeg britanskog premijera Tonija Blera (desno), Velika Britanija (2019.)\nŠeri Bler je supruga bivšeg britanskog premijera Tonija (Tony) Blera koji preko istoimenog Instituta za globalne promene već šest godina savetuje Vladu Srbije, dodaje list.\nU međuvremenu je Junajted grupa, koja je u većinskom vlasništvu BC Partners, britanske globalne investicione kompanije, saopštila da je sa dve svoje kompanije podnela arbitražni zahtev protiv države Srbije Međunarodnom centru za rešavanje investicionih sporova (ICSID) u Vašingtonu.\nJunajted grupa, u okviru koje u Srbiji posluju telekomunikacioni operator SBB i medijska grupa Junajted medija, je u tom saopštenju navela da je od 2014. godine na udaru brojnih neosnovanih i diskriminatornih mera sprovedenih od strane srpskih vlasti i državnih institucija.\nBritanski list Telegraf je u tekstu od 6. marta objavio da je do informacije o angažovanju Šeri Bler u ovom slučaju došao uvidom u dokumente i da je ona u njima navedena kao prvi kontakt u sporu uz još pet advokata iz njene firme.\nU tom tekstu se navodi da je Srbija angažovala kompaniju Šeri Bler Omnia Stratedži (Omnia Strategy) zbog navoda da država vrši pritisak na nezavisnu televizijsku i internet kompaniju u pokušaju vladajuće partije da "ojača svoju moć".\nDodaje se da je pravna firma Šeri Bler dobila ugovor za odbranu "autokratskog" režima koji prima savete od kompanije njenog supruga.\nOmnia stratedži i Blerov institut bez odgovora\nAdvokatska kancelarija Šeri Bler Omnia stratedži nije odgovorila na upit RSE u vezi sa navodima lista Telegraf.\nNi iz Vlade Srbije nije stigao odgovor na upit RSE da li je angažovana ova advokatska kancelarija, kao i koliko bi Srbiju koštale usluge te firme.\nTelegraf je u svom tekstu naveo da se ne zna koliko će ovaj angažman koštati poreske obveznike u Srbiji, ali da je poznato da pravne usluge Šeri Bler koštaju više od 1.000 funti za sat vremena (oko 1.160 eura).\nIzostao je i komentar Vlade zatražen povodom arbitražnog zahteva koji je protiv države Srbije podnela Junajted grupa.\nInstitut za globalne promene Tonija Blera takođe nije odgovorio na pitanja RSE o tome da li su imali ulogu u angažovanju pravne kancelarije Šeri Bler od strane Srbije niti na kojim su aktivnostima u Srbiji angažovani.\nTelegraf je naveo da su u Institutu istakli da ni oni, ni Toni Bler nisu igrali bilo kakvu ulogu u obezbeđivanju ugovora za firmu Šeri Bler i da je ona "dobro pozicioniran advokat", čija firma "ima klijente širom sveta".\nAngažovanje Blerovog instituta u Srbiji\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je u decembru 2018. godine rekla da je angažovanje Blerovog instituta počelo u vreme nekadašnjeg premijera i aktuelnog predsednika Srbije Aleksandra Vučića, i da je ona samo nastavila tu praksu.\nOna je tada tvrdila novinarima da to ne plaćaju građani Srbije.\nPremijerka Ana Brnabić je u februaru 2019. godine ponovila da se za usluge Instituta Tonija Blera, koji savetuje Vladu Srbije, ne izdvaja ni dinar iz budžeta.\nTada je navela da je to deo njihovih neprofitnih aktivnosti, odnosno pro bono.\nBritanski Telegraf u pomenutom tekstu navodi da su ugovor Instituta Tonija Blera o savetovanju Srbije prvobitno finansirali Ujedinjeni Arapski Emirati.\nŠta će sada Vučić sa savetnikom Blerom?\nVučićevi savetnici: Efekti Tonija Blera\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je u novembru 2019. godine na pitanje novinara portala Insajder rekao da Srbija nema nikakav ugovor tog sa Institutom za globalne promene Tonija Blera, jer ne plaća ni dinar za njegove usluge.\n"Pro bono od pojedinih ljudi koji su veoma stručni dobijamo i podršku i pomoć. Mi ne plaćamo ni dinara, zato nemamo nijedan ugovor", rekao je Vučić.\nInstitut za globalne promene Tonija Blera je neprofitna organizacija a na njihovom sajtu stoji da savetuje političke lidere i vlade u izgradnji otvorenih, inkluzivnih i prosperitetnih društava.\nStrani mediji su, izveštavajući o angažmanu Blerovog Instituta u Srbiji, navodili da bivši britanski premijer nije uvek bio rado viđen gost u Srbiji zbog NATO bombardovanja Srbije 1999. godine.\nNATO intervencija je usledila zbog zločina koje su srpska vojska i policija počinile na Kosovu. Bler je te godine kao premijer doneo odluku da se Velika Britanije priključi NATO snagama.\nAleksandar Vučić je u to vreme bio ministar informisanja u Vladi Srbije kao visoki funkcioner krajnje desne nacionalističke i populističke Srpske radikalne stranke.\nVučić je naveden kao jedan od recenzenata knjige uvredljivog naslova o Bleru koju je 2005. godine objavio Vučićev tadašnji partijski lider i haški optuženik Vojislav Šešelj.\nŠta Junajted grupa zamera državi Srbiji?\nNakon bivšeg britanskog premijera i advokatska kancelarija njegove supruge će, ukoliko su navodi Telegrafa tačni, sarađivati sa Srbijom po arbitražnom zahtevu medijske i telekomunikacione grupacije Junajted grupe.\nJunajted grupa je obavestila javnost 9. marta da se obratila Međunarodnom centru za rešavanje investicionih sporova (ICSID) u Vašingtonu arbitražnim zahtevom protiv države Srbije kako bi zaštitila investicije kompanije u Srbiji, "budući da Vlada Srbije nije odgovorila na raniji zahtev da se spor reši sporazumno".\nJunajted grupa, sa sedištem u Holandiji, tvrdi da je Srbija prekršila nekoliko obaveza bilateralnog sporazuma o investiranju sa Holandijom u vezi sa podsticajima i uzajamnom zaštitom investicija između dve zemlje.\nOvaj telekomunikacioni i medijski operator optužuje srpske vlasti i državne institucije za diskriminatorne mere od 2014. godine.\n"One se sprovode u okviru intenzivne i orkestrirane kampanje koje su imale za cilj smanjenje tržišnog učešća SBB kompanije, telekomunikacionog operatora Junajted grupe u Srbiji i za promociju i sprovođenje interesa kompanije Telekom Srbija", navodi se u saopštenju.\nU ovom saopštenju se dodaje da će strane imenovati arbitre i nastaviti sa pismenim podnescima.\nPodsetimo da je 2014. godine, koju Junajted grupa navodi kao početak problema kompanije u razvoju, počela sa emitovanjem njihova kablovska televizijska stanica, N1.\nU okviru Junajted grupe pored SBB kompanije u Srbiji posluju i njeni servisi EON i Total TV, a medijski sadržaj emituju televizije i portali Sport Klub, Nova S i N1.\nTelevizija N1 je 25. januara objavila da državna telekomunikaciona kompanija Telekom namerava da se udruži sa privatnim mobilnim operaterom Telenor "kako bi smanjila učešće operatora SBB na tržištu ispod 30 odsto".\nCilj je, kako je prenela TV N1, da se tako "onemogući finansiranje medija poput N1, Nove S, Sport Kluba".\nTelekom i Telenor su demantovali da je reč o udruživanju, ali su obe kompanije na kraju potvrdile ugovornu saradnju.\nSada se očekuje odluka Komisije za zaštitu konkurencije, nezavisnog regulatornog tela, kojoj su se kompanije Telekom i Telenor obratile zbog saradnje.\nKompanija Telenor Srbija je sredinom novembra saopštila da je podnela tužbu u Srbiji zbog, kako su naveli, nepoštene tržišne utakmice protiv povezanih firmi Junajted grupe.\nTelenor je naveo da ova grupacija kompanija od 25. januara sprovodi "neistinitu i intenzivnu medijsku kampanju koristeći medije u svom vlasništvu N1 i Nova S, čime nastoje da spreči ili oteža ulazak Telenora kao novog konkurenta na tržištu distribucije medijskog sadržaja".\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je novinarima 4. februara da mu je važno da se "svim kompanijama u zemlji omogući tržišna utakmica i da dođe što više stranih investitora, jer to znači više novca u budžetu".\nOdnos države prema medijima\nVlast u Srbiji se već duže vreme suočava sa kritikama stanja slobode medija.\nTakođe je u poslednjem izveštaju Evropske komisije navedeno da na terenu nije postignut napredak za poboljšanje sveukupnog okruženja za slobodu izražavanja, kao i da tek treba da se uspostavi transparentnost vlasništva nad medijima i raspodele javnih sredstava.\nŽeljko Bodrožić, predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) ocenjuje za RSE da je stanje medijskih sloboda na ubedljivo najnižoj tački od oktobra 2000. godine.\n"Jasno je kao dan da u ovom trenutku u Srbiji ne postoji u punom smislu te reči sloboda izražavanja, jer je država, odnosno vlast, stavila faktički šapu na većinu medija i kontroliše brutalno skoro sve medije", navodi Bodrožić.\nOn dodaje da je mogućnost da građani čuju drugačije mišljenje svedeno na minimum i da je Junajted medija (United media), članica Junajted grupe, došla na udar vlasti zbog svojih medija.\n"Mislim da bi se i vlasnik i oni izvukli iz ove harange koja se sprovodi svakog dana da nemaju medije u svom vlasništvu, da se bave samo kablovskim sistemima i nečim drugim, sigurno ne bi došli pod udar predsednika Srpske napredne stranke (Aleksandar Vučić, koji je i predsednik Srbije) i uopšte celog sistema", ocenjuje Bodrožić.\nŽeljko Bodrožić (na fotografiji): U Srbiji trenutno ne postoji sloboda izražavanja\nKada je reč o odnosu vlasti prema televiziji N1, predsednik Srbije retko kada tokom obraćanja novinarima propusti da naglasi da je reč o američkoj televiziji i da doda da ga ova televizija ne voli.\nTakođe je poručivao i da ne napada tu televiziju time što govori istinu i da je reč o luksemburškoj televiziji sa američkim kapitalom.\nVučićevu praksu su preuzimali i pojedini ministri iz Vlade Srbije, pa je tako ministar odbrane Nebojša Stefanović 2017. godine, kada je bio ministar policije, dodao i epitet "CIA američka televizija".\nO navodima da će u sporu Srbije i Junajted grupe biti uključena advokatska kancelarija supruge bivšeg britanskog premijera, Bodrožić kaže da sada jedna advokatska kancelarija iz Londona treba da "nas ubedi da mi ipak živimo u jednom demokratskom i slobodnom društvu".\n"Celo angažovanje porodice Bler je za jednu dublju analizu i za ono što mi doživljavamo da ljudi koji dolaze iz demokratskih zemalja podržavaju autoritativne vladare, pa čak i diktatore ne bi li sebi obezbedili profit i ne misleći uopšte o građanima koji pate ili su izloženi progonu u takvim državama", kaže Bodrožić.\nPredsednik Udruženja novinara Srbije (UNS) Vladimir Radomirović kaže za RSE da odnos vlasti prema medijima u Srbiji nije dovoljno dobar i da je čak u nekim trenucima vrlo loš.\n"Ja sam novinar više od 25 godina i pamtim razne vlasti. Nijedna nije htela da dozvoli potpunu slobodu medija i naravno, tu je i odgovornost novinara velika, jer se u mnogim situacijama mi novinari nismo dovoljno snažno borili za tu slobodu, već smo pristajali da budemo društveno-politički radnici, komesari, cenzori koji su sprečavali da istina dođe do javnosti", navodi Radomirović.\nOn nije želeo da komentariše odnos vlasti prema TV N1.\nKada je u pitanju odnos vlasti prema medijima i sam predsednik Vučić je pre dve godine priznao da nije ponosan na stanje u medijima.\nOn je u januaru 2019. godine na panelu "Sloboda medija u krizi", na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu, obećao da će država učiniti sve kako bi za dve godine mogao da kaže da je ponosan na slobodu medija i slobodu govora u Srbiji.\nMeđutim, godinu dana kasnije, početkom 2020. je odgovarajući na pitanja građana na Fejsbuku rekao da smatra da su mediji slobodni.


Radnički najgledaniji tim BPŠ Superlige Srbije | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nRadnički najgledaniji tim BPŠ Superlige Srbije\n- Ritam Grada - Feb 22, 2020\nUtakmice Odbojkaškog kluba Radnički najposećenije su u dosadašnjem delu BPŠ Superlige Srbije. Na devet superligaških mečeva u „SBB Jezeru“, Radnički je u proseku pratilo oko 400 gledalaca po utakmici. Rekordna poseta zabeležena je na utakmici sa Crvenom zvezdom, kojoj je prisustvovalo 1.200 ljudi.\nOvi podaci idu u prilog tezi da je interesovanje kragujevačke publike za utakmice odbojkaša Radničkog u ekspanziji i da bi ovaj uzlazni trend mogao da se nastavi, naravno ukoliko bude praćen adekvatnim rezultatima kragujevačkog kluba.\n“Izuzetno smo zadovoljni i ponosni činjenicom da smo najgledaniji tim Super lige Srbije. Svakoj utakmici koja je odrađena planski, u saradnji sa našim marketing timom, prisustvovalo je više od hiljadu ljudi, kao što je to bio slučaj protiv Crvene zvezde u Superligi ili protiv Vojvodine u Kupu Srbije. Primetno je da se Kragujevčani polako vraćaju odbojci, što je prepoznato i od strane Odbojkaškog saveza Srbije, pa je tako odlučeno da se naša utakmica sa Mladim radnikom, koja se igra u četvrtak, 27. februara, u „SBB Jezeru“, direktno prenosi posredstvom javnog servisa, kako bi se poslala slika o povećanom interesovanju ljudi za odbojku”, ponosno ističe Dušan Vulović, sportski direktor Odbojkaškog kluba Radnički.\nS obzirom da Radnički u predstojećoj mini-ligi očekuje još pet izuzetno jakih mečeva u „SBB Jezeru“, očekuje se da ukupna poseta bude dodatno uvećana.\nNa specijalnoj sednici Odbojkaškog saveza Srbije, kojoj su prisustvovali predstavnici svih superligaških klubova, obelodanjeno je da će počev od sledeće sezone država pokrivati finansijske troškove svih srpskih odbojkaških klubova u evropskim takmičenjima.\nPredstavnici superligaških klubova su sa velikim oduševljenjem primili ovu vest, koja će ih bez sumnje dodatno motivisati u samom finišu prvenstva.\n“Velika je stvar to što je država odlučila da pomogne klubovima koji se takmiče u evropskim kupovima, na taj način što će im pokriti sve troškove takmičenja, kao što su prevoz, smeštaj, kotizacija i sudije. Novina je i to da onaj klub koji stigne makar do četvrtfinala nekog od evropskih takmičenja, ima obezbeđenu nagradu od strane države. To je velika stvar za sve srpske klubove, koji će time dobiti mogućnost da na duži period zadrže mlađe igrače u svojim redovima, kako oni ne bi pre vremena odlazili u inostranstvo”, ocenio je Vulović.\nU Srbiji još 201 slučaj koronavirusa, u KC Kragujevac hospitalizovano 60


Home Sportsko klađenje Prognoze utakmica CSKA Moscow – Crvena Zvezda: Analiza utakmice\nDanas ima prilično mnogo utakmica u ponudi, imajući u vidu da se igraju kako fudbalska kup takmičenja, tako i košarkaška Evropska takmičenja, a mi smatramo da postoji jedan ozbiljan value u utakmici EuroLeague koja se danas igra. U svojoj Moskovskoj areni CSKA Moscow danas dočekuje ranjenu ekipu Crvene Zvezde. Obe ekipe moraju da igraju na pozitivan rezultat, te očekujemo jednu izrazito zanimljivu utakmicu u svakom slučaju.\nDomaća ekipa, CSKA trenutno prolazi kroz manju krizu igre i rezultata, pošto trenutno imaju osam pobeda i čak pet poraza. Ovakav skor svakako nije prihvatljiv za ekipu Crvene Armije i svakako će danas pokušati da pokažu svu svoju snagu protiv ekipe koja se prilično muči ove sezone kako u EuroLeague tako i u regionalnom ABA Liga takmičenju. CSKA Moscow je do sada igrao na svom terenu svega pet utakmica, ali imaju odličan skor od četiri pobede i samo jednog poraza. Od te četiri pobede čak tri su išle na prednost od preko 10 poena razlike protiv timova koji su svakako kvalitetniji od Crvene Zvezde.\nCrvena Zvezda kao što smo već rekli prilično se muči u regionalnom ABA takmičenju, gde su prošlog vikenda ponovo izgubili, a u okviru EuroLeague imaju skor od pet pobeda i osam poraza. Imali su odličnu seriju od tri pobede (Zalgiris, Valencija i EA7 Milano), ali su u prošlom kolu na svom terenu izgubili od Baskonije i time prekinuli solidan momentum koji su imali. Ono što je posebno problematično kod ove ekipe, je njihova igra na gostovanjima ove sezone gde imaju dve pobede i četiri poraza.\nCSKA Moscow nema povređenih igrača, dok je kod Crvene Zvezde pod velikim znakom pitanja jedan od najboljih igrača Lorenzo Brown.\nOve ekipe su u istoriji igrale na zvaničnim utakmicama sedam puta do sada i očekivano CSKA Moscow ima mnogo bolji međusobni skor pošto su pobedili na šest od sedam mečeva, a kada su ove dve ekipe igrale u Moskvi, CSKA je dobio sva četiri susreta.\nKladionice su postavile CSKA Moscow kao snažnog favorita, i postavile liniju hendikepa na -14 HC. Smatramo da je trenutna linija postavljena realno, ali isto tako smatramo da Crvena Zvezda trenutno nema dovoljno kvaliteta da bi se mogla suprotstaviti Ruskoj ekipi na njihovom terenu i pored činjenice da su ove sezone nekoliko gostujućih utakmica odigrali prilično čvrsto. Iz tog razloga naš predlog na ovom susretu je da se odigra CSKA Moscow -14 HC (da CSKA Moscow pobedi sa 15 ili više koševa razlike, a ukoliko bude tačno 14 koševa razlike ulog se vraća), koja igra se plaća solidnom 1.90 kvotom u kladionici Bet365.


Tag: Krajinović Filip\n06.12.2018 u 14:05\nKrajinović: Prvi cilj povratak u Top 50\nSrpski teniser Filip Krajinović trenirao je juče u Beogradu i zvanično predstavio trenera Šveđanina Tomasa Johansona, sa kojim želi da se naredne godine vrati u svetski vrh.„Imam novog trenera Johansona i zaista sam srećan što je prihvatio da radi sa mnom. Veliki je trener, veliki čovek, grend slem šampion (Australijan open 2002, prim. aut) i velika mi je čast da radimo zajedno. Očekujemo da sledeća godina bude uspešnija nego ova, a pre svega nadam se da neću imati nikakve povrede. Prvi cilj je povratak u Top 50, a potom i da popravim najbolji plasman karijere, 26. mesto”, rekao je trenutno 95. teniser sveta Tanjugu posle treninga u Teniskom klubu Gemax. Prema njegovim rečima, novu sezonu započeće u Dohi, potom sledi Australijan open, a nakon toga je moguće da igra u Južnoj Americi, u\n18.10.2018 u 15:33\nKrajinović u četvrtfinalu turnira u Moskvi\nMOSKVA – Srpski teniser Filip Krajinović plasirao se u četvrtfinale turnira u Moskvi, pošto je danas pobedio Jevgenija Danskoja iz Rusije. Krajinović je slavio sa 2:0 u setovima (7:5, 6:4), posle sat i 36 minuta igre. Protivnik u četvrtfinalu biće mu Italijan Andreas Sepi, koji je takođe u dva seta bio bolji od Pjera Erbera iz Francuske., javlja Beta Priliku da se plasira u četvrtfinale turnira u Moskvi imaće i Dušan Lajović, koji će se kasnije danas sastati sa Danilom Medvedevim.\n09.10.2018 u 14:13\nKrajinović eliminisan od Edmunda\nŠANGAJ – Srpski teniser Filip Krajinović eliminisan je na startu Mastersa u Šangaju, pošto je izgubio od Britanca Kajla Edmunda 7:5, 6:3. Nakon što je prošle nedelje izbacio Lajovića na turniru u Pekingu, Edmund je bio bolji i od srpskog broja dva na pretposlednjem Mastersu u sezoni. Edmund se u drugoj rundi sastaje sa Italijanom Andreasom Sepijem, koji je savladao Francuza Antonija Manarina 6:4, 6:4, javlja Tanjug. Srbija je ostala sa jednim predstavnikom u singlu u Šangaju – Novakom Đokovićem. Masters u Šangaju igra se za nagradni fond od sedam miliona dolara.\n05.10.2018 u 11:04\nDel Potro prejak za Krajinovića\nPEKING – Srpski teniser Filip Krajinović nije uspeo da napravi iznenađenje i plasira se u polufinale turnira u Pekingu, pošto je eliminisan od svetskoj broja četiri Huana Martina Del Potra iz Argentine 6:3, 6:0. Krajinović je za samo 63 minuta poražen od prvog nosioca turnira, koji je od finiša prvog seta do kraja vezao čak osam gemova za ubedljivu pobedu. Del Potro se u borbi za finale sastaje sa Italijanom Fabiom Fonjinijem. Srbija ima još jednog predstavnika u Pekingu, jer Dušana Lajovića očekuje duel sa Britancem Kajlom Edmundom. Turnir u Pekingu igra se za nagradni fond 733.320 dolara.\n03.10.2018 u 13:44\nKrajinović bolji od Lopeza za četvrtfinale Pekinga\nPEKING – Srpski teniser Filip Krajinović plasirao se u četvrtfinale ATP turnira u Pekingu, pošto je danas u drugom kolu savladao Španca Felisijana Lopeza 7:6 (7:5), 6:3. Krajinovićev naredni rival biće pobednik meča između Argentinca Huana Martina Del Potra i Rusa Karena Kačanova, prenosi Tanjug. Prethodno, među osam najboljih plasirao se Dušan Lajović, pobedom protiv Bugarina Grigora Dimitrova. Turnir u Pekingu igra se za nagradni fond 733.320 dolara.\n19.09.2018 u 15:54\nKrajinović za 56 minuta do drugog kola turnira u Mecu\nMEC – Srpski teniser Filip Krajinović uspešno je startovao na turniru u francuskom Mecu, pošto je danas, za samo 56 minuta, savladao domaćeg tenisera Korantana Mutea 6:1, 6:1, prenosi Tanjug. Krajinović će se u narednoj rundi sastati sa boljim iz meča između Francuza Žila Simona i Čeha Jiržija Veselog. Turnir u Mecu igra se za nagradni fond od 560.000 evra.\n14.08.2018 u 19:47\nI Krajinović zaustavljen u prvom kolu Sinsinatija\nSrpski teniser Filip Krajinović nije uspeo da se plasira u drugo kolo mastersa u Sinsinatiju, pošto je danas izgubio od Holanđanina Robina Hasea sa 6:4, 2:6, 3:6. Bio je ovo prvi međusobni duel Krajinovića i Hasea, a Holanđanin je slavio posle skoro dva sata igre. Hase će u drugom kolu igrati protiv Nemca Aleksandera Zvereva, koji je bio slobodan na startu turnira. (Beta)\n12.03.2018 u 23:23\nINDIJAN VELS - Srpski teniser Filip Krajinović završio je učešće na Mastersu u Indijan Velsu, pošto je u trećem kolu izgubio od Švajcarca Rodžera Federera 6:2, 6:1. Prvo odmeravanje snaga između Krajinovića i najtrofejnijeg igrača u istoriji trajalo je samo 59 minuta. Masters u Indijan Velsu igra se za ukupni nagradni fond od 7.972.535 dolara. (Tanjug)\n02.11.2017 u 17:44\nSjajni Krajinović u četvrtfinalu u Parizu, čeka Nadala\nPARIZ - Srpski teniser Filip Krajinović napravio je najveći uspeh u karijeri, pošto se plasirao u četvrtfinale Mastersa u Parizu pobedom nad Francuzom Nikolasom Mauom 6:2, 3:6, 6:1. Krajinović, nakon što je prethodno savladao Juta Sugitu i Sema Kverija, potvrdio je da se nalazi u odličnoj formi novom sjajnom partijom, što će mu doneti veliki skok na ATP listi sa sadašnjeg 77. mesta. Za plasman u polufinale biće mu potrebno novo veliko iznenađenje jer čeka boljeg između prvog tenisera sveta Španca Rafaela Nadala i Urugvajca Pabla Kuevasa. Masters u Parizu igra se za ukupni nagradni fond od 4.273.775 evra. (Tanjug)\n31.10.2017 u 19:24\nKrajinović „srušio” Kverija za najveći trijumf u karijeri\nPARIZ – Srpski teniser Filip Krajinović ostvario je najveći trijumf u karijeri, pošto je večeras u 2. kolu Mastersa u Parizu savladao Amerikanca Sema Kverija sa 6:4, 6:4. Krajinović je tokom celog meča igrao odlično, čak tri puta oduzeo servis rivalu i sada mu sledi novi izazov u 3. kolu, protiv pobednika meča između Španca Pabla Karenja Buste i Francuza Nikole Maua. Masters u Parizu igra se za ukupni nagradni fond od 4.273.775 evra.(Tanjug)


RTS\t22.09.2018 17:05\nFrancuska ministarska za evropske poslove Natali Loaso upozorila je da ta zemlja mora da bude spremna za opciju u kojoj sporazum oko Bregzita neće biti postignut. Nemački magazin "Špigel" navodi da nemačka vlada očekuje da uticaj toga u oblasti rada bude "relativno mali".\nFrancuska ministarka poručila je da ta zemlja i dalje veruje da je dobar sporazum po pitanju Bregzita moguće postići, ali upozorila da zemlja mora da bude spremna i na mogućnost da Evropska unija i Britanija ne postignu sporazum, prenosi Rojters.\n"Zamislimo situaciju da ne postignemo sporazum. Ono što poručujemo jeste da moramo da se pripremimo za to", rekla je Luso za francuski radio.\nNemački magazin Špigel citirao je odgovor vlade kancelarke Angele Merkel na zahtev partije Levice za informacije o toku pregovora o izlasku Velike Britanije iz EU.\nVlada nemačke kancelarke očekuje da će uticaj nepostizanja sporazuma o Bregzitu na nemačko tržište rada biti "relativno mali", objavio je magazin.\nTakođe, vlada Nemačke odgovorila je na zahtev za informacijama koji je uputila opoziciona partija Zelenih.\n"Berlin odbacuje ideju britanske premijerke Tereze Mej o zadržavanju slobodnog kretanja dobara između EU i Britanije nakon Bregzita uz ograničavanje slobodnog kretanja ljudi", navodi se u tekstu.\nBritanska premijerka je u petak, dan pošto su lideri EU odbacili neke tačke njenog predloga o Bregzitu, izjavila da bi EU trebalo da smisli alternativu za njene predloge i upozorila da nikad neće prihvatiti raspad Ujedinjenog Kraljevstva.\n"Neću poništiti rezultate referenduma niti ću podeliti svoju zemlju. Potrebna nam je ozbiljna posvećenost u rešavanju dva glavna problema u pregovorima i spremni smo", rekla je Mejova.\nOna je takođe istakla da su pregovori u ćorsokaku i da je "neprihvatljivo" da EU odbaci njen predlog bez ponude alternative.\nTakođe, kako je rekla, najbolji ishod pregovora za Veliku Britaniju jeste da ona napusti EU s postignutim dogovorom, ali je naglasila da je napuštanje bloka bez dogovora bolje nego napuštanje uz loš dogovor.\nOcena britanskih dnevnika je nakon odbacivanja njenih predloga bila surova, preneo je ranije AP, ističući da je plan o Bregzitu britanske premijerke u "dronjcima" nakon što ga je EU odbacila na samitu u Salcburgu.\n1. SERENTA , britanija je podeljena , - irska , severna irska , slotska , - englezi se boje neminovnog kraja imperije,- svacija dogori- pa i njihova


Borbe duž granice zasada su ograničene, ali bi to brzo moglo da se promeni.\n- U slučaju intenziviranja neprijateljstava, dalje tursko napredovanje u gušće naseljena područja moglo bi da dovede do značajnijeg broja žrtava među civilima i raseljavanja, te podstakne pobunjeničku aktivnost na lokalnom nivou - upozorila je organizacija Međunarodna krizna grupa.\nIako EU, SAD, Rusija, Iran i arapske zemlje izražavaju različite primedbe na invaziju, koju turska naziva “mirovnom operacijom”, istovremno svi nastoje da se prilagode novonastaloj situaciji, tragajući za korišću koju mogu da izvuku iz najnovije promene odnosa snaga u Siriji.\nErdogan je nesumnjivo očekivao neprijateljsku reakciju Evrope. Pretnja da će poslati 3,6 miliona sirijskih izbeglica Zapadu, odražava njegov prezir prema EU, jer zna da njihove reči ne prate odgovarajuća dela. Nisu ga potresle ni pretnje suspenzijom Turske iz NATO.\nOdnosi između Turske i Evrope već su bili na najnižem nivou zbog katastrofalne situacije sa ljudskim pravima i odbijenog zahteva za članstvo u EU. Sada evropski lideri plaćaju skupu cenu zbog ranijih pokušaja da normalizuju Erdoganov autoritarizam. Najnovije akcije dokazuju da nije demokrata, saveznik, niti prijatelj, piše "Gardijan".\nZa razliku od EU, Sjedinjene Države na mnogo načina mogu da utiču na ono što će se događati u narednoj fazi, ali izgleda da su rešile da ih odbace. Saopštenje od šestog oktobra, u kome je Tramp, bez konsultacija sa saveznicima, dao “zeleno svetlo” za Erdoganovu invaziju, omogućivši je povlačenjem američkih trupa, to jasno pokazuje.\nMoglo bi se pomisliti da će Rusi biti srećni zbog te odluke (na kraju krajeva, odlazak SAD iz Sirije i sa Bliskog istoka odavno je njihov cilj), ali reakcija Moskve na invaziju bila je veoma negativna, baš kao što je to bio slučaj nakon turske intervencije u sirijskoj provinciji Idlib prošle godine.\nKada je Vladimir Putin poslao snage u Siriju 2015, igrao je na kartu Asadove pobede, ali se ispostavilo da je pobeda varljiva, dok su troškovi - politički i finansijski - porasli. Erdoganov potez dodatno komplikuje stvari, opstruirajući mirovni sporazum za koji se Rusija, Iran (i Turska) zalažu posredstvom tzv. Mirovnog procesa u Astani.\nTo je razlog što Rusija sada poziva Kurde, nakon što su ih SAD napustile, da pristanu na uzajamni sporazum o nenapadanju ili neku vrstu saveznog ugovora sa Asadom. To je takođe razlog što snage režima i proiranske milicije sa juga polako napreduju ka područjima pod kontrolom Kurda. Asad vidi priliku da ponovo zauzme izgubljenu teritoriju. Erdoganova iluzorna “zona bezbednosti” nije mu zanimljiva.\nNi Iran nije srećan, ali iz drugih razloga. Oni takođe žele da vide leđa Amerikancima i ne vole Kurde, problematičnu manjinu unutar Irana. Međutim, potez Turske ugrožava nade Teherana za uspostavljanje kontrole nad severnim teritorijalnim koridorom koji povezuje zemlju sa šiitskim saveznicima u Libanu, a koji Izrael zove “koridor užasa”.\nNakon teške borbe za uspostavljanje proiranske, pretežno šiitske, vlade u Bagdadu posle 2003. godine, Iran ne želi da se suoči sa još jednom pobunom sunita u Siriji i Iraku.\nArapski lideri su takođe nezadovoljni zbog Erdoganove podrške Muslimanskom bratstvu i njegovih neoosmanskih ideja o turskoj dominaciji u regionu. Poput Rusije i Irana, nevoljno, ali pragmatično, ocenjuju da je podrška Asadu jedini način da se okonča rat u Siriji i uništi Islamska država, a Erdogan je sada prepreka na putu do tog cilja.