Posle NIN-ove, Velikom ratu i nagrada Meša Selimović | Knjižare Vulkan\nPosle NIN-ove, Velikom ratu i nagrada Meša Selimović\nVeliki žiri za izbor knjige godine i dodelu nagrade Meša Selimović, danas je u Vukovoj zadužbini za najbolju proglasio knjigu Veliki rat Aleksandra Gatalice, koju je objavilo Vulkan izdavaštvo.\nNakon što je 14. januara Veliki rat ovenčan najprestižnijim domaćim književnim odlikovanjem – NIN-ovom nagradom, nagrada Meša Selimović je samo potvrda izuzetnog kvalitet ove knjige.\n- Dobijanje nagrade „Meša Selimović“ koju tradicionalno dodeljuje najveći i samim tim najdemokratskiji žiri u srpskoj književnosti, velika je čast i obaveza za pisca, jer taj žiri jeste odista jedan literarni parlament koji zastupa čitav čitalački srpski narod. A taj narod ja ovih nedelja viđam bezmalo iz večeri u veče, nastupajući u gotovo svim gradovima od krajnjeg Severa do juga naše zemlje – rekao je Gatalica prilikom dodeljivanja ovog priznanja.\nVulkan izdavaštvo ističe da je u prodaji već 6. izdanje Velikog rata, a da se pre nekoliko dana pojavio i tvrdi povez ove knjige. Veliki rat je epski velik, a savremen roman o najvećem istorijskom preokretu na početku dvadesetog veka.\n- Zahvaljujem se Večernjim novostima i svim članovima Velikog žirija koji su glasali za mene, ali se zahvaljujem i svima koji nisu dali svoj glas za „Veliki rat“, jer su glasajući za ostale knjige, potvrdili da srpska literatura ni ove godine nije bila „književnost od jedne knjige – zaključio je laureat nagrade Meša Selimović.\nNagradu, koja će Gatalici biti uručena 5. marta u Narodnom pozorištru, dodeljuje kompanija 'Novosti', a sastoji se od plakete-reljefa sa likom Meše Selimovića, povelje i novčanog iznosa.


Počeo Košarkaški kamp “Grave tri poena” | Palelive.com\nPočetna Jahorina Počeo Košarkaški kamp “Grave tri poena”\nNa Jahorini je danas zvanično počeo 20. Košarkaški kamp “Grave tri poena” na kojem se očekuje učešće više od 300 kampera i 80 trenera, promotera i gostiju iz cijelog svijeta.\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva LJubiša Ćosić izjavio je novinarima da je Gradska uprava nastavila tradiciju pružanja podrške za održavanje ovog kampa.\n“U Istočnom Sarajevu djeluje pet, šest košarkaških timova, tako da je košarka izuzetno zastupljena. Veoma nam je bino da se održava jedan ovakav kamp na području grada i opštine Pale i Jahorini”, rekao je Ćosić.\nĆosić je rekao da se na ovakvim projektima pokazuje sinergija na promociji dobrih stvari.\nOn je rekao da se na ovaj način, osim košarke, promoviše i turistički potencijal.\nOrganizator Kampa Boban Stanojević podsjetio je da tradicija nije prekinuta ni prošle godine u jeku pandemije.\n“Presrećan sam, opet smo na Jahorini, u prelijepom ambijentu Olimpijskog centra”, kaže Stanojević.\nOn je rekao da je u najavi izgradnja sportske dvorane na Jahorini, koja će omogućiti treninge i po lošem vremenu.\nStanojević je zahvalio svima koji su podržali Košarkaški kamp “Grave tri poena” koji već 20 godina na Jahorini organizuju košarkaški klubovi Partizan iz Beograda i Banjaluke.\nOn je rekao da je Kamp ove godine okupio 300 mališana uzrasta od šest do 16 godina.\nNačelnik opštine Pale Boško Jugović izrazio je zadovoljstvo što su Pale domaćini 20. jubilarnog košarkaškog kampa, te istakao da će opština i dalje podržavati organizaciju ove, ali i sličnih sportskih manifestacija na svojoj teritoriji.\nKamp traje do 29. avgusta. Međunarodni košarkaški kamp “Grave tri poena”, koji se organizuje od 2002. godine, okupio je do sada više od 12.500 djece iz skoro cijelog svijeta.\n(www.palelive.com / Srna / Foto: OSM TV)\nGrave tri poena\nPrethodni članakPrva laparoskopska operacija žučne kese kod pacijenta sa anomalijom\nNaredni članakNa putevima presretači i svi mobilni radarski sistemi


DA LI ZNATE ŠTA JE SRBIMA VAŽNIJE OD PLATE? (Info) | DNEVNE\nDA LI ZNATE ŠTA JE SRBIMA VAŽNIJE OD PLATE? (Info)\nBeograd — Dobri međuljudski odnosi najveći su motiv na radnom mestu za 46 odsto zaposlenih u Srbiji, za 40 odsto njih je to visina plate.\nIstovremeno, za 37 procenata je motiv to što rade posao koji vole, pokazalo je istraživanje koje je sproveo Infostud.\nNa četvrtom mestu ispitanici su naveli sigurnost radnog mesta (27 odsto) a potom mogućnost usavršavanja i napretka u karijeri, objavljeno je na sajtu Poslovi.infostud.com.\nViše od polovine ispitanih nezadovoljno radnim mestom\nPrema ovoj anketi, o promeni posla razmišlja 70 odsto ispitanika, jer im, kako kažu, trenutni ne odgovara, manje od trećine njih bi razmotrilo takvu opciju ako bi im se ukazala konkretna prilika, a svega jedan odsto anketiranih navodi da su potpuno zadovoljni postojećim radnim mestom i da uopšte ne razmišljaju o promeni.\nInače sajt Poslovi.infostud.com je istraživao koliko su ljudi u Srbiji zadovoljni poslom koji obavljaju i šta ih na radnom mestu najviše motiviše, da li razmišljaju o promeni posla i da li bi zbog boljeg radnog mesta pristali na preseljenje i prekvalifikaciju.\nZanimljivo je da je upitnik za samo cetiri dana tokom meseca novembra popunilo 7.621 ljudi.\nNa pitanje da li su zadovoljni radnim mestom, više od polovine ispitanika je navelo da nije ni zadovoljno ni nezadovoljno. Duboko nezadovoljstvo oseća oko trećina ispitanih, dok je oko 14 odsto anketiranih u potpunosti zadovoljno trenutnim radnim mestom. Nazadovoljstvo je najveće među ljudima koji imaju od pet do 10 godina radnog iskustva.\nGotovo polovina anketiranih je spremna da se preseli u drugi grad zbog boljeg posla, oko 30 odsto nije sigurno da bi se preselilo, dok jedna petina učesnika u istraživanju na ovu opciju ne bi pristala.\nMeđu onima koji bi se zbog boljeg posla odlučili na preseljenje najbrojniji su kandidati koji imaju do pet godina radnog iskustva, kao i oni iz manjih sredina.\nZanimljiv podatak je da bi na prekvalifikaciju zbog boljeg posla pristalo čak 65 odsto anketiranih, više od jedne četvrtine se dvoumi, dok devet odsto navodi da ne bi menjalo struku.\nRezultati istraživanja pokazuju da su ispitanici sa nižim stepenom obrazovanja spremniji na prekvalifikaciju (71 odsto ispitanika je potvrdno odgovorilo) u odnosu na one sa visokom stručnom spremom (oko 50 odsto anketiranih).


Porodice nedeljno jedva provedu osam sati zajedno : Nadlanu.com\nPorodice nedeljno jedva provedu osam sati zajedno\nObjavljeno 20. jul 2013. / 13:07:51\nRoditelji sa decom provedu u proseku nekih osam sati nedeljno. Najviše vremena za druženje imaju vikendom, ali i tada provedu u proseku dva sata i 20 minuta zajedno.\nRadnim danima je daleko gore, jer tada ne mogu ni sat vremena zajedno da sastave, pokazala su istraživanja.\nProsečno vreme koje porodica provede zajedno radnim danima iznosi tek 36 minuta. Toliko vremena jedva da može da se ugrabi od posla, školskih obaveza, kućnih poslova i ostalih obaveza koje jedu naše vreme, prenosi Dejli Mejl.\nMeđutim, čak i kada porodice budu na okupu, njih 70 odsto vreme provede pred televizorom, ne pričajući mnogo. Za razgovor su uglavnom previše umorni ili okupirani nekim drugim stvarima.\nIstraživanje koje je obuhvatilo 2.000 roditelja u SAD ustanovilo je i da su deke i bake gotovo isključene iz druženja sa decom i unucima. Većina Amerikanaca, naime, tek šest puta godišnje poseti roditelje, odnosno bake i deke svoje dece.\nIZNENAĐENJE U DOMU VODITELJKE "SLAGALICE": Jelena Simić…\nOni roditelji koje grize savest i koji žele da njihovi roditelji provedu više vremena sa njihovom decom, a takvih je 65 odsto, obično organizuju ili razmatraju da organizuju zajednički, grupni odlazak na odmor da bi provodili više vremena zajedno.\nČak polovina je priznala da je odlazak na odmor gotovo jedini način da sa svojom decom provedu kvalitetno vreme. Njih 56 odsto je reklo da su bez ikakvog posebnog razloga odlučili da odu na kraći odmor, samo da bi malo vremena proveli sa porodicom.\n"Porodice su danas zauzete više nego ikad. Roditelji rade, deca su u školi a uveče i vikendom idu u klubove, posvete se sportu ili se igraju sa drugom decom. Međutim, sve ovo znači da se porodice bore da nešto vremena provedu zajedno i uživaju u tom druženju", navedeno je u izveštaju o istraživanju koje je sprovedeno za Virgin Holidays i Universal Orlando Resort.


Globalna trgovina u velikom padu usled COVID – 19 - European Western Balkans\nAutor EWB 30. 04. 2020. 30. 04. 2020.\nBEOGRAD – U okviru Radne grupe za Poglavlje 30 (Ekonomski odnosi sa inostranstvom) i Poglavlje 31 (Spoljna, bezbednosna i odbrambena politika) Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji, održana je sednica putem video veze na kojoj su članovi razgovorali o globalnim trgovinskim odnosima i uticaju pandemije COVID–19 na svetsku trgovinu, kao i o stanju svetske trgovine 25 godina nakon osnivanja Svetske trgovinske organizacije (STO).\nBojana Todorović, bivša pomoćnica Ministra trgovine, turizma i telekomunikacija predstavila je rezultate rada Svetske trgovinske organizacije (STO) istakavši da je četvrt veka nakon osnivanja ovog mulilateralnog trgovinskog sistema, olakšana globalna trgovina robom i uslugama, učetvorostručena vrednost svetske trgovine, gotovo prepolovljen nivo carina, a nivo siromaštva je znatno smanjen.\n“Međutim ovaj multilateralni sistem je danas pred velikim izazovom zbog bilateralnih trgovinskih ratova SAD i Kine, a danas i zbog koronavirusa”, istakla je ona i dodala da je pojava pandemije izazvala velike šokove u domenu potražnje i ponude, a da su projekcije STO da će trgovina drastično padati nezavisno od regiona i sektora.\n„Prema optimističnom scenariju očekuje se pad trgovine robom od 13% u odnosu na 2019, a prema pesimističnom scenariju STO predviđa pad od 32% ili više ako se pandemija ne obuzda“, zaključila je Todorović.\nPrema STO najpogođeniji su sektori usluga zbog ograničenja u putovanjima, transportu, kao i mala i srednja preduzeća.\n„Turizam će u 2020. godini pasti za 20-30%, a na nivo pre pandemije će se vratiti tek za 5 do 7 godina“ istakla je Todorović.\nBojana TodorovićCOVID-19Nacionalni konvent o Evropskoj unijipoglavlje 30Poglavlje 31\nMinistri spoljnih poslova regiona sa Varheljijem o samitu EU-Zapadni Balkan\nMeđak o merama Hrvatske: Države regiona da ne dozvole takvo ponašanje


NOVI.BA NA PREZENTACIJI ALTERNATIVNOG IZVJEŠTAJA O APLIKACIJI BiH ZA ČLANSTVO U EU: Ne postoji politička volja da se ozbiljno uđe u ovaj proces | Novi.ba\nBEZ STVARNOG NAPRETKA\nNOVI.BA NA PREZENTACIJI ALTERNATIVNOG IZVJEŠTAJA O APLIKACIJI BiH ZA ČLANSTVO U EU: Ne postoji politička volja da se ozbiljno uđe u ovaj proces\n23.04.2019 - 16:00 | Vijesti >> Bosna i Hercegovina\nInicijativa za monitoring evropskih integracija Bosne i Hercegovine prezentirala je danas Alternativni izvještaj o aplikaciji BiH za članstvo u Evropskoj uniji 2019, u kojem je, između ostalog, ocijenjeno da mehanizam koordinacije nikada nije stvarno profunkcionirao, što je reultat političkih razilaženja i nepostojanja političke volje.\nKoordinator Inicijative za monitoring evropskih integracija BiH Rasim Ibrahimagić podsjetio je da je ovo njihov šesti izveštaj u kontekstu članstva BiH u EU te da su ove godine radili na aplikaciji BiH, s naglaskom na političke kriterije.\n- U prvom redu to su demokratizacija i vladavina prava, ljudska prava i zaštita manjina, tranzicijska pravda, informacijsko društvo i mediji, zaštita okoliša... - naveo je, uz napomenu da ove godine kao dodatak imaju specijalne izvještaje koji su pokrili tri oblasti od posebnog značaja, opće izbore, migrante i izbjeglice u BiH te slobodu okupljanja i građanske proteste "Pravda za Davida".\nOvim izvještajem, kaže, nastoje dati alternativni prikaz stanja u BiH u odnosu na informacije s kojima raspolaže Evropska komisija. Izvještaj se često referira na izvještaj iz prethodne godine, jer, kako je rekao, nije bilo pomaka u mnogim oblastima kada su u pitanju politički kriteriji.\n- Vidjeli smo da je BiH nespremno dočekala opće izbore 2018. godine, do kraja nije bio definiran način na koji će se implementirati izborni rezultati, a, između ostalog, nije se pristupilo izmjenama Izbornog zakona - istakao je Ibrahimagić\nKada su u pitanju migranti i Izbjeglice u BiH, ukazao je na nekoordiniran pristup institucija u BiH, navodeći za primjer slučajeve kada je MUP Republike Srpske (RS) provodio migrante sa svoje teritorije u Federaciju BiH te prošlogodišnji problem kada MUP Hercegovačko-Neretvanskog kantona nije dozvolio pristup migrantima na prostor ovog kantona.\nNapomenuo je da su ove godine u izvještaju izostavili preporuke jer se ponavljaju iz godine u godinu, a probleme niko ne rješava.\nO građanskim protestnim okupljanjima u Banjoj Luci pod nazivom "Pravda za Davida" govorio je Uglješa Vuković iz Transparency International, koji je istakao da je osnovno ljudsko pravo, pravo na slobodu okupljanja, bilo ugroženo u proteklom periodu.\n- Grupa "Pravda za Davida" suočavala se s administrativnim zabranama, policijskom represijom, neadekvatnim tretiranjem u policijskim prostorijama, ograničavanjem slobode kretanja...Sve to upućuje na postojanje simbioze između sigurnosnih struktura, pravosuđa i medija, koji su zajednički uspjeli da, bar jednom dijelu javnosti, kriminalizuju građanske aktiviste - konstatovao je.\nPosebno je ukazao na, kako je rekao, nedemokratske zakonske prijedloge MUP RS-a u vezi sa izmjenama i dopunama Zakona o policiji i Zakona o javnom redu i miru, što je zapravo rezultat aktivnosti grupe Pravda za Davda.\n- Tu smo prepoznali niz spornih odredbi kojima se značajno proširuju policijska ovlaštenja i kojima se pokušavaju propisati novi prekršaji, a sve kako bi se ozakonila policijska represija prema građanskim aktivostima - naglasio je Vuković.\nNovinarima se obratila i Tijana Cvjetićanin iz Udruženja građana "Zašto ne" koja se fokusirala na proces EU integracija u BiH, istakavši da u tom pogledu nije postignut nikakav stvarni napredak.\n- Formalno izgleda kao da je postignut napredak, poslati su odgovori na Upitnik Evropske komisije, pa zatim odgovori na dodatna pitanja, ali oba procesa su značajno kasnila, a dodatni odgovori su otišli nepotpuni. Bilo je dosta pitanja na koja je bilo odgovoreno sa "nemamo informacija o tome što nas pitate", iako je većina tih informacija bila javno dostupna - kazala je.\nSve to, zaljučila je Cvjetićanin, pokazuje da mehanizam koordinacije nikada nije suštinski profunkcionirao, što je rezultat političkih razilaženja i nepostojanja političke volje da se u taj proces stvarno uđe ozbiljno.\nDodala je da o načinu na koji se bh. vlasti odnose prema procesu evropskih integracija govori i činjenica da BiH ove godine neće imati svoje predstavnike u Parlamentu Vijeća Evrope.\nSENAD: JESI LI TI LIČNOST KOJA OBARA DODIKA - Draško: Pa ja mislim da je...\nJESI LI VUČIĆEV IGRAČ: Draško Stanivuković dao odgovor na pitanje koje su svi čekali\nSENAD večeras postavio pitanje koje su svi čekali: KO JE UBIO DAVIDA DRAGIČEVIĆA? DRAŠKO: To bi i ja volio da znam\nDRAŠKO: ODBIJA ME SARAJEVO! SENAD: A zašto te odbija: Ovo je odgovor\n#aplikacija #inicijativa #alternativni izvještaj #ČLANSTVO EU\nSutra u Bosni i Hercegovini moguć slab snijeg


Antistresna rokenrol priča - Ekspresno lečenje stresa\nNaslovna / Bonus za dušu / Antistresna rokenrol priča\nEkspresno lečenje stresa\nAntistresna rokenrol priča\nObjavio je svoj prvi album „Teram po svom“, na kojem je kompletni autor svih tekstova, muzike, aranžmana, svira sve električne gitare, i peva. Pesme je radio kada je imao od 7 do 10 godina, a CD objavio sa 12, i tako postao najmlađi kompletan autor rokenrol albuma u svetu. Danas je frontmen najmlađeg autorskog benda u Srbiji „The Churlians“ (Dečurlija).\nSnimio je i video spotove za pesme sa albuma „Pokreni se“ i „Strah“ koja je autobiografska, opisuje Džonijev život između teške urođene srčane mane, dijabetesa, svakodnevnih izazova i muzike, škole, druženja.\nI dok se priprema da stigne do još jednog cilja, da studira na BIMM (Britansko-Irska muzičke akademija) u Londonu, sprema i čarobno veče za sve one koji vole rokenrol.\nNaime, on će 23. decembra u „Božidarcu“ u Beogradu (početak u 20h) održati veliki samostalni koncert sa svojim bendom „The Churlians“.\nDžoni najavljuje kao specijalne goste svoje poznate, starije kolege (a mi dodajemo: fanove ovog izuzetnog dečaka), pa će na koncertu nastupiti: Žika Jelić (Yu grupa) na lapstilu, Dragoljub Crnčević Crnke (Point blank) na gitari, Vicko Milatović (Riblja čorba) na bubnjevima, Saša Lokner (Bajaga i Instruktori) na klavijaturama, Dragan Jovanović Krle (Generacija 5) na gitari i Zoran Radomirović Švaba (Električni orgazam) na basu.\nKako uvek želi više i drugačije, njegov koncert 23. decembra pratiće i izložba rok fotografija Wood RS i druge knjige iz čuvenog serijala “R’N’ROLL u kandžama interneta” Branimira Loknera i Predraga Jovanovića po promotivnoj ceni, u kojoj je Džoni Ranković najmlađi sagovornik.\nEto prilike da nas jedan sjajni dečak i njegov bend nauče kako se ostvaruju snovi, i da veče u „Božidarcu“ bude za pamćenje a mi u Novu godinu uđemo sa naučenom još jednom važnom životnom lekcijom – ne posustati i ne odustati, nema problema koji se ne može rešiti.\nFoto: Wood RS\nBajaga i Instruktori BIMM dijabetes Džoni Ranković Električni orgazam EXIT Generacija 5 Point blank Pokreni se pozitivno razmišljanje R'N'ROLL u kandžama interneta Riblja Čorba rokenrol Saša Lokner strah Švaba The Churlians Vicko Milatović Wood RS Youth hero Yu grupa Žika Jelić\t2017-12-06\nNil Donald Volš stiže u Beograd\nPromenite svoje emocije, pre nego što one promene vas\nISCELJUJUĆA ENERGIJA LJUBAVI under Alternativni izbori, Otvoreni um\nBeskrajni ples moje duše sa univerzumom under Alternativni izbori, Otvoreni um


VW, Daimler, Ford i BMW zajednički rade na Ionity projektu - Auto Republika\nPočetna Vesti VW, Daimler, Ford i BMW zajednički rade na Ionity projektu\nEvropska mreža visokoenergetskih punionica će obuhvatiti oko 400 stanica do kraja dekade.\nVeć sada je jasno da će električni automobili postati standard u automboliskoj industriji, a nova mreža punionica pruža uvid kako će to da izgleda. Retkost je da se toliki broj proizvođača automobila udružuje u cilju razvoja jednog tako velikog projekta, koji uključuje inicijalnu seriju od 20 stanica za brzo punjnje koje će biti operativne do kraja godine. Ta brojka bi trebalo da poraste do 400 zaključno sa 2020. godinom.\nVolkswagen grupa, Daimler, Ford i BMW su potpisali ugovor o kreiranju projekta pod imenom „Ionity“, a reč je o visokoenergetskoj (HPC) mreži, kreiranoj po evropskim standardima. Nemačka, Norveška i Austrija će dobiti prve stanice, koje će biti locirane na intervalima od 120 kilometara, tako da neće biti strepnje u vezi sa autonomijom.\nDa bi ostvarili program, proizvođači automobila su potpisali partnerstva sa servisnom putnom kompanijom, Tank & Rast, mrežom prodavnica Circle K, kao i naftnom kompanijom OMV. Do kraja 2018., postojaće više od 100 stanica koje će koristiti evropski standard punjenja, „Combined Charging System“ (CCS), sa maksimalnim kapacitetom od 350 kW po punjaču.\nSvi navedeni proizvođači uključeni u „Ionity“ projekat imaju podjednak udeo i voljni su da uključe i druge kompanije u cilju rasta panevropske HPC mreže. Osnivači smatraju da će električni automobili postati poželjniji u očima kupaca automobila zbog funkcionalne HPC mreže.\nSedište Ionityja je locirano u Minhenu, a očekuje se da tim poraste na 50 članova do početka sledeće godine.\ntagovi: elektro mreža EV izdvojeno stanice za punjenje\nprethodno BMW povlači milion vozila\nsledeće Koenigsegg napada brzinski rekord u klasi serijskih automobila?


Poslovni kursevi jezikaKursevi jezika za profesore - FTBEEngleski jezik u turizmuEngleski jezik za pravnikeEngleski jezik u poslovnoj administraciji Engleski jezik u turizmu\nOvaj kurs je napravljen u cilju pripreme polaznika za rad u turizmu i hotelijerstvu. Na kraju ovog kursa polaznici bi trebalo da komuniciraju na pravi način u situacijama koje su povezane sa turizmom. Ovaj kurs je, takođe, podesan za one koji nameravaju da polažu ispite iz engleskog za turizam, kao što je LCCI ispit. Bilo da je polaznik turistički vodič, zaposleni u turističkoj agenciji, portir u hotelu ili menadžer hotela, ovaj kurs će mu pomoći da koristi jezik efektno. Odbor za polaganje ispita privredne komore Londona (LCCIEB) nudi polaganje ispita iz engleskog za industriju turizma (EFTI) a naša škola je akreditovani centar za polaganje ispita. Prednosti pohađanja kursa ENGLESKI U TURIZMU: Ovaj kurs nudi različite aspekte engleskog jezika za turizam, fokusirajući se na glavne jezičke jedinice kao i na važan vokabular koji se obrađuje kroz različite teme vezane za industriju turizma.\nOve teme obuhvataju: engleski u hotelijerstvu, poslovna putovanja, vazdušni saobraćaj, opis destinacija, turističke informacije, smeštaj, tipovi odmora, karijera u turizmu. Udžbenici uključuju materijale iz drugih izvora, kao što su novinski članci i video materijali.\nTrajanje kursa: Trajanje kursa može varirati u zavisnosti od pojedinačnih zahteva polaznika. Standardni kurs se sastoji od 24 časa , koji se održavaju dva puta nedeljno. Svaki čas traje 85 minuta. Takođe, organizujemo "jedan na jedan" časove koji su prilagođeni Vama.\nPreduslov za upis na kurs: Za kurs je potrebno znanje engleskog jezika na nižem srednjem nivou, izuzev posebnih dogovora između polaznika i profesora. Polaznici rade ulazni test pre početka kursa da bismo mogli da odredimo tačan nivo znanja.\nSertifikat: Nakon završetka kursa polaznici dobijaju:\nInternacionalni sertifikat LCCI (na zahtev) (Pročitajte više o međunarodnim ispitima) CONCORD COMMUNICATIONS GROUP


Kina najavila odbranu ekonomskih interesa u Libiji | SEEbiz.eu\nKina najavila odbranu ekonomskih interesa u Libiji\nObjavljeno: 02.09.2011 / 10:49\nMOSCOW - Kineski zvanični list upozorio je zapadne sile da prepuste Ujedinjenim nacijama rukovođenje posleratnom obnovom Libije, poručivši da će Peking braniti svoje ekonomske interese u toj zemlji nakon zbacivanja Muammara Gaddafija.\nPitanje uloge Ujedinjenih nacija moglo bi se postaviti na sastanku "Prijatelji Libije" na kome će biti francuski predsednik Nikolas Sarkozy, britanski premijer David Cameron i drugi svetski lideri. Kina je poslala relativno nižeg predstavnika, zamenika ministra inostranih poslova da prisustvuje kao posmatrač.\n"Kao stalni član Saveta bezbednosti Kina ima puno razloga da naglasi vodeću ulogu UN", navodi se u komentaru lista koji upozorava da Irak, Avganistan, kao i Libija, pokazuju šta sve može da krene loše ukoliko UN ne budu najviše telo koje će da usmerava međunarodno učešće u posleratnoj obnovi.\n"Treba pogledati unazad na ova tri lokalna rata od početka ovog veka i lako će se videti mustra: UN se brzo angažuju u ranoj fazi, ali kako se stvari razvijaju Sjedinjene Američke Države i NATO saveznici izbijaju u prvi plan i polako istiskaju UN", navodi list.\nPonavljanje tog šablona moglo bi nauditi narodu Libije, kao i kineskim interesima.\n"Naglašavajući vodeću ulogu Ujedinjenih nacija u libijskim poslovima štiti se pravičnost u rekonstrukciji zemlje", rečeno je u tekstu i ukazuje na kineske investicije u oblasti telekomunikacija i građevinarstvu.\n"Kina je spremna da igra aktivnu ulogu u obnovi Libije i posvetiće dužnu pažnju svojim legitimnim interesima u Libiji", navodi se u komentaru koji pojačava nedavne izjave kineskih zvaničnika koji su se pridružili Rusiji i Brazilu u zahtevima da UN budu vodeće u Libiji.\nLibijske privremene vlasti su obećale nagrade za one koji su imali vodeću ulogu u podršci pobunjenicima protiv režima Gadafija, a to je izazvalo zabrinutost da bi Kina mogla da bude u nemilosti posle rata.\nPad Gaddafijevog režima ostavlja Kinu u slabijoj poziciji jer je Peking bio uzdržan prilikom donošenja rezolucije kojom se dozvoljava upotreba sile i bio kritičan prema vazdušnoj kampanji NATO-a kojom su podržavani pobunjenici u Libiji.\nKina se uzdržala i od osuda Gaddafija, rekavši da poštuje pravo libijskog naroda da izabere svoju budućnost, ali je postepeno uspostavljala diplomatske kontakte sa pobunjeničkim Prelaznim nacionalnim savetom.\nPeking je bio jedan od većih libijskih ekonomskih partnera i evakuisao je oko 35.000 svojih radnika iz te zemlje početkom rata.\nUkupno 26 kineskih kompanija učestvovalo je u poslovima vrednim 20 milijardi dolara u Libiji, uglavnom u stanbenoj i izgradnji železničkih pruga, naftovoda i telekomunikacijama. Mnogi od tih poslova su napola završeni i te firme su, kako se veruje, pretrpele velike gubitke u opremi i materijalima.\nTagovi: Kina, Libija, ekonomski interesi


Ovo sportsko veče u Lazarevcu održano je u organizaciji Bokserskog saveza Srbije, uz pokroviteljstvo grada Beograda. Kao i prethodne boks-manifestacije, tako je i ova u Lazarevcu protekla u sjajnoj organizaciji, uz vrhunsku scenografiju, rasvetu, scenske efekte i izuzetnu posećenost publike.\n"Sledeći izazov za naše reprezentativce jeste Kup BiH u Bijeljini od 9. do 11. marta i to će biti poslednja provera, nakon koje će selektor najbolje povesti na dvonedeljne zajedničke pripreme sa hrvatskim timom u njihov Trening centar za boks Sesvete u Zagrebu. Po završetku priprema u Hrvatskoj 'orlovi' putuju u Rumuniju na prvenstvo Evrope u konkurenciji do 22 godine", rekao je predsednik Bokserskog saveza Srbije Nenad Borovčanin.\nNenad Borovčanin, prvi čovek srpskog boksa\nSelekcije mladih boksera će svoj put ka Evropskom prvenstvu u Italiji (od 17. aprila) započeti turnirom u mađarskom Egeru (od 5. do 10. marta ), sledi Trofej Podgorice i završne pripreme u mađarskom Nacionalnom trening centru Balaton.\n52 kg Stefan Marković - Matej Riazanov 0:2\n60 kg Bojan Timotijević - Albert Elšani 2:0\n66 kg Nenad Jovanović - Gaši 0:2\n60 kg Nemanja Gavrilović - Tadej Cernog 2:0\n81 kg Nikola Stevanović - Denis Lazar 0:2\nBokserska reprezentacija Slovenije


Prvi Lucky Market u Zenici (FOTO)\nNa Trgu Alije Izetbegović u Zenici u ponedjeljak 30. novembra otvorio se po prvi put Lucky Market, koji se održava do subote 5. decembra. Na LM će se predstaviti oko 20 izlagača iz svih dijelova Bosne i Hercegovine i iz Zenice.\nCilj ove prodajno – izložbene i kulturno-humanitarne manifestacije je promocija vrijednosti bh. tradicionalnih proizvoda i očuvanje lokalnih običaja, promocija malih obrta, koji su ključni generator ekonomskog razvoja, te pomoć malim domaćim proizvođačima u izravnom povezivanju s potrošačima i plasmanu njihovih proizvoda na lokalno tržište u teškom periodu pandemije corona virusa.\n“Zahvaljujemo se Gradu Zenica i gradonačelniku Zenice Fuadu Kasumoviću što su prepoznali kvalitet i zalaganje Lucky Marketa, koji se održava u BiH još od 2010. godine, te nam omogućili njegovu realizaciju. Pozivamo sve građane da dođu na glavni gradski Trg u Zenici i posjete Lucky Market kako bi uživali u degustiranju i kupovini domaćih proizvoda”, poručuju organizatori.


Teslić: Sačuvati od zaborava stare zanate | eTeslic\nTeslić: Sačuvati od zaborava stare zanate\nAutor: eTeslic March 7, 2019\nU Banji Vrućici kod Teslića večeras su promovisane knjige “Stari zanati u Republici Srpskoj”, “Potočare Bosanske Krajine , “Narodni bukvar” i prikazan film “Zmijanjski vez”, u zajedničkoj organizaciji Muzeja Republike Srpske i Kulturnog centra Teslić, s ciljem da se stari zanati obnove, sačuvaju i turistički vrednuju.\nPredstavnik Muzeja Republike Srpske Vladimir Đukanović rekao je Srni da je etnološko odjeljenje ove ustanove od 2007. godine pa do danas u stalnom procesu istraživanja starih zanata u Srpskoj i njihovog publikovanja.\n“Na osnovu mojih istraživanja, na teritoriji Vrbaske banovine tridesetih godina prošlog vijeka postojalo je 96 vrsta zanata, a danas ih je u Srpskoj ostalo svega 13”, rekao je Đukanović.\nOn je ukazao da stari zanati izumiru i gube se zbog vremena u kojem živimo i nemogućnosti da budu sačuvani u izvornom obliku, a cilj Muzeja da da se oni trajno sačuvaju od zaborava.\nPrema njegovim riječima, stari zanati mogu opstati kao dio turističke ponude ili ako se prilagode novim uslovima.\nDirektor Kulturnog centra Teslić Željka Draganić Vuković kaže da su u večerašnjoj promociji veliki doprinos dali i teslićka kulturno-umjetnička udruženja “Naši običaji”, “Vez”, “Radost” i Udruženje “Zlatne ruke”.\nOna kaže da je u ovoj lokalnoj zajednici trenutno prisutno svega jedno domaćinstvo koje se bavi izradom kazana, u odnosu na nekadašnji period kada ih je bilo mnogo više.


Novo – Studije Primenjene psihologije na DOBA Fakultetu\nSavet Nacionalne agencije RS za kvalitet u visokom školstvu je u novembru 2020. pozitivno ocenio i akreditovao bachelor studijski program Primenjena psihologija i master studijski program Primenjena psihologija.\nSa studijskim programima na DOBA Fakultetu pratimo svetske trendove i potrebe za novim aktuelnim znanjima. Svakodnevno smo svedoci za potražnjom primenjenih, interdisciplinarnih psiholoških znanja, kako bi mogli da se uspešno suočavamo sa svakodnevnim izazovima na poslovnom i na ličnom području. I upravo je to polazište koje smo na DOBA Fakultetu pratili u razvoju novih programa Primenjena psihologija.\nAkreditovani studijski programi Primenjene psihologije su posebni i drugačiji, kako sa vidika njihovog sadržaja, tako i u pogledu načina izvođenja. Važan sastavni deo oba programa je praktično obrazovanje pod mentorstvom psihologa, što će studentima omogućiti sticanje praktičnih znanja i veština za rad, na različitim područjima primenjene psihologije.\nU trogodišnjem bachelor programu, pored sticanja osnovnih psiholoških znanja, studenti će usvojiti i praktična znanja i kompetencije za optimalno funkcioniranje pojedinaca, grupa i organizacija. Razvijaće komunikacione veštine, samospoznaju i lični integritet. Nakon završetka trogodišnjih studija će steći strukovno zvanje diplomirani psiholog/VS/.\nU dvogodišnjem master programu će studenti nadograditi znanja primenjene psihologije, i povezati ih sa drugim područjima. Razviće praktične veštine za dijagnostikovanje procesa i stanja, i sa novim znanjima će se osposobiti za samostalno obavljanje delatnosti psihološkog savetovanja. Nakon uspešnog završetka će steći strukovno zvanje magister psihologije.\nNa fakultetu ćemo oba programa izvoditi u potpunosti online, po isprobanom DOBINOM modelu online studija, za koje jedini imamo dve međunarodne akreditacije kvaliteta. Online studije su prilagođene životnim potrebama pojedinca, kao i zaposlenima. Sa kompletnom podrškom i korišćenjem informacione tehnologije, model je privlačan, dostupan i bogat interakcijom, a omogućava potpunu fleksibilnost kao i dostupnost 24/7.\nU bachelor i master studijski program Primenjena psihologija ćemo na DOBA Fakultet upisivati studente na jesen 2021. Detaljnije informacije o programu:\nSa predatom informativnom prijavom možete se upisati u bazu kandidata za studije.


Beograd: Svi hoće u komunalce | Radio Trebinje\n8. фебруара 2015., 08:40\nBEOGRAD | Hiljade nezaposlenih mladića i devojaka čekaju da se raspiše konkurs za 800 mesta u komunalnoj policiji. Pre četiri godine, na jedno mesto konkurisalo je čak 12 kandidata\nUkoliko i ove godine bude odnos 12:1, na vrata gradske uprave pokucaće armija od gotovo 10.000 devojaka i mladića. Interesantno, na prethodnom konkursu, pripadnice lepšeg pola bile su zainteresovanije za ovaj posao od muškaraca.\nSREDNjA ŠKOLA I DA NISU OSUĐIVANI\nDa bi civilnu garderobu zamenili plavim uniformama, kandidati moraju da su punoletni državljani Republike Srbije. Na osnovu prethodnog konkursa, budući „plavci“ moraju biti zdravstveno sposobni, sa završenom srednjom stručnom spremom i da nisu osuđivani za krivična dela. Kao poseban uslov navodi se da moraju da imaju psihofizičke sposobnosti, dokazane lekarskim uverenjem.\nTROMESEČNI KURS ZA 149 MILIONA\nMladići i devojke koji budu izabrani, upućuju se na tromesečno stručno osposobljavanje. Za ovu priliku iz gradskog budžeta izdvojeno je 149 miliona dinara.\nPriprema, upoznavanje sa pravilnicima i zakonima, obavljaće se najverovatnije na tri lokacije: u opciji su Centar za osnovnu policijsku obuku Sremska Kamenica, Nastavni centar MUP u Kuli ili Kriminalističko-policijska akademija u Zemunu.\nVinarija Sekulović počela sa proizvodnjom vinjaka


‘Novo doba, novi koncept’, slogan je prve međunarodne Classic virtualne konferencije u 30 godina kompanije Alarm automatika, koja je putem posebne virtualne platforme održana 19. Maja 2021. godine.\nPreko 700 prijava iz 11 zemalja za šetnju virtualnim štandovima i dvoranama iDEA classic konferencije, uz online prezentacije, uživo ili na zahtev putem računara, mobilnog telefona ili tableta. Centralna ideja konferencije opet je predstavljanje iDEA Classic kataloga 2021. prema našim partnerima, putem prezentacija i 11 virtualnih štandova, za 11 država u kojima posluje Alarm automatika. Svaki štand je predstavljao ponudu kompanije u specifičnoj državi, zavisno od toga iz koje države dolazi posetilac konferencije, dok su sve prezentacije bile sa mogućnošću biranja titlova na 11 jezika.\nU toku konferencije predstavljeni su svetski poznati brendovi industrije tehničke zaštite, inovacije i trendovi, Know-How rešenja sistema, kao i funkcionalna rešenja u praksi.\nPosetiocima su u toku trajanja konferencije dostupni bili prodajna i tehnička podrška putem live chata, kao i prijave na tehničke edukacije, a za one u potrazi za novim izazovima u karijeri, postojala je i mogućnost prijave na otvorena radna mesta.\nPosetioci su u toku konferencije svojim aktivnostima vredno sakupljali bodove, a oni najaktivniji nagrađeni su Bronze, Silver i Gold vaučerima sa popustima na kupovinu i vrednim paketima brendova DVC i inOUT.\nSudeći po prvim reakcijama učesnika, konferencija je ispunila očekivanja regionalne industrije tehničke zaštite. Novim konceptom omogućena je interaktivnost i razmena iskustava struke iz različitih zemalja, a sve u cilju praćenja trendova, edukacije i deljeljena informacija. Konferenciju je govorom zaključio Boris Popović, predsednik Uprave Alarm automatika, a svi materijali za preuzimanje, kao i prezentacije, moguće je pogledati na zahtev, na platformu konferencije do 19. Juna 2021. godine.


Izložba „Beograd 1915“, Beograd, od 23. decembra 2015. godine\nPovodom obeležavanja stogodišnjice od stradanja Beograda, na Savskom šetalištu na ...\nPovodom obeležavanja stogodišnjice od stradanja Beograda, na Savskom šetalištu na Kalemegdanu biće otvorena izložba „Beograd 1915“, u sredu, 23. decembra u 12.00 časova.\nNa 39 panoa biće predstavljeni različiti aspekti života u okupiranom Beogradu 1915. godine, savezničke medicinske misije, branioci grad, a nova saznanja, kao i veliki broj fotografija iz različitih fondova omogućavaju i novo čitanje ovih događaja i tadašnjeg života u prestonici.\nIzložbu su realizovali Javno preduzeće „Beogradska tvrđava“ i Institut za savremenu istoriju. Autori izložbe su dr Ranka Gašić, Miloš Jurišić i Olivera Vučković. Fotografije korišćene za realizaciju izložbe pripadaju fondu Vojnog muzeja u Beogradu i privatnim zbirkama Miloša Jurišića i Snežane Vicić.\nIzložba je realizovana sredstvima Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije.


Pretražite Član oglasesingl osoba koji su se registrovali Chat Upoznavanje stranici koja je usko povezana sa Bajker. Upoznavajući se sa ostalima koji takođe imaju slična interesovanja je idealan način da pronađete neke nove stvari koje možete isprobati na prvom sastanku. Kreirajte svoj 100% besplatan profil i pronađite idealnog partnera!\nPovezani: Opšte ,\tHrišćanin ,\tBajker ,\tEvropa ,\tLjubitelj životinja ,\tLjubitelj pasa ,\tIstočna Evropa ,\tSrbin\nOzbiljan I zgodan decko, trazim zabavu!Veza moze, ako si moj tip.Javi se pa ces saznat!!!!\nPovezani: Opšte ,\tHrišćanin ,\tBajker ,\tTetovaža ,\tSport ,\tEvropa ,\tNizak ,\tPank\nVolim zanimljive i postene osobe, to je sve, ali smatram da je to najbitnije...\nPovezani: Opšte ,\tHrišćanin ,\tBajker ,\tSport ,\tFitnes ,\tEvropa ,\tPank ,\tIstočna Evropa


Umjesto tri hiljade, ovog ramazana podijelit će pet hiljada iftara\nDOBOJ-ISTOK\t„Emmaus“ nastavlja s organizacijom\nZajedničke iftare organiziraju širom BiH, od Srebrenice do Mostara i Cazina\nS iftara i zajedničke večere za korisnike Prihvatnog centra „Duje“\nHumanitarna organizacija Međunarodni forum solidarnosti (MFS) „Emmaus“ iz Doboj-Istoka treću godinu zaredom organizira zajedničke iftare širom Bosne i Hercegovine. U saradnji s medžlisima iftare organiziraju kako bi svi, pa i oni koji nisu u prilici, osjetili radosti ramazana i posta. Tako je bilo u Srebrenici, Srebreniku, Gračanici, Brčkom, Zenici, Mostaru, Cazinu, Tuzli, Doboj-Istoku…\nSiromašnim porodicama, posebno u povratničkim naseljima, dijele ramazanske pakete. Ovog ramazana bilo je planirano da podijele tri hiljade iftara, ali su donatori ponudili čak pet hiljada iftara koji će biti podijeljeni u našoj domovini, na organiziranim večerima ramazana.\nVeliki zajednički iftar i zajednička večera organizirani su i u Prihvatnom centru „Duje“ u Doboj-Istoku, u kojem se nalazi više od 400 osoba koje su tu našle krov nad glavom, medicinsku i svaku drugu njegu. Svi oni, Bošnjaci, Srbi i Hrvati, koji borave u Centru, nakon iftara i večere družili su se uz toplu riječ rukovodstva i uposlenika PC „Duje“.\nMeđunarodni forum solidarnosti "Emmaus" Humanitarna organizacija Iftari


Predstavljamo - Poslovno jutro\nTranscom je švedska multinacionalna kompanija koja posluje širom sveta, poseduje bogato internacionalno iskustvo, ekspertizu u upravljanju projektima iz različitih grana industrije.\nU Srbiji posluje od 2014, a nakon četiri godine u Transcomu je zaposleno 380 posvećenih specijalista za korisničko iskustvo koji pružaju usluge na 13 jezika i opslužuju klijente u različitim industrijama.\nKompanija u Srbiji je prepoznata kao pouzdan i atraktivan poslodavac, a poverenje zaposlenih nadograđuje konstantnim ulaganjem u najbolje uslove rada, pripremu pouzdanog plana razvoja karijere, specifičnih znanja, edukacije i obuke, sa ciljem da bude pravi izvor znanja za zaposlene. Međunarodno iskustvo i kompetentnost u različitim oblastima prenose i na poslovanje u Srbiji i prilagođavaju se potrebama lokalnog tržišta.\nNa globalnom nivou, Transcom je vodeća kompanija za pružanje različitih usluga putem pozivnih centara u svetu. Svakim danom, širom sveta, 29 000 stručnjaka korisničke podrške pomaže da se opsluži 1,5 milionu klijenata na 33 različita jezika.\nKompanija se oslanja na motivisane ljude koji znaju kako da pruže najbolje rešenje za svaku sitauciju sa kojom se klijenti susreću, putem svih dostupnih kanala i u svako vreme. Svake godine zapošljava hiljade novih ljudi, vodeći se vizijom da su ljudi ti koji čine razliku.\nTrenutno smo u potrazi za novim zaposlenima za poziciju specijaliste korisničke podrške na španskom, nemačkom, engleskom i francuskom jeziku.\nUkoliko govorite odlično neki od navedenih jezika ili znate nekog ko govori, budite slobodni da nas kontaktirate.\nSvi zainteresovani mogu nam poslati mejl na: serbia.careers@transcom.com.


Produžena licenca za upotrebu sistemskog herbicida glifosata do 15. decembra 2022.godine – "Infrastruktura železnice Srbije" ad\nProdužena licenca za upotrebu sistemskog herbicida glifosata do 15. decembra 2022.godine\nObjavljeno 4. decembra 2017. 12:01 4. decembra 2017. 12:05\nEvropska komisija je nakon dugotrajne procedure i više pokušaja izglasavanja odluke uspela da 27. novembra 2017. godine, obezbedi kvalifikovanu većinu za produženje licence za upotrebu sistemskog herbicida glifosata za još pet godina, odnosno do 15. decembra 2022. godine, i to bez ikakvog ograničenja za njegovo krišćenje. Na Odboru za žalbe je za odluku glasalo 18 zemalja članica EU, protiv 9 a uzdržana je bila jedna država članica.\nPodsećanja radi, Evropska komisija je do 30. juna 2016. godine trebalo da donese odluku o produžetku autorizacije korišćenja glifosata u Evropi, za period od narednih 15 godina (do 2031). Imajući u vidu ekspertski nalaz Međunarodne agencije za istraživanja karcinoma (IARC), Svetske zdravstvene organizacije (WHO), kojim je ovaj herbicid klasifikovan kao „verovatno kancerogen“, predlog odluke Komisije je odbijen velikom većinom zemalja članica EU i članova Evropskog parlamenta. Kako bi razrešila ovu situaciju, Komisija je odlučila da iskoristi svoje pravo i usvoji sopstvenu odluku o privremenom produženju licence do 31. decembra 2017. godine, što je 24. juna 2016. godine zvanično potvrdio Odbor za žalbe Evropske komisije.\nU periodu privremenog važenja licence Komisija je preduzela brojne aktivnosti kako bi se ovo, sada već i političko pitanje, dugoročno rešilo. Prvo je predložila da se dozvola za upotrebu glifosata produži za još 10 godina, ali je nakon žestoke reakcije šire javnosti, odnosno peticije za zabranu upotrebe ovog potencijalno kancerogenog herbicida, koju je potpisalo 1,3 miliona građana EU, Komisija ovaj period smanjila na pet godina. Na ovu odluku je uticala i nedavno usvojena rezolucija Evropskog parlamenta, kojom se poziva na delimičnu zabranu i postupni prestanak korišćenja glifosata do 2022. godine.\nNasuprot protivnicima korišćenja glifosata, argumente za njegovu uporebu dale su prvo Evropska hemijska agencija (ECHA), sa nalazom kojim se tvrdi da glifosat nije kancerogen, a zatim i nadležna Evropska agencija za bezbednost hrane (EFSA), koja je odbacila studiju kojom se glifosat povezuje sa kancerom kod ljudi.\nGlifosat je sistemski herbicid širokog dejstva koji se koristi kako u poljoprivredi i uređenju urbanih zelenih površina, tako i u suzbijanju korova na železničkoj infrastrukturi, zbog čega je praćenje evropskog zakonodavstva u ovoj oblasti značajno i za železnički sektor.\nIzvor: Zajednica evropskih železnica i infrastrukturnih kompanija (CER)\nMeđunarodna saradnja (103)


Osnovci u Bogatiću proslavili Dan škole\n24.05.2017 Osnovci u Bogatiću proslavili Dan škole\nOsnovna škola „Mika Mitrović“ u Bogatiću danas je obeležila Dan škole. Sagrađena davne 1824.godine, pod pokroviteljstvom kneza Miloša Obrenovića i njegovog brata Jevrema, škola u Bogatiću danas slavi i stodevedesettri godine postojanja i rada.\nProgram proslave počeo je u 9 časova, sportskim aktivnostima u školskoj sali i na poligonu, gde suu odbojci i fudbalu snage odmeravali učenici starijih razreda.\nMališani od prvog do četvrtog razreda nadmetali su se na Gradskom stadionu, u atletskim disciplinama, u okviru projekta Kids Athletics. Učenici OŠ „Mika Mitrović“, sa svojim izdvojenim odeljenjima, pre dva meseca započeli su prve atletske korake, a danas su na terenu prikazali sve što su o kraljici sporta naučili u proteklom periodu.\n„Na moje veliko zadovoljstvo projekat Dečija atletika praktično smo realizovali baš danas, kada proslavljamo i Dan škole. Na terenu Fudbalskog kluba „Mačva“ učenici nižih razreda takmičili su se u četiri discipline, skoku u dalj, štafetnom trčanju preko prepona, bacanju medicinke i poligonu izdržljivosti. Deca su pokazala veliku marljivost, posvećenost i takmičarski duh, što je valorizacija svega što smo uradili u proteklom periodu“, rekao je Velimir Planko, trener „Kids Athletics“, na koga se nadovezao Miroljub Ćirić, iz izdvojenog odeljenja OŠ „Mika Mitrović“ u Belotiću.\n„Danas je završeno takmičenje u okviru projekta koji smo sprovodili minula dva meseca i u njemu učestvuju deset ekipa po deset članova. Sva deca dobijaju sertifikate da su prošla kroz ovaj program, a najuspešniji će biti nagrađeni diplomama i medaljama. Nadam se da ćemo od jeseni nastaviti, jer je atletika baza svih sportova“, zaključio je Ćirić.\nU sklopu strategije razvoja sporta u opštini Bogatić, sportski savez je u saradnji sa OŠ "Mika Mitrović" i Atletskim klubom "Bogatić" krajem marta meseca ušao u program realizacije mini atletike, koji se odvija na području cele Srbije, u cilju razvijanja zdravijeg odnosa prema sportu za učenike od prvog do četvrtog razreda.\n„Sportski savez Opštine Bogatić peti put u ovoj godini podržava ovakve projekte u školskom sportu, sve u sklopu sa strategijom razvoja sporta u opštini Bogatić do 2020. godine. Od septembra ćemo pojačati rad u svim školama u našoj opštini i krenuti još više na promociji atletike“, izjavio je Miroljub Stanić, predsednik Sportskog saveza opštine Bogatić.\nU prisustvu prosvetnih radnika, đaka, roditelja, predstavnika lokalne samouprave i ostalih gostiju centralna proslava Dana škole obavljena je u prostorijama OŠ „Mika Mitrović“, u okviru koje su članovi dramske sekcije, učenici sedmog i osmog razreda, izveli predstavu „Pop Ćira i pop Spira“, u režiji nastavnice Jovanke Mataruge.\n„Ove školske godine smo osmislili program koji je počeo sportskim aktivnostima, da bismo za kraj ostavili akademiju sa predstavom u okviru dramske sekcije, koju vodi nastavnica Ivana Savić, kojom smo hteli da prikažemo lepšu stranu Stevana Sremca i lepšu stranu života, u čast proslave obrazovanja i vaspitanja“, rekla je Jovanka Mataruga, nastavnik srpskog jezika.\nOd prošle godine osnovna škola „Mika Mitrović“ počela je da slavi 24. maj kao Dan škole, u susret obeležavanju velikog jubileja, dvestogodišnjice postojanja i rada.\nVi ste posetilac br: 14 198 738


Perlmutter AI superkompjuter će kreirati najveću 3D mapu univerzuma\n31. maj 2021. 31. maj 2021. Branislav Bubanja\nNovi superkompjuter možda će pomoći astrofizičarima da reše neka od najvažnijih pitanja. National Energy Research Scientific Computing Center predstavio je Perlmutter, jedan od najbržih AI superkompjutera, čiji će zadatak biti izrada do sada najveće 3D mape vidljivog univerzuma. Uz njegovu pomoć, naučnici se nadaju da će uspeti da prouče energiju koja je zaslužna za širenje kosmosa.\nMašina će procesirati podatke sa Dark Energy Spectroscopic Instrumenta. Perlmutter inicijalno ima 1.536 nodova, od kojih je svaki opremljen sa AMD-ovim 64-jezgarnim EPYC 7763 procesorom i četiri Nvidia A100 GPU-a. To ga čini sistemom sa skoro četiri exaflopsa performansi (plus 35 petabajta storidža), koji služe za obradu AI zadataka, čime će se drastično smanjiti vreme obrade. Prema najavama, Perlmutter će DESI informacije prikupljene za godinu dana moći da obradi za nekoliko dana, umesto za nekoliko nedelja.\nU drugoj fazi, koja će biti realizovana do kraja ove godine, biće dodato još 3.073 noda od kojih će svaki sadržavati dual EPYC 7763 čipove.\nKreiranje 3D mape univerzuma je najvažniji, ali ne i jedini zadatak ovog superkompjutera. On će biti iskorišćen i za proučavanje interakcije atoma, za razvoj tehnologije za proizvodnju čiste energije, kao i za mnoga druga naučna istraživanja.\nTagovi: AI, AMD, Nvidia, perlmutter, superkompjuter, Univerzum\n← QR kodovi su svuda – evo kako da ih koristite\nMajkrosoft najavljuje da stiže “sledeća generacija Windows-a” →


Vlada FBiH finalno predložila zakon o obustavi gradnje malih hidroelektrana - Top Vijesti\nVlada FBiH finalno predložila zakon o obustavi gradnje malih hidroelektrana\nVlada Federacije BiH utvrdila je Prijedlog zakona o dopunama Zakona o električnoj energiji, kojim predviđa obustavu daljnje izgradnje malih hidroelektrana na području tog bh. entiteta.\nZakon predviđa obustavljanje izdavanja energetskih dozvola za male hidroelektrane, kojim se smatraju objekti instalirane snage do deset megavata. Iz ovog su izuzete male hidroelektrane na gravitacionim vodovodima.\nTakođe, na gradnju će imati pravo oni koji budu imali zaključene ugovore o dodjeli koncesije do dana kada zakon stupi na snagu. Međutim, biće dužni da u roku od tri godine kompletiraju zahtjev za izdavanje energetske dozvole.\nPrijedlog zakona o električnoj energiji upućen je u parlamentarnu proceduru, a kako bi zakon stupio na snagu potrebno je da ga usvoje oba doma Parlamenta Federacije BiH.\nVlada Federacije BiH tvrdi da će se ovim zakonskim dopunama ispoštovati zaključak Zastupničkog doma Parlamenta Federacije BiH o obustavi izgradnje malih hidroelektrana.\nPod pritiskom zahtjeva Koalicije nevladinih organizacija za zaštitu rijeka BiH, Zastupnički dom usvojio je u junu 2020. godine zaključak o potpunoj zabrani izgradnje malih hidroelektrana u Federaciji BiH.\nVlada Federacije BiH utvrdila je u aprilu prošle godine Prijedlog zakona o dopunama Zakona o električnoj energiji, ali je on u oba doma Parlamenta razmatran i prihvaćen u formi nacrta.\nTime je vraćen u redovnu parlamentarnu proceduru, uz zaključak da može poslužiti kao osnov za izradu prijedloga.\nU BiH je do sada izgrađeno 119 malih hidroelektrana, od čega je 69 u Federaciji BiH, a 50 u Republici Srpskoj. Prema podacima organizacija koje se bave zaštitom okoliša, u pripremi je izgradnja dodatne 354.\nTagsbih dozvole gradnja hidroelektrane mhe mini hidroelektrane okolis vlada fbih voda


ODRŽANA PRESS KONFERENCIJA POVODOM MANIFESTACIJE DANI EVROPSKOG NASLIJEĐA 2012.\nNaslovnaSaopćenja za javnostODRŽANA PRESS KONFERENCIJA POVODOM MANIFESTACIJE DANI EVROPSKOG NASLIJEĐA 2012.\nKreirano Utorak, 25 Rujan 2012 14:47\nPovodom održavanja kulturne manifestacije DANI EVROPSKOG NASLIJEĐA u prostorijama Federalnog ministarstva kulture i sporta u Sarajevu, održana je press konferencija na kojoj su predstavljeni ciljevi i značaj manifestacije te ovogodišnji program.\nGrad domaćin 16. DANA EVROPSKOG NASLIJEĐA je Sarajevo. Manifestacija se održava 27. i 28. septembra 2012. godine u Umjetničkoj galeriji BiH i Muzeju književnosti i pozorišne umjetnosti BiH, a tema je „Stvaralačka kultura i vrijeme: zaštita pokretnog kulturno-historijskog naslijeđa Bosne i Hercegovine“.\nCilj Federalnog ministarstva kulture i sporta je da ovogodišnjom manifestacijom skrene pažnju na bogatstvo, značaj, stanje, zaštitu i čuvanje bh. pokretnih dobara kulturno-historijskog naslijeđa, kao važnog faktora identiteta i kontinuiteta naroda u BiH. Projekti zaštite pokretnog kulturno-historijskog naslijeđa promoviraju prepoznatljivi bh. identitet u regiji i svijetu te spadaju među projekte od najveće vrijednosti za Bosnu i Hercegovinu, a samim time i Federaciju Bosne i Hercegovine.\nPress konferenciji prisustvovali su Salmir Kaplan, federalni ministar kulture i sporta, Predrag Mitrović, pomoćnik ministra za kulturno-historijsko naslijeđe i kulturu i Azra Lojo Hajro, načelnica Centra za mlade.\nMinistar Salmir Kaplan obznanio je imena dobitnika Povelja za doprinos u očuvanju kulturno - historijskog naslijeđa Bosne i Hercegovine, koje Federalno ministarstvo kulture i sporta tradicionalno dodjeljuje zaslužnim pojedincima i institucijama. Za doprinos u očuvanju, konzervaciji i direktnoj prezentaciji pokretnog bh. kulturno-historijskog naslijeđa, ovogodišnji dobitnici Povelja su:\nUmjetnička galerija Bosne i Hercegovine,\nHistorijski muzej Bosne i Hercegovine,\nOrijentalni institut u Sarajevu,\nManifestacija DANI EVROPSKOG NASLIJEĐA je utemeljena od strane Vijeća Evrope u Strazburu 1991. godine. Održava se u 50 evropskih zemalja. Cilj manifestacije je upoznavanje najširih slojeva društva sa značajem očuvanja, zaštite, prezentacije i promocije kulturno-historijskog naslijeđa, uz edukaciju o tome da su nacionalna kulturna naslijeđa evropskih zemalja dio i zajedničkog kulturnog naslijeđa.


Stefanović: Lažna vest da se u sredu uvodi potpuna zabrana kretanja - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Stefanović: Lažna vest da se u sredu uvodi potpuna zabrana kretanja\nBujanovac, Beograd, 1. april 2020.- Ministar policije Nebojša Stefanović poručio je da se radi o lažnoj vesti koja kruži društvenim mrežama da se u sredu uvodi 24-časovni policijski čas.\n“Informacija koja kruži društvenim mrežama o tome da se uvodi 24-časovni karantin, kao i da će građani dobijati SMS poruku odobrenja za izlazak na ulicu, lažna je vest“, naveo je na Tviteru ministar Nebojša Stefanović.\nIstiče da policija intenzivno radi na utvrđivanju identiteta osobe koja širi tu lažnu vest, prenosi RTS.\n„Neko pokušava da u Srbiji izazove haos. Policija će reagovati i privesti onog ko stoji iza ovoga“, rekao je Stefanović.\nNebojša Stefanović je reagovao nakon što se na društvenim mrežama pojavila poruka u kojoj piše da se od srede u ponoć uvodi 24-časovni karantin, kao i softver gde se SMS porukom zatraži odobrenje da se izađe, koje posle može da se pokaže policiji. „Nabavite sutra šta vam treba, čuvaj se president“, piše u toj poruci.\nIstiče da policija intenzivno radi na utvrđivanju identiteta osobe koja širi tu lažnu vest.\nTAGkorona virus nebojša stefanović policijski čas\nPrevious PostKamberi: Tražimo odgovor da li je preminula žena zaražena u svojoj kući ili na drugom mestu Next PostPočinje podela humanitarnih paketa


U kom pravcu idu pokušaji odvajanja Balkana od ruske geopolitičke i geoekonomske politike\nRusija i Balkan: vreme ističe\nKljučni faktor daljeg razvoja odnosa Rusije i balkanskih zemalja je politička volja za jačanje višeznačnog ruskog prisustva u regionu. Neophodnost ovog jačanja direktno je povezana sa aktiviranjem politike SAD i EU koje teže da uključe Balkan u realizaciju svoje multifaktorijalne antiruske strategije, smatra ruzski analitičar Valentin Katasonov\nNe treba smatrati slučajnom praktično sinhronizovanu pojavu, u Vašingtonu i Briselu, strateških koncepcija posvećenih politici oba „centra moći" na Balkanu, sa akcentom na suprotstavljanje Rusiji. Balkanski pravac predstavlja za antiruske snage u rukovodstvima SAD i EU, glavni poligon za koordinaciju dejstava u uslovima razmimoilaženja njihovih interesa u drugim sferama (Bregzit, svetska trgovina, Kina, migrantska kriza). I u tom slučaju, ako planovi za „odvajanje" Balkana od Rusije budu uspešni, stečeno iskustvo će biti preneto bliže granicama Ruske Federacije, na postsovjetski prostor, a između ostalog i u zone zamrznutih konflikata u Zakavkazju, crnomorskom regionu, Belorusiji, kao i u Kazahstan i druge centralnoazijske države.\nU dokumentima EU i SAD jasno je izražen zahtev da spoljna politika balkanskih država sledi politiku Zapada. „Ulazak u EU je više od tehničkog procesa. To je izbor generacija, zasnovan na fundamentalnim vrednostima koje svaka država treba još aktivnije da prihvati: počevši od spoljnopolitičkog kursa, pa sve do obrazovanja", piše u strategiji širenja EU na Zapadni Balkan, koji je pripremila Evropska komisija. „Zemlje Zapadnog Balkana sada imaju istorijsku šansu da čvrsto i nedvosmisleno povežu svoju budućnost sa Evropskom unijom. One moraju da deluju odlučno."\nSlične stavove sadrži i nova strategija nacionalne bezbednosti SAD predstavljena u decembru 2017. U njoj su Rusija i Kina stavljene u kategoriju „revizionističkih država", koje predstavljaju glavnu pretnju američkim interesima jer one „koriste tehnologiju, propagandu i prisilu u cilju stvaranja sveta koji nije u skladu sa našim interesima i vrednostima". Rusija teži da obnovi svoj status velike države i da uspostavi sfere uticaja blizu svojih granica, tvrde autori dokumenta „Nova strategija nacionalne bezbednosti - za novo doba": „Naši protivnici vrše udare na medije, političke procese, finansijske mreže i lične podatke", piše u ovom dokumentu. Osim toga, delovanje Rusije, prema američkoj verziiji, usmereno je na slabljenje uticaja SAD i unošenje razdora između saveznika i partnera Vašingtona.\nŠto se tiče Balkana, pozicija globalne strategije SAD konkretizovana je u razradi koju je sačinio američki Atlantski savet, koji daje ekspertske usluge Stejt departmentu i Beloj kući. Iz Stejt departmenta glavnu ulogu u pripremi nove balkanske strategije SAD imao je Brajan Hojt Ji, pomoćnik zamenika državnog sekretara, odgovoran za Evropu i Evroaziju. On je bio na dužnosti direktora za evropske poslove u Svetu nacionalne bezbednosti SAD u periodu bombardovanja Jugoslavije 1999. godine, a pre toga je bio zamenik direktora lične kancelarije tadašnjeg generalnog sekretara NATO, Havijera Solane.\n„Nova strategija" označava prelazak SAD na aktivniju politiku na Balkanu, pre svega na bilateralnoj osnovi. Osnovni pravci pokrivaju dva-tri vojno-politička cilja: obezbeđenje stalnog vojnog prisustva SAD na Balkanu; uspostavljanje direktne interakcije sa Srbijom; ostvarivanje samostalne posredničke uloge u regulisanju balkanskih regionalnih problema.\nSAD su počele testiranje svoje nove balkanske strategije na jesen 2017. u vreme posete Brajana Hojt Jia Beogradu. Američki emisar je tada objavio da je glavna prepreka za ulazak Srbije u EU njen odnos sa Rusijom, i pre svega nespremnost Beograda da se pridruži antiruskim sankcijama i da obustavi rad Rusko-srpskog humanitarnog centra u Nišu: „Zemlje koje žele da uđu u EU treba jasno da pokažu svoju odlučnost. Vi ne možete da sedite na dve stolice, posebno ako ste već daleko odmakli... Ne deluje nam da davanje diplomatskog imuniteta osoblju Centra pomaže Srbiji da dostigne cilj - ulazak u EU", izjavio je Brajan Hojt Ji. A tokom pregovora sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem (bez obzira na neuporedivu razliku u statusu njih dvojice) on je izrazio posebnu zabrinutost „u vezi sa tim što Srbija jednom nogom stoji na putu ka Evropskoj uniji, a drugom - ka savezu sa Rusijom", a takođe ga brine „ruski uticaj u regionu".\nRealizacija nove strategije SAD daje novi impuls predstojećim diskusijama u Srbiji i na celom Balkanu o nacionalnim vojno-političkim prioritetima. U srpskom slučaju može da se radi o pokušajima da se Beograd prisili da odustane od neutralnog statusa u odnosu na ulazak u Severnoatlantsku alijansu (uključujući crnogorski scenario - preko leđa građana).\nZa sada rukovodstvo Srbije uspeva da održi kurs jednakog rastojanja u odnosima sa Rusijom i Zapadom. Kako je rekao Aleksandar Vučić tokom susreta sa Sergejom Lavrovom u zaključku razgovora u Beogradu 21. februara, on je predao pismo ruskom lideru Vladimiru Putinu sa izrazima zahvalnosti za sve što je učinio u razvijanju odnosa sa Srbijom i izrazio nadu da će u budućnosti biti urađeno još više. Vučić je istakako da će, iako se Srbija nalazi na „evropskom putu", ona nastaviti da poboljšava odnose sa Rusijom. Prema rečima predsednika Vučića, Srbija je nezavisna država koja samostalno donosi svoje odluke, pa i kada je reč o razvoju srpsko-ruskih odnosa. „Pretpostvaljam da postoje različite „želje" i pritisci usmereni na to da se ovi odnosi razvijaju u drugom pravcu, ali Srbija će se pridržavati utvrđene linije, uvažavajući tradicionalne veze i razvijajući najbolje odnose sa Ruskom Federacijom", izjavio je srpski predsednik.\nIpak, mnogi srpski mediji ne dele optimizam u odnosu na „evropski put". Tako „Novi standard" direktno upozorava na greške puta evrointegracija: „Beogradski političari su javno razočarani, iako se trude da to sakriju svojim izjavama... Zapadni Balkan je pre svega geopolitički instrument, a u složenim uslovima još i jedini kojim raspolaže Evropska unija... Balkan - to je jedino čime EU može da manipuliše i što može da iskoristi."\nAktiviranje politike EU na Balkanu, sa ciljem jačeg vezivanja Srbije i drugih država regiona sa evroatlantskim integracionim modelima, traže aktivnije i razvijenije napore od strane Rusije. Najperspektivnije je ovde promovisanje ekonomskih projekata koji odgovaraju balkanskim zemljama, pre svega u energetskoj sferi. Prema svedočenju potpredsednika upravnog odbora Gasproma Aleksandar Medvedeva, polazna tačka kopnenog dela eksportne linije gasovoda Turski tok, mogu da budu odgovarajuće „pristupne tačke" na granici Turske, kako sa Bugarskom, tako i sa Grčkom. Pritom, bugarski smer podrazumeva priključivanje Srbije, Mađarske, Austrije, dok istovremeno od grčko-turske granice ruski gas gotovo sigurno ide prema jadranskoj obali i Italiji. Danas je od 900 kilometara druge linije gasovoda Turski tok postavljeno 224km.\nU svojoj politici na Balkanu Rusija treba da aktivnije odgovara na propagandne napore Zapada (pa i EU) na vojno-političkom, socijalno-ekonomskom i nacionalno-kulturnom planu. Nemački Die Welt otkriva osnovnu protivrečnost strategije EU u odnosu na Zapadni Balkan: „Nije bilo pametno da Evropska komisija obećava Srbiji i Crnoj Gori da će ući u ovu organizaciju 2025. godine... Poruka glasi: ako ne sprovedete potrebne reforme, taj rok može da se produži posle 2025. godine... Ali, da li je Komisija razmislila šta će se desiti ako rok 2025. propadne? U tom slučaju u Srbiji i Crnoj Gori može da dođe do velikih nereda, može čak da dođe do „velikog požara"."\nVažan element ruske politike na Balkanu u složenoj situaciji može da postane taktička koordinacija dejstava sa onim državama koje zbog svojih interesa konkurišu EU. To se naročito odnosi na Tursku. „Rusija i Turska će preoblikovati balkanski mozaik", tako dalekosežno prognozira turski list Aydinlik Gazetesi. „Danas, kada se Turska nedvosmisleno odvaja od Atlanika i okreće ka Evroaziji, na Balkanu takođe dolazi do važnih geopolitičkih događaja", navodi se u tekstu objavljenom u ovim novinama, i posebno se ističe projekat izgradnje gasovoda Turski tok, koji predstavlja „važan kamen temeljac u orijentaciji Turske prema Evroaziji" i „direktno utiče na Balkan".\nSledeća godina može da bude odlučujuća kada je reč o određivanju geopolitičke budućnosti Balkana i obezbeđivanju ruskih interesa u regionu. Pritom Moskva ne treba da precenjuje stepen kriznih pojava u EU, niti izolacionizam nove američke administracije. U zapadnim strategijama, Balkan je, kao i pre, dobio ulogu poligona za razradu antiruskih modela, što od strane Rusije traži operativne, jasno utvrđene i efikasne odgovore.


On će, naime, pokušati da pomogne Endiju Mareju da se vrati vrhunskom tenisu tako što će s njim trenirati Rimu.\nTrostruki grend slem šampion iz Britanije, koji je pao na 123. mesto ATP liste zbog dugih odsustva nakon operacija kuka, nada se da će dobiti "specijalnu pozivnicu" ili za turnir u Ženevi ili onaj u Lionu koji počinju 17. maja.\nMarej je poslednji put igrao 3. marta, kada je u Roterdamu izgubio od Andreja Rubljova, a onda se zbog povrede prepona povukao s turnira u Majamiju.\nOvaj 33-godišnjak je otkrio da su pregledi skenerom utvrdili da nema većih oštećenja prepona, pa se nada da će kroz vežbe sa Novakom, a i Dijegom Švarcmanom, uspeti da se koliko-toliko vrati u željenu formu.\n"Želim da igrma sa najboljima, jer ću tako brže da unapredim svoju igru. Što se Rolan Garosa tiče, ne znam da li će organizatori hteti da mi daju specijalnu pozivnicu. Neću im zameriti ako to i ne učine, mogu da pozovu koga god žele. Jedino mi je nezgodno što (ne znajući da li će da igra u Parizu) ne mogu lako da planiram svoja putovanja, ali sve bi trebalo da bude mnogo jasnije kroz sedmicu ili dve", poručio je Endi Marej.\nInače, Đoković i Marej su poslednji takmičarski meč odigrali 2017. godine na turniru u Dohi.\nTada je Novak pobedio sa 6:3, 5:7, 6:4 i došao do 25-11 u međusobnim okršajima sa Britancem.\nIako je mogao da za turnir u Rimu odabere i nekog, u ovom trenutku, jačeg sparing partnera, naročito nekog kome je šljaka omiljene podloga, Novak Đoković je ipak rešio da izađe svom prijatelju iz detinjstva, zbog čega ga je ne mali broj ljudi na društvenim mrežama pohvalio.


AEK ušao u Ligu šampiona, Bajević podneo ostavku!\nIzvor: Sportske.net, 29.Avg.2018, 19:42\nSamo dan posle velikog uspeha iznenađujuća vest stiže iz Atine.\nAtinski AEK je sinoć na svom terenu uspeo da izbori plasman u Ligu šampiona, domaćem timu je protiv Nikolićevog MOL Vidija bio dovoljan remi, 1:1, zahvaljujući trijumfu u gostima od 2:1 u Mađarskoj.\nAli, samo dan posle ovog uspeha i u jeku velikog slavlja navijača AEK-a, stigla je neočekivana vest o odlasku Dušana Bajevića iz ovog atinskog kluba.\nOn je prethodnih >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << pet godina obavljao ulogu izvršnog direktora kluba, i to u najtežim trenucima, kada je AEK bio izbačen u treću ligu, svojevremeno je bio i fudbaler i trener ovog kluba, a njegovu ostavku AEK je zvanično potvrdio u saopštenju na klupskom sajtu.\n''AEK objavljuje ostavku Dušana Bajevića sa funkcije izvršnog direktora, koju je obavljao od leta 2013. godine, od kada je uložio ogroman napor da ponovo izgradi tim.\nOn je postao ikona našeg tima koji ima 94 godine dugu istoriju, a pokazao se kao šampion u tri kategorije, kao igrač, kao trener i kao izvršni direktor.\nOn je najbitniji faktor u ponovonom rađanju kluba i petogodišnjem projektu u kom se AEK iz treće lige vratio u evropski fudbal. AEK poštuje Dušanovu odluku da se povuče iz ličnih razloga. Biće zauvek među najcenjenijim članovima žuto crne porodice", navodi se u saopštenju.\nΤην παραίτησή του από τη θέση του εκτελεστικού διευθυντή της ΠΑΕ ΑΕΚ για προσωπικούς λόγους υπέβαλλε ο Ντούσαν Μπάγεβιτςhttps://t.co/uBtptPorgT\nDan nakon što je AEK izborio istorijski plasman u Ligu šampiona trijumfom u dvomeču protiv Videotona, Dušan Bajević se povukao sa mesta izvršnog direktora atinskog kluba...Dušan Bajević je veći deo svoje karijere posvetio upravo atinskom klubu. Za AEK je ovaj Mostarac igrao od 1977. do 1981....


Beta 21. septembra 2016. 14:15\nBeogradski džez festival održače se od 26. do 30. oktobra, pod sloganom „Planeta džez“, a glavna poruka je da se kvalitetan džez svira u svim zemljama, najavili su danas organizatori.\nKako je rečeno na konferenciji za novinare, 32. festival će otvoriti kvartet Vlade Maričića i Brajana Linča iz SAD u Domu omladine, a potom će se publici predstaviti trio Alfreda Rodrigesa.\nProgramski menadžer festivala Dragan Ambrozić kazao je da će ovogodišnji program „više nego ikada“ odslikati globalizaciju džeza.\n„Glavna poruka je da se džez svuda svira kvalitetno. Ove godine naglasak će u glavnom programu biti na muzičarima iz latino zemalja koji donose nove osećaje i liriku, dok će u ponoćnom programu nastupati skandinavski umetnici“, kazao je Ambrozić.\nOn je dodao da će na festivalu nastupiti i Avišaj Koen iz Izraela, Španac Antonio Serano na usnoj harmonici, bubnjar Džek Didžonet i basista Dejv Holand.\nOsnivač i pokrovitelj Beogradskog džez festivala je Grad Beograd koji ga je 2007. godine uvrstio u manifestacije od posebnog značaja za grad.\nPredsednik Odbora festivala i gradski menadžer Beograda Goran Vesić je rekao da ove godine festival ima najveći budžet i najkvalitetniji program od kako je obnovljen 2005. godine.\n„Ovo će biti najbolji festival od pauze koju smo imali tokom 1990-ih godina i početkom 2000-ih. Budžet će ove godine iznositi 200.000 evra, što je najveći iznos od kako je festival obnovljen, ali mi time nismo zadovoljni i pokušaćemo da animiramo još sponzora“, kazao je Vesić, dodavši da je Grad Beograd obezbedio devet miliona dinara za organizaciju festivala.\nOn je naveo da je prošle godine prodato 7.000 ulaznica, ali je koncertima prisustvovalo 11.000 posetilaca, dok je ove godine cilj organizatora 15.000 posetilaca.\n„Već smo prodali 3.000 ulaznica u pretprodaji, a očekujemo da ćemo prodati ukupno 10.000. Posle mnogo godina, pored nastupa muzičara u Domu omladine, imaćemo i dva koncerta u Centru Sava“ što je Vesić ocenio kao dobro i rekao da je taj centar „tradicionalno mesto za džez u Beogradu“.\nKako je naveo, Grad Beograd nije odustao od izgradnje Muzeja džeza koji će biti u Kući legata u Knez Mihajlovoj ulici.


Galetin: Stabilina tržišta žitarica i uljarica - PKS-RPK Novi Sad\nTržišta žitarica i uljarica u svetu i kod nas su stabilna zahvaljujući pre svega povoljnim bilansima tih osnovnih poljoprivrednih proizvoda, tako da se ove godine očekuje i relativna stabilnost njihovih cena, izjavio je direktor Produktne berze u Novom Sadu Žarko Galetin.\nUkupne svetske i domaće količine te robe obezbeđuju relativnu sigurnost od proboja cena na tim tržištima pa se predviđa da ćemo u tom pogledu imati i relativno stabilnu godinu uprkos ukrajinskoj krizi, odnosno ponašanjima Ukrajine i Rusije kao velikih svetskih proizvođača žitarica, rekao je Galetin Tanjugu.\nTa političko-vojna kriza, jedan od takozvanih Â korektivnih faktora na tržištu, koji je snažno uzdrmao svetsko tržište žitarica, mogla bi donekle da naruši tu predvidivost u kretanju cena jer se Rusija i Ukrajina ne ponašaju u skladu sa principima Svetske trgovinske organizacije, već preduzimaju intervencionističke mere, objašnjava Galetin.\nRusija, kao četvrti svetski izvoznik pšenice sa izvoznim potencijalom od čak 23 miliona tona godišnje, najavila je stopiranje izvoza te žitarice i ukoliko se to dogodi, potpuno ili delimično, moglo bi da znatno utiče na svetske berze i na ukupno svetsko tržište.\nGaletin ipak veruje da će ukupni bilansi te berzanske robe dati relativnu sigurnost da nećemo imati znatnije cenovne proboje zbog tih korektivnih faktora i da ćemo, kada je reč o tržištu, imati relativno stabilnu godinu.\nDirektor Produktne berze očekuje i stabilnu ovogodišnju proizvodnju najznačajnijih ratarskih kultura u Srbiji, u prvom redu kukuruza, soje, suncokreta i pšenice, iako je hlebno žito jesenas posejano na nešto manjim površinama u odnosu na prethodnu godinu.\nKomentarišući izmene u politici subvencionisanja u poljoprivredi, on je ocenio da će te redukcije pogoditi Â velike posednike, odnosno proizvođače koji imaju više od 20 hektara poljoprivrednog zemljišta ali je istakao da primena tih mera države neće imati većih posledica na ostvarene ukupne prinose po hektaru.\nPoljoprivredni proizvođači koji imaju velike površine imaju i veći finansijski kapacitet i uglavnom koriste dobru agrotehniku, napomenuo je Galetin i dodao da će oni tako amortizovati to što su na neki način oštećeni time što će država davati podsticaje samo do 20 hektara.\nIzmene u politici subvencionisanja ne očekujem da će izazvati neke velike posledice po hektarske prinose, rekao je Galetin napomenuvši da su vremenske prilike, nažalost, kod nas još najznačajniji faktor koji utiče na prinose u agraru.\nTako je uglavnom bilo i minule godine, u kojoj smo uprkos izrazito nepovoljnim uslovima u proleće, u Srbiji ostvarili rekordnu proizvodnju kukuruza od oko 7,3 miliona tona, natprosečan rod soje kao i prosečne prinose pšenice i suncokreta, što je dovelo do toga da su domaći bilansi prilično stabilni, ističe Galetin.


Specijalni izaslanik Britanije kaže da će raditi na podršci dijalogu\nSpecijalni izaslanik premijera Ujedinjenog Kraljevstva Stjuart Pič izjavio je na sastanku sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u Beogradu da će raditi na podršci dijalogu Srbije i Kosova, zajedno sa partnerima iz Evropske unije i Sjedinjenih Država, saopštilo je Predsedništvo Srbije nakon sastanka.\nStano demantuje da je Lajčaku uručen predlog za održavanje izbora\nPetković: Međunarodna zajednica da omogući glasanje na Kosovu\nDirektor Кancelarije za Кosovo i Metohiju Petar Petković izrazio je očekivanje da će predstavnici međunarodne zajednice, svojim autoritetom omogućiti izjašnjavanje srpskog naroda na predstojećim izborima na Kosovu i na taj sprečiti posledice koje bi mogle da ugroze sve što je do sada dogovoreno u Briselu.\nŠkoro: Vlasti u Prištini odgovara Vučić\nNovinar iz Beograda, Srđan Škoro, koji je najavio da će se kandidovati za predsednika Srbije na predstojećim izborima 03.aprila, rekao je da očekuje da će ti izbori biti organizovani i na Kosovu. On je u emisiji Slobodno srpski naveo da vlastima u Prištini najviše odgovara da na čelu Srbije ostane Aleksandar Vučić.\nAmbasador Belgije u Srbiji Kun Adam izjavio je da belgijski ustavni model nije moguće kopirati u drugim zemljama, ali da su neki njegovi elementi možda zanimljivi za razmatranje u dijalogu Beograda i Prištine.\nKosovski ministar odbrane Armend Mehaj kaže da prati najnovija dešavanja oko Ukrajine i da je zbog toga zatražio od NATO-a povećanu pažnju kako bi se sprečio uticaj rusko-srpskih i kineskih krugova u regionu.\nPetković o obnovi kuće nacističkom saradniku: Srbija protiv revizije istorije\nSrbija je dosledno protiv Кurtijevih pokušaja revizije istorije i relativizacije zločina albanskih fašista u Drugom svetskom ratu, naveo je direktor Kancelarije za KiM dr Petar Petković povodom početka restauracije kuće nacističkog kolaboracioniste Džafera Deve u Mitrovici na Tviteru.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je sa predsednikom Kine Si Đipingom razgovarao o strateškim stvarima, između ostalog i o Ugovoru o slobodnoj trgovini, o međusobnoj podršci, očuvanju teritorijalnog integriteta u međunarodnim institucijama i organizacijama, što je ocenio važnim za Srbiju zbog Kosova i Metohije.\nMilan Radoičić: Najbizarnija optužba\nPotrpedsednik Srpske liste Milan Radoičić kaže da nema nikakve veze sa optužbama koje mu se stavljaju na teret, te da je o njima saznao iz medija.\nĐurić: Grupa američkih kongresmena objavila pismo podrške Srbiji\nAmbasada SAD: Važno je da Srbi učestvuju na izborima\nAmbasada Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji objavila je na Tviteru da je važno da stanovnici na Kosovu sa pravom glasa u Srbiji mogu da učestvuju na izborima koje je Beograd najavio za april.\nMijačić: Cilj visokih zvaničnika priprema pregovora sa Prištinom nakon izbora\nDragiša Mijačić iz Nacionalnog konventa za Evropsku uniju ocenio je u emisiji "Iza vesti" N1 da je cilj posete specijalnog predstavnika Evropske unije Miroslava Lajčaka i američkog izaslanika za Zapadni Balkan Gabrijela Eskobara priprema za pregovore Beograda i Prištine, koji treba da počnu odmah nakon završetka izbornog procesa u Srbiji.\nEskobar i Lajčak: Dogovoreno primeniti, razgovarati o ZSO i glasanju na izborima\nBrnabić: Omogućiti glasanje Srba\nPremijerka Ana Brnabić rekla je da je nezadovoljna time što Srbi sa Kosova i Metohije nisu mogli da glasaju na referendumu i pozvala pozvala specijalnog predstavnika EU Miroslava Lajčaka i američkog izaslanika za Zapadni Balkan Gabrijela Eskobara da učine sve da se omogući Srbima na Kosovu i Metohiji da glasaju na izborima u Srbiji.\nSelaković: Srbija spremna za dijalog\nMir i stabilnost su najviši državni interes, a Srbije je spremna za nastavak dijaloga s Kosovom, poručio je danas ministar spoljnih poslova Nikola Selaković u razgovoru sa zamenikom pomoćnika američkog državnog sekretara Gabrijelom Eskobarom i specijalnim predstavnikom Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslavom Lajčakom.\nDačić: EU i SAD da utiču na Prištinu\nPredsednik Narodne skupštine Ivica Dačić istakao je na sastanku sa predstavnicima EU i SAD Miroslavom Lajčakom i Gabrijelom Eskobarom uverenje da će izbori 3. aprila biti organizovani i na teritoriji Кosova i Metohije i zamolio da EU i SAD iskoriste svoj autoritet kako bi izvršili uticaj na prištinske vlasti da to omoguće.\nAmbasada SAD: Status kvo neodrživ\n"Status kvo je neodrživ. Podstičemo konstruktivan, fleksibilan i hitan angažman svih u postizanju sveobuhvatnog sporazuma o normalizovanim odnosima, usredsređenog na uzajamno priznavanje. Niko ne traži od kosovskih lidera da kompromituju suverenitet Kosova, ustupe njegov teritorijalni integritet ili krše njegov Ustav. To je svetinja", nakon što su visoke izaslanike ispratili u Beograd, oglasila se sinoć i ambasada SAD iz Prištine.\n’’Ukoliko se stalno blokira Briselski sporazum, treba se vratiti Rezoluciji 1244’’\nEvidentno je da Priština blokira svaki dogovor i da ne ispunjava nijedan jedini sporazum, uključujući i Briselski sporazum kada je reč o Zajednici srpskih opština, rekao je Nebojša Čović za RTS. Ocenio je da bi se, ukoliko se nastavi blokada Briselskog sporazuma, trebalo vratiti na nešto što svi podržavaju, a to je Rezolucija 1244.\nOčekuje se da će specijalni izaslanik Ujedinjenog Kraljevstva za Zapadni Balkan, ser Stjuart Pič, posetiti Kosovo naredne nedelje, saznaje Gazeta Ekspres od svojih izvora. Britanska ambasada nije potvrdila dnevni red posete, ističući da Pič putuje u region kako bi "saslušao prioritete i brige svih strana”.\nEskobar: SAD u potpunosti podržavaju nezavisnost Kosova\nSpecijalni izaslanik SAD za zapadni Balkan, Gabrijel Eskobar, kazao je na konferenciji za novinare nakon sastanka sa Aljbinom Kurtijem i Vjosom Osmani, da SAD u potpunosti podržavaju nezavisnost Kosova i njegov teritorijalni integritet, prenosi prištinska Koha.


Hiljade Palestinaca džumu-namaz klanjalo na ulicama oko džamije Al-Aksa - AKOS\nHome > Vijesti > Vijesti iz svijeta > Hiljade Palestinaca džumu-namaz klanjalo na ulicama oko džamije Al-Aksa\nDo nereda je došlo i u dijelovima Zapadne obale gdje je također džuma-namaz obavljena na otvorenom. U neredima i sukobljavanju Palestinaca i izraelske policije bilo je i povrijeđenih.\nU četvrti Hazma, u istočnom Jerusalemu danas je klanjanja i dženaza i obavljen ukop 21-godišnjeg Palestinca Muhammeda Fethija Kenana (21), koji je podlegao od zadobijenih povreda tokom intervencije izraelske policije u okupiranom istočnom Jerusalemu.\nPalestinsko Ministarstvo zdravstva je saopćilo sinoć da je tokom jučerašnjih sukoba unutar i ispred Al-Akse ranjeno 126 Palestinaca, od čega je oko 40 njih ranjeno gumenim mecima.\nPalestinski Crveni polumjesec je saopćio da je 21 osoba prebačena u bolnice u Jerusalemu.\nDesetine hiljada ljudi počelo je, u četvrtak, ulaziti u kompleks džamije Al-Aksa. Nakon intenzivnih reakcija Palestinaca, u ovom gradu, u četvrtak, u poslijepodnevnim satima, otvoreni su svi ulazi u ovaj sveti hram.\nJerusalem je sveto mjesto za muslimane, Jevreje i kršćane, a džamija Al-Aksa predstavlja treće najsvetije mjesto islamske vjere u svijetu, iza Mekke i Medine u Saudijskoj Arabiji. Jučer su jerusalemski učenjaci uputili poziv muslimanima da uđu u Al-Aksu.\nŠirom Turske masovni protesti zbog napada na džamiju Al-Aksa\nErdogan: Muslimanima dozvoliti da u Al-Aksu ulaze bez ikakvih ograničenja\nErdogan-Abbas: Očuvanje Al Akse dužnost cijelog islamskog svijeta\nJerusalemski učenjaci pozvali muslimane da se vrate u Al-Aksu\nTagovano: Al Aksa (27) Palestina (318)


Izbori u CDU - nije lako biti Angela Merkel - Izazov\nIzbori u CDU – nije lako biti Angela Merkel\nRadio-televizija Srbije\t 14. januara 2021. 17:13\nKljučni politički događaj u Evropi ove godine biće parlamentarni izbori u Nemačkoj koji će se održati u septembru. S njima će se era Angela Merkel, koja je petnaest godina bila nemački kancelar i najuticajniji evropski političar, konačno završiti.\nKo će na kancelarskom mestu naslediti Angelu Merkel nakon njenog najavljenog povlačenja, znaćemo na jesen, ali će mnogo toga biti jasnije već 16. januara, kada će se održati partijski kongres Hrišćansko-demokratske unije (CDU), na kome će se izabrati Merkelin naslednik u stranci.\nJasno je da CDU za Nemačku nije obična partija; Ona je sveprisutna i nezaobilazna pojava, jedan od nosećih stubova posleratne države; Od 71 godine postojanja SR Nemačke, 51 godinu na njenom čelu je kancelar ili kancelarka CDU.\nOd toga ko će od kandidata postati prvi čovek najveće partije umnogome će zavisiti buduća nemačka, ali i evropska politička agenda. Aktuelni kandidati kao da personalizuju partijske dileme i tenzije u finišu ere Merkel.\nA da nije lako biti Angela Merkel, to je svima postalo jasno najkasnije u februaru 2020, kada se političarka teško izgovorljivog imena Anagret Kramp Karenbauer, viđena za njenu naslednicu, nakon nešto više od godinu povukla sa čela CDU-a, ostavljajući radno mesto šefa najmoćnije nemačke stranke do danas upražnjenim, a brojne unutarpartijske napetosti nerazrešenim.\nNaime, Nemačka koju je Angela Merkel zatekla 2005. godine, kad je preuzela vlast, izgledala je mnogo preglednije nego ova danas.\nGlobalna ekonomska kriza još nije ogolila razlike evropskog centra i periferije, pobunjenička Višegradska grupa nije bila značajan evropski politički faktor, u Bundestag se još nije uselila grlovita Alternativa za Nemačku, a čak ni najkreativniji teoretičari zavere nisu slutili razmere buduće migracione krize, a kamoli predviđali nešto poput aktuelne pandemije.\nJeste se tokom svih tih godina nemački brod povremeno ozbiljno ljuljao, ali je kancelarka uvek njime sigurno upravljala. Kada bi pobeđivala nije likovala, kada je gubila nije pokazivala sujetu. Stoga danas i ne čudi što bi većina Nemaca volela da Merkel jednostavno – ostane.\nDanas, međutim, nakon četiri puna mandata na čelu Nemačke, na njenom licu kao da se javlja senka umora. Suočena s posledicama pandemije i društvenim protivrečnostima koju je kriza izoštrila, ni kancelarka nije više izgleda u stanju da garantuje "normalnost".\nDobar politički stil znači i prepoznati vreme kada se povući. Danas rejtinzi Angele Markel u istraživanjima javnog mnjenja jesu stabilni, ali u kakvom stanju ostaje nemačka politička scena nakon njenog povlačenja? U političkom Berlinu sve je i dalje otvoreno, a od brojnih otvorenih pitanja najaktuelnije u ovom času je: ko će biti novi šef CDU-a? Odgovor na njega stići će 16. januara.\nMerkelova jeste od početka bila liberalnija od svoje partije, ali teško je pre petnaest godina bilo i zamisliti da će njen, ideološki krut, CDU pretrpeti takve promene i doneti odluke kao što su odustajanje od nuklearne energije, suspendovanje vojne obaveze, legalizacija istopolnih brakova ili usvajanje obavezne kvote za žene u upravnim odborima velikih kompanija.\nKao da je liderka partije sve vreme gurala prst u oko tvrdokornim demohrišćanima. Ipak, ništa nije toliko bolelo kao otvaranje granica 2015. za prihvat izbeglica s Bliskog istoka, uz ono famozno "mi možemo" (Wir schaffen das). Migrantska kriza 2015. proizvela je niz posledica, od uspona desničarske Alternative za Nemačku do nezadovoljstva dela članstva CDU-a politikom vlade.\nKao politički izraz ovog nezadovoljstva, u CDU-u je nastalo unutarpartijsko krilo nazvano "Unija vrednosti" (Werteunion). Po sudu ovih nezadovoljnika, famozni partijski koncept catch-all ipak je otišao preširoko, čime se partija opasno udaljila od svoje suštine: hrišćanskog nasleđa, porodičnih vrednosti, građanske odgovornosti, uvažavanja nacije.\nMožda je njihov stav najjasnije nedavno iskazao mađarski premijer Viktor Orban u intervjuu magazinu Cajt, rekavši "CDU u stvari i nema program. To je puka platforma za kontrolisanje levog centra."\nNije neočekivano što su konzervativne struje CDU- na predstojećem kongresu podržale kandidaturu Fridriha Merca za prvog čoveka partije. Već svojom pojavom, posturom samouverenog "mahera" i odsečnim pokretima užurbanog poslovnog čoveka, te grublje brušenim vokabularom, Merc kao da svetu želi da signalizira da je "era Merkel" – definitivno završena.\nRadi se o predstavniku naraštaja političara iz 1990-ih, epohe još nepomućenog poverenja i nade u globalizaciju i nevidljivu ruku tržišta. Zato su teme na koje Merc uvek ima šta da prigovori ekonomska politika, energetika, digitalizacija, liberalizacija tržišta, i zalaganje za poreske propise koji "treba da stanu na podmetač od piva". Ne čudi što ga zbog ovakvih stavova po ramenu tapšu najmoćniji privrednici.\nIstina, Merc se za druga pitanja nikada i nije preterano interesovao, ali neće se libiti da stavovima o pitanjima izbeglica, rodne ravnopravnosti, porodice i položaja žena u društvu iznervira osetljivi levo-liberalni deo nemačkog društva.\nMerc, za razliku od Merkelove, ponekad izgleda i kao neko ko bi za efektnu metaforu rizikovao karijeru. A kada mu se desi da u retorici pretera, mirno će primetiti da je spremnost za humor i ironiju u društvu nedovoljno razvijen.\nVerovatno zbog toga dobar deo feminističke ili levičarske scene u njemu vidi crvenu maramu. Za njih, on je tipičan predstavnika "starijih belih ljudi" (alte weisse Männer) – što je diskreditujuća kvalifikacija rezervisane za starije, materijalno i društveno privilegovane pojedince navodno krutih i skučenih svetonazora.\nTakvo viđenje Fridriha Merca, bar u pogledu materijalnih privilegija, i nije bez osnova. Naime, njegovom povratku u politiku prethodila je više nego lukrativna karijera na vodećim pozicijama najmoćnijih svetskih finansijskih koncerna.\nOvde se s razlogom nameće pitanje koliko je savremena Nemačka kadra da, posle skromne ćerke pastora iz Istočne Nemačke, za budućeg kancelara iz redova CDU-a prihvati vlasnika privatnog aviona sa sedmocifrenim godišnjim prihodima.\nDa Merkelova sama bira svog naslednika, po njenom ukusu bi najpre bio Armin Lašet, predsednik najmnogoljudnije nemačke pokrajine, Severne Rajne-Vestfalije. Umeren, lojalan, pomalo potcenjen ali pouzdan, Lašet upravo izgleda kao političar koji je izašao iz kancelarkinog šinjela.\nDobar deo medijskog "komentarijata" zbog toga u Lašetu vidi lepak koji bi partiju zadržao na okupu. Ali ne više od toga. Da ga u kafani pitaju o politici, Lašeta je lako zamisliti kako kaže: "Ja ću isto što i Merkelova".\nSve dok u proleće prošle godine nije počela pandemija, čak i to puko obećanje kontinuiteta garantovalo je uspeh, kao što je i rukovođenje najvećom nemačkom pokrajinom svakako bila izvrsna referenca za posao šefa partije i kancelara. Ali onda su se nekako tu, u njegovom ataru, pojavila prva žarišta zaraze (između ostalih, u okrugu Gutersloh i fabrici firme "Tenis", nesuđenom investitoru u srpsku mesnu industriju), o čemu su mediji brujali nedeljama i u čemu se Lašet nije najbolje snašao.\nIako iza njega i dalje čvrsto stoji najmoćniji i najveći partijski odbor, u ovom trenutku nije lako proceniti kako će rđavi pi-ar tokom pandemijske krize delovati na ostatak partijskog članstva.\nPravi izbor za partijskog lidera biće upravo između Merca i Lašeta, ali utakmica je dobila na intenzitetu kandidaturom trećeg čoveka – Norberta Retgena, nekadašnjeg ministra za zaštitu životne sredine iz jedne od Merkelinih vlada.\nReč je o stručnjaku za geopolitiku, sa sezonskom propusnicom za učešće u svim najgledanijim talk-show emisijama na teme od odnosa s Kinom, Rusijom i Bliskim istokom, do NATO-a i američkih izbora. Iako bez veće unutarpartijske podrške i bez prevelikih šansi na uspeh, njegova kandidatura je dodatno pojačala tenziju pred dan odluke.\nTrojica kandidata približnih godina, svi rodom iz Severne Rajne-Vestfalije i svi sa diplomom pravnog fakulteta u džepu, ovih dana sasvim sigurno uvežbavaju najvažniji govor u karijeri. Inspiracije neće nedostajati – bira se predsednik najveće nemačke partije.\nMedijska svetla odavno su uperena u glavne glumce, čeka se samo da neko 16. januara podigne zavesu.\nJedino što bi moglo da oduzme dramsku snagu ovom političkom trenutku mogla bi da bude činjenica da će kongres zbog pandemije biti održan – onlajn.\nKako da naučite dete šta je seksualno nasilje i kako da mu se…


SALFORD TRAŽI ODLAGANJE PLAĆANJA KAZNE | Agroservis\n> SALFORD TRAŽI ODLAGANJE PLAĆANJA KAZNE\nIznos kojim je kažnjen Salford, jedni smatraju astronomskim zbog nominalnog iznosa, a drugi sasvim umerenim, zbog toga što je Komisija po zakonu mogla da odredi i daleko veći iznos. Generalni direktor Imleka Slobodan Petrović rekao je za list „Danas” da je odlaganje traženo kako „država ne bi imala probleme i morala da plaća za nastalu štetu”, ako Vrhovni kasacioni sud donese presudu u korist Salforda, a mogućnost odlaganja predviđena je i zakonom. U Komisiji još nisu kontaktirali Salford po ovom pitanju, a kako saznajemo, zakonski rok za odlučivanje o njegovom zahtevu još nije istekao i Komisija tek treba da to pitanje stavi na dnevni red. Iako odluka još nije doneta, prema nezvaničnim informacijama, postoje naznake da bi Salfordu ovog puta moglo da se izađe u susret.\nOsim toga, Komisija za zaštitu konkurencije pokrenula je istragu o tržištu mlečnih proizvoda i sirovina i, mada za sada postupak zvanično nije usmeren ni prema jednoj kompaniji konkretno, u Salfordu smatraju da je jasno da Komisija posmatra upravo njih. Nakon što je u januaru kaznila Salford, Komisija sada vodi postupak kako bi utvrdila da li postoje nepravilnosti na tržištu mlečnih proizvoda, poput jogurta ili sira, što bi potencijalno moglo da dovede do novog kažnjavanja ove kompanije.\nGeneralni direktor Imleka Slobodan Petrović kaže za „Danas” da je antimonopolska komisija ovaj poslednji postupak pokrenula još pre nekoliko meseci i „kako smo mi razumeli, oni gledaju i sirovine i gotove proizvode”. Prema njegovim rečima, od kada je počela istraga od Imleka i Subotičke mlekare je tražen veliki broj podataka, tako da se sada sve te informacije o otkupu i proizvodnji Komisiji šalju na mesečnom nivou. Petrović ističe da ne želi da komentariše postupak koji je u toku, ali da je posao Komisije da utvrđuje dominantni položaj i da „oni ne bi radili istraživanje da ne sumnjaju na nešto”.\n- Verovatno su iste podatke tražili i od drugih mlekara, kako bi videli kakav je naš položaj u odnosu na njih, jer niko drugi nije ni blizu u odnosu na nas – ističe Petrović.\nIz toga proizilazi da Komisija efektivno već vodi novu istragu protiv Salforda, iako ni prethodni postupak još nije završen, pošto je Imlek podneo zahtev za zaštitu zakonitosti pred Vrhovnim kasacionim sudom zbog rešenja kojim je utvrđena zloupotreba njegovog dominantnog položaja na tržištu sirovog mleka. U tom postupku, najspornija odluka Komisije bila je da kao relevantno tržište u okviru kojeg je posmatrala tržišni udeo Salforda, odredi celu Srbiju, dok su u najvećoj srpskoj mlekari smatrali da Srbija nije jedinstveno tržište. Može se očekivati da će sličan sukob Komisija i Salford imati i ovog puta, s tim što na tržištu mlečnih proizvoda Petrović kao relevantno tržište smatra da bi trebalo uzeti ceo CEFTA region, a ne samo Srbiju. Na taj način, udeo Imleka na relevantnom tržištu bi svakako bio znatno manji nego kada bi se posmatralo samo tržište Srbije, što znači da Komisija ne bi mogla da utvrdi dominantni položaj Salforda, a samim tim ni eventualne zloupotrebe ne bi potpadale pod njen delokrug.


Ekološko Presluškivanje u petak na Radiju 021 | Novosadski informativni portal 021\nAgenti Muzičko-obaveštajnog sektora Radija 021, Gorica Nikolin, Dragana Prica Kovačević i Zoran Strika, pripremaju plejlistu ispunjenu pesmama o rekama, šumama, moru i svim čarima prirode, ali i o zaštiti prirodnih dobara.\nU ovom izletu pridružiće im se, kao i uvek, njihovi doušnici, odnosno slušaoci koji svoje želje šalju na mejl presluskivanje@021.rs ili na profile Presluškivanja na društvenim mrežama.\nBiće hitova i manje poznatih pesama, a sve ćete moći da pratite u petak, 11. juna u 20h u premijernom terminu na Radiju 021 (STREAM) i u nedelju u podne u repriznom terminu.\nPresluškivanje subotom stiže na web, a detaljnije o tome saznajte prateći Fejsbuk, Tviter i Instagram profile Presluškivanja.\nDok se priprema novo izdanje, poslušajte poslednje nostalgično Presluškivanje u produkciji Radija 021.\nLetnji hitovi ovog petka u Presluškivanju na Radiju 021


Kad bi država uvela porez crkvi, u Srbiji ne bi bilo ni 5.000 vernika - Друштво - Живе Речи Утехе\nМај 22, 2018 in Друштво\nUdruženje građana Ateisti Srbije navodi da Srpska pravoslavna crkva godišnje iz budžeta dobije oko 7 miliona evra, na račun toga što je kao nevladina organizacija (NVO), korisnik budžetske linije 481. Zbog toga ovo udruženje traži da država obaveže SPC da plaća porez, a vernike da plaćaju crkveni porez od svojih zarada.\n"Pozivamo državu da oporezuje i u sistem PDV-a uvede crkvene poslove, kao i to da umesto izdvajanja iz budžeta koji pune svi građani Srbije, verskim zajednicama omogući daleko lukrativniji porez koji bi dobijale redovnim odvajanjem od plata sopstvenih vernika. Napokon, to su najbolje i najpravednije tekovine savremenog sveta, kom i sami valjda težimo", navodi se u saopštenju Udruženja građana Ateisti Srbije.\nCrkveni porez kao u Nemačkoj\nOni predlažu uvođenje crkvenog poreza kao što se to radi u Nemačkoj gde taj porez iznosi 8 ili 9 odsto bruto plate za svakog zaposlenog koji se izjasnio pred poreskim organima kao vernik.\n"Recimo da bi u Srbiji koristili poresku stopu od 8 odsto. Ako u Srbiji ima 2.000.000 zaposlenih i recimo da je tačan popisni podatak o 95 odsto vernika SPC, to bi značilo da prosečno gledano, 1.900.000 zaposlenih pripadaju stadu SPC. Neka je prosečna bruto plata u Srbiji 50.000 dinara. Dakle, to je nekih 760.000.000 evra, koje bi SPC, uz pomoć države, svake godine naplatila od svojih vernika", navode u ovom udruženju.\nPrema ovoj računici to je mnogo veća suma od one koju SPC dobija iz budžeta.\n"Pa u čemu je problem? Ko bi se pri čistoj svesti, da ne kažemo i pri zdravoj pameti, odrekao tako basnoslovnog bogatstva? Najverovatnije je problem u tome što kada bi neko i predložio, pa onda i uveo takav porez, naprasno bi se ispostavilo da u celoj Srbiji nema ni 5.000 vernika SPC.\n25 miliona evra od kršenja, sahrana, venčanja...\nZato igraju na sigurno – 7 miliona evra iz budžeta svake godine, neplaćanje poreza i nebrojene privilegije u obradivoj i građevinskoj zemlji, nekretninama i uslugama od države", ističu iz Udruženja građana Ateisti Srbije.\nOni dalje razmatraju i moguće neprijavljene i neoporezovane prihode SPC, te prema njihovoj računici Srpska pravoslavna crkva godišnje prikupi na venčanjima, krštenjima, sahranama i osveštavanju kolača oko 25 miliona evra. Čak i da samo polovina vernika poštuje ove obrede dobija se cifra od 12.5 miliona evra neoporezovanog novca, navode Ateisti Srbije.\n"Kada bi se te aktivnosti oporezovale, po stopi od 18 odsto za usluge, država bi, čak i ovom za 50 odsto smanjenom računu zarade, u budžet svake godine stavila 2.250.000 evra", dodaju u udruženju i navode da bi taj novac mogao biti iskorišćen za kupovinu medicinskih aparata, opremanje vrtića i škola...\nFrilenseri: Blokirali ste nam život, i mi ćemo vama - NOVA portal


Kina i Brunej za unapređenje saradnje china radio international\nKina i Brunej za unapređenje saradnje\n2018-11-19 18:29:39 cri\nKineski predsednik Si Đinping i sultan Bruneja Hasanal Bolkijah sastali su se u prestonici Bandar Seri Begavanu i potvrdili svoju političku odlučnost da unaprede bilateralne veze kroz saradnju u različitim oblastima, navedeno je u zajedničkom saopštenju.\nObe strane su se saglasile da je „uspešna poseta" predsednika Sija Bruneju bila od „strateške važnosti" u produbljivanju bilateralnih odnosa, navedeno je u saopštenju izdatom nakon razgovora dvojice lidera.\nObe strane su se saglasile da održavaju česte razmene na visokom nivou, jačaju strateško partnerstvo i bilateralne odnose, i razmenjuju viđenja o regionalnim i međunarodnim problemima.\nTakođe, dve strane su izrazile zadovoljstvo zbog napretka i saradnje u oblasti energetike i dogovorile da nastave podršku važnim preduzećima, kako bi se nastavila saradnja u oblasti pomorskih naftnih i gasnih resursa.\nOni su takođe pohvalili saradnju u oblasti prava i pravosuđa, obrazovanja, kulture, religije, turizma, zdravstva, sporta, omladine i istakli važnost razmene ljudi.\nU saopštenju, dve strane su pozdravile unapređivanje saradnje između Kine i članica ASEAN-a.


Na tvrđavi u Sutomoru grafit "Srbe na vrbe", crnogorsko ministarstvo krivi autore trobojki - BIGportal.ba\n26 Februara, 2020 26 Februara, 2020 0327\nNa Tabiji u Sutomoru, kulturnoj baštini iz 19. veka koja je sanirana nakon što je na njoj prošle nedelje oslikana trobojka, osvanuo je uvredljivi natpis “Srbe na vrbe”, pišu Vijesti. Ministarstvo kulture smatra da iza natpisa stoje isti oni koji su na zidinama prethodno oslikali trobojku.\nMinistarstvo kulture je osudilo, kako su naveli, novi slučaj vandalizma. U saopštenju se dodaje da je “rukopis isti” kao kada je osvanulo obeležje aktuelnih protesta povodom Zakona o slobodi veroispovesti, kao i da se autori nisu potrudili ni da promene lokaciju.\n“Za razliku od ranijih manifestacija ‘bratoljublja’ – poput spaljivanja i cijepanja zastave Crne Gore – ovog puta, ipak, težnja je da se prikaže tobožnja ugroženost dijela stanovništva naše države. Da li ugroženih ima i da li su bilo čija prava narušena, najbolje govori puna sloboda izražavanja protesta na ulicama Crne Gore, koji traju duže od dva mjeseca”, saopšteno je iz Ministarstva.\n“Zbog čega je tvrđava Tabija prepoznata kao lokacija za vandalizam ostaje nepoznato, međutim ponovo izražavamo najsnažniju osudu zbog skrnavljenja tvrđave koja je zakonom zaštićena i ispisivanja poruka koje narušavaju razumijevanje, međuvjerski i međunacionalni sklad, koji su trajne vrijednosti Bara i njegovih stanovnika”, navodi se u saopštenju.


Foto: Twitter /@Handelsblatt Global / screenshot\nIzveštaj pokazuje da je novac uplaćen okružnom komitetu predsednice poslaničkog kluba AfD Alis Vajdel, a pošiljalac je farmaceutska kompanija iz Ciriha. Novac je navodno uplaćen u 18 rata (uglavnom po 9.000 švajcarskih franaka) na račun okružnog komiteta AfD, a kao svrha uplate navedena je "donacija za izbornu kampanju za Alis Vajdel". Izveštaj navodi da postoje i odgovarajući dokazi o uplata.\nAlis Vajdel stanuje u okrugu Bodensko jezero (pokrajina Baden-Virtemberg), gde je i zamenica predsednika okružnog komiteta stranke.\nČinjenica da je AfD vratla novac tek pola godine kasnije, prema rečima pravnika Martina Moroka predstavlja "veliku grešku", stoji u izveštaju. Ilegalno primljene donacije moraju ili odmah da se vrate, ili proslede predsedniku Bundestaga, ukoliko je partija tek kasnije primetila nezakonitu donaciju, objasnio je Morok za NDR, WDR i "Zidojče cajtung".\n- Nesporno je da je reč o ilegalnoj donaciji partiji zato što je stigla iz zemlje koja nije članica EU - navodi se u izveštaju.\nVajdel se posle izveštaja našla pod pritiskom u vlastitim redovima: Ralf Eckara, predsednik AfD u pokrajini Baden-Virtemberg, smatra da "odgovornost za veliku donaciju snose svi koji su znali da je donacija prispela". Ukoliko je Vajdel znala za to, ona je najodgovornija, ocenio je. Ako je donacija ilegalna, očekuje da Vajdel "podnese ostavku na sve funkcije i mandate".\nUlrih Miler iz organizacije "Lobi kontrol" smatra da je okružni komitet odmah trebalo da vrati donaciju. Vajdelova bi trebalo da preuzme odgovornost i podnese ostavku. Prema njegovim rečima, AfD već godinama profitira od milionskih donacija za izbornu kampanju, koje se odvijaju preko jedne agencije u Švajcarskoj. Ta agencija je navodno direktno pomagala i određenim političarima AfD, kao što su Jerg Mojten i Gido Rajl.\nVajdelova je posle prošlogodišnjih izbora u Nemačkoj postala zaštitno lice stranke, deklarisana je lezbijka i živi sa ženom sa Šri Lanke, sa kojom ima dvoje dece. To ne bi bilo kontradiktorno da se prema izbornom programu AfD-a idealna porodica ne sastoji od "oca, majke i dece".


Zabrana rada važi samo za privredne subjekte na lokalitetu Pobjede, ostali se trebaju pridržavati mjera zaštite\nIz Kantonalnog štaba civilne zaštite poručuju\nKantonalni štab civilne zaštite na sjednici od 19.marta, a u vezi s pojavom prvog slučaja pozitivnog na koronavirus na području našeg Kantona, donio je naredbu kojom se na 15 dana zabranjuje rad privrednih subjekata na području industrijske zone Pobjeda.\nIz Kantonalnog štaba civilne zaštite naglašavaju da naredba za obustavu rada važi samo za privredne subjekte koji se nalaze na lokalitetu Pobjeda, te da su ostali sami prekinuli svoj rad, a da im to nije bilo naređeno.\nOstali privredni subjekti obavezni su da poštuju pravila zaštite na radu te da radnicima obezbijede zaštitnu opremu.\nObaveza je privrednih subjekata i da prethodno izvrše dezinfekciju prostora, poštuju razmak između radnika i smanje broj radnika u smjeni.\nRad privrednih subjekata, uz obavezno provođenje zaštitnih mjera prema radnicima, u ovakoj situaciji je neophodan, posebno “Preventa” koji proizvodi maske za bolnice i zaštitnu opremu, poručuju iz Kantonalnog štaba civilne zaštite.