Rusija: Odluka SAD-a o odgađanju povlačenja vojnika iz Afganistana otežat će proces mira\nAdministracija bivšeg američkog predsjednika Donalda Trumpa je 29. februara 2020. godine u Dohi potpisala sporazum sa talibanima, kojom se obavezala da, ukoliko ne bude napada na američke trupe, povuče svoje snage iz Afganistana do 1. maja\nDmitri Chirciu | 14.04.2021\nZamir Kabulov, specijalni predstavnik za Afganistan ruskog predsjednika Vladimira Putina, izjavio je da će odluka Sjedinjenih Američkih Država (SAD) o odgađanju povlačenja vojnika iz Afganistana otežati proces mira u toj zemlji, prenosi Anadolu Agency (AA).\nKabulov je u izjavi za rusku novinsku agenciju RIA napomenuo da se SAD sporazumom koji je potpisao sa talibanima u Dohi 29. februara 2020. godine obavezao na povlačenje vojnika do 1. maja.\nIstakao je da će SAD trebati objasniti situaciju talibanima dodavši da se sporazum mora poštovati.\nAdministracija bivšeg američkog predsjednika Donalda Trumpa je 29. februara 2020. godine u Dohi potpisala sporazum sa talibanima, kojom se obavezala da, ukoliko ne bude napada protiv američke trupe, povuče svoje snage do 1. maja.\nPrema službenim podacima, u Afganistanu se trenutno nalazi 2.500 američkih vojnika.\nPredsjednik SAD-a Joe Biden naredio je potpuno povlačenje svih trupa iz Afganistana najkasnije do 11. septembra.\nAmerički zvaničnik koji je uz uslov da ostane anoniman, govorio za medije uoči Bidenovog zvaničnog saopćenja planiranog za srijedu, kazao je kako je predsjednik odlučan da američke snage svede na nulu, do 20. godišnjice terorističkih napada na SAD, koji su izvršeni 11. septembra 2001.\n”Nakon detaljne analize, predsjednik Biden je donio odluku o povlačenju američkih vojnika iz Afganistana i u konačnici okončanju rata u Afganistanu. Proces koordiniranog povlačenja počet ćemo prije 1. maja i planiramo da povučemo sve američke vojnike iz te zemlje do godišnjice 11. septembra”, kazao je zvaničnik.\nAfganistan Rusija SAD taliban\nAmerika šalje zvaničnika da zaustavi sve izraženiji sukob Izraela i Palestine


KO JE SMESTIO VUKU JEREMIĆU: Ko mu je dao crvene kartone i kako su Rusija i Kina u finišu promenile odluku?\nIza kulisa glasanja\nOd početka glasanja za novog generalnog sekretara Ban Ki Muna podrška SAD-a, ispostaviće se, bila je ključna u izboru naslednika Ban Ki Muna. U svih šest krugova Amerika je delila negativne glasove Jeremiću, da bi joj se u poslednjoj rundi pridružila i Velika Britanija\nObjavljeno: 06.10.2016. 12:48h\nSrpski kandidat za generalnog sekretara UN Vuk Jeremić u finalnom glasanju dobio je dva negativna glasa od stalnih članica Saveta bezbednosti - SAD i Velike Britanije, dok su se o njegovoj kandidaturi pozitivno izjasnile Rusija, Kina i Francuska, objavio je "Blic".\nPobeda Portugalca Antonia Gutereša pomalo je i iznenađenje, mada je kroz celu trku bio prvi. Probleme njegovom izboru pravili su negativni glasovi Kine i Rusije, koje nisu želele da na čelu najveće svetske organizacije dođe kandidat iz zemlje članice NATO-a.\nVuk JeremićUjedinjene nacijeGeneralna skupština UNIzboriGlasanje


Putinova poseta Srbiji naterala je sugrađane da razmisle kada, kako i kuda krenuti ka obavljanju svakodnevnih aktivnosti. Na ulicama Beograda primećen je manji broj građana od uobičajenog. Ulica Kneza Miloša kojom svakog jutra prođe na desetine hiljada građana i automobila bila je pusta oko devet sati. Slična situacija je i u Kralja Milana, gde nije bilo "žive duše".\nU vozilima gradskog prevoza takođe je primećen manji broj putnika od uobičajenog. Stajalište u Ulici kneza Miloša obično je u ovo vreme krcato ljudi željnih da se prevezu, međutim to jutros nije bio slučaj.\nNa mostovima takođe nije bilo gužvi, a saobraćaj se odvijao kao da je nedelja. To su jutros potvrdili i iz Beogradskog taksija, rečima da je sve "pusto".\nJEDAN AUTOBUS, A PUTNIKA IMA ZA DVA Pogledajte kako su se putnici u autobusu 83 naslagali KAO SARDINE (VIDEO)\nGDE SU LJUDI? Najopterećenije saobraćajnice puste za Uskrs, a slično je i u tramvajima i na stajalištima


Radioaktivnost detektovana i iznad Srbije, nema opasnosti po zdravlje | Pančevo - 013 info\nRadioaktivnost detektovana i iznad Srbije, nema opasnosti po zdravlje\nTanjug\tSub, 11/11/2017 - 15:01\nKako je objavljeno na sajtu Agencije, izmerene vrednosti kretale su se u opsegu od 54 mBq/m3, što se, kako se navodi, poklapa sa vrednostima izmerenim u istom periodu u drugim laboratorijama u Evropi.\n"Od tada nije ponovo detektovano prisustvo rutenijuma 106 na teritoriji Srbije. Izmerene vrednosti nisu imale, niti imaju uticaja na zdravlje stanovništva i životnu sredinu u Srbiji", saopštila je Agencija. Takođe se dodaje da je informacije o detekciji ovog radioaktivnog izotopa iznad Evrope Agencija dobila 3. oktobra od Instituta za nuklearne nauke "Vinča", koji meri sadržaj radionuklida u vazduhu.\nKako se navodi, zvanični podaci kako je došlo do njegovog prisustva u vazduhu iznad centralne Evrope u prethodnim danima nema, ali se ističe da bi, da je oslobađanje rutenijuma nastalo usled probe nuklearnog oružja ili akcidenta na nuklearnom reaktoru, došlo i do oslobađanja mnogih drugih radioizotopa.\n"Budući da je u vazduhu iznad jednog dela Evrope detektovan samo rutenijum 106, a ne i drugi fisioni produkti, pretpostavlja se da je ovaj radionuklid u atmosferu dospeo najverovatnije iz nekog od industrijskih ili medicinskih objekata gde se koristi", navodi Agencija i dodaje da se to nalazi i u izveštaju Francuskog instituta za zaštitu od zračenja i nuklearnu sigurnost (IRSN).\nIRSN je u četvrtak saopštio da radioaktivni oblak nad Evropom proteklih nedelja nagoveštava da je došlo do nesreće u Rusiji ili Kazahstanu poslednje nedelje septembra. IRSN je isključio da se nesreća dogodila u nuklearnom reaktoru navodeći da je verovatnije reč o objektu za tretman nuklearnog goriva ili centru za radioaktivnu medicinu.\nInstitut napominje da nije došlo do uticaja na ljudsko zdravlje ili okruženje u Evropi. Navodi i da nije mogao da tačno odredi lokaciju oslobađanja radioaktivnog materijala, ali da je, na osnovu meteoroloških podataka, najverovatnije reč o oblasti južno od planine Ural, između Urala i Volge.\n"Ruske vlasti rekle su da nisu obaveštene da je došlo do nesreće na njihovoj teritoriji", rekao je direktor IRSN Žan Mark Peres, dok je zvaničnik Ministarstva energetike Kazahstana Timur Žantikin izjavio da u toj zemlji nema radioaktivnog curenja


Društvena odgovornost : MetalPack | Galeb\nStrateško opredeljenje menadžmenta definisano je kroz politiku sistema kvaliteta, njenu realizaciju, stalno poboljšanje sistema upravljanja zaštitom životne sredine kao i sistema zaštite zdravlja i bezbednosti na radu. Jedan od strateških ciljeva je i da treba uspostaviti vezu sa svim subjektima iz okruženja i da treba izgraditi imidž poslovnog sistema, preko doprinosa društvu i državi, ispunjavajući sve obaveze prema društvu po osnovu svih doprinosa i poreza, pomoći pri stipendiranju raznih vidova sponzorstva i drugih finasijskih i nefinasijskih davanja.\nUsklađenost imidža i postavki u politici i strategiji se ogleda kroz stalnu primenu mera za povećanje zadovoljstva korisnika, utvrđivanje procesa koji doprinose zadovoljstvu korisnika i upravljanje njima, stalno poboljšanje kvaliteta proizvoda i procesa proizvodnje, preduzumanje svih potrebnih mera u cilju zaštite životne sredine i briga o zdravlju i bezbednim uslovima rada zaposlenih. Sastavni deo našeg imidža je da svoju organizovanost u poslovanju prenesemo i na naše učešće u manifestacijama, da li u stručnom vidu pomoći ili sopstvenom organizacijom, kako bi doprineli što boljem organizovanju okruženja i što boljim perfomansama, što je, svakako i interes društva.\nIspunjavamo visok stepen odgovornosti prema društvenoj zajednici predstavljajući se kao partner u rešavanju zajedničkih problema kako bi zadobili poverenje u svom neposrednom okruženju.\nPozitivan uticaj kompanije na lokalnu i regionalnu ekonomiju se ogleda u nekoliko akcija koje je organizovala lokalna zajednica pri izgradnji raznih objekata od značaja za zajednicu (npr. kompletna rekonsturkcija osnovne škole), kao i upošljavanje drugih firmi u regionu za izvođenje radova za potrebe naše i kompanija u regionu. Na nivou opštine nijedna veća društveno korisna manifestacija nije održana bez učešća „Galeb“ o čemu svedoče i mnogobrojna priznanja koja je kompanija dobila.\nAktivnosti koje se preduzimaju za utvrđivanje sopstvenhih uticaja na zaštitu čovekove okoline, bezbednost i zdravlje su: aktivan razvoj procesa proizvodnje i upotrebe materijala, kako bi se pri proizvodnji, upotrebi i odlaganju na otpad, na najmanju meru sveli uticaji na životnu sredinu, informisanje kupaca o bezbednoj upotrebi svih naših proizvoda, preuzimanje svih potrebnih mera u cilju smanjivanja uticaja na životnu sredinu u vidu emisija u vodu i vazduh, zagađivanja zemljišta, kao i briga o pravilnom odlaganju opasnog i neopasnog otpada. Trudimo se da pri nabavci nove opreme vodimo računa da u proizvodnom procesu nestvaramo zagađenja koja mogu uticati na životnu sredinu.\nIzveštaj sa rezultatima merenja emisije zagađujućih materija (2018)


Biznis Autor:Petar Gajić06. dec. 202119:29 > 19:3617 komentara\nPredsednica Skupštinskog odbora za finansije i poslanica SNS Aleksandra Tomić iznela je tvrdnje da kompanija SBB i njen vlasnik Junajted grupa pokušavaju na silu da uđu na tržište mobilne telefonije u Srbiji. Pravni savetnik Junajted grupe odgovara da je poslanica Tomić iznela niz netačnih podataka o toj kompaniji i da je jasno da predstavnici države vode kampanju protiv učešća SBB-a na predstojećoj 5G aukciji.\nDa je predsednica skupštinskog odbora, inače doktor ekonomije, otišla pre televizijskog gostovanja na sajt kompanije o kojoj je govorila, videla bi da je Junajted prupa registrovana u Holandiji, a ne na mestu koje je navela.\n„Kada vi vidite da je Junajted grupa registrovana tipa na Devičanskim ostrvima…“, rekla je neistinu Aleksandra Tomić, predsednica odbora za finansije Narodne skupštine.\nOna je iznela i tvrdnje da je kompanija SBB, koja je deo Junajted grupe, registrovana u Sloveniji.\n„I svi oni koji su zaposleni ne plaćaju porez kao poslodavac nego se bavi reemitovanjem programa. Znači, koja se nalazi u Sloveniji kada je u pitanju SBB“, navela je Aleksandra Tomić.\nUnited grupa odgovara da nijedna tvrdnja Aleksandre Tomić nije istinita.\n„Mi smo čuli čak i to da je SBB registrovan u Sloveniji ili negde van Srbije, uprkos tome što u svim zvaničnim registrima stoji da je SBB srpska kompanija od samog njenog nastanka, septembra 2000. godine, pa na ovamo“, ističe Miloš Stojković, pravni savetnik Junajted grupe.\nPravni savetnik Junajted grupe kaže i da je kompanija SBB uredno popunila upitnik RATEL-a za 5G aukciju, te poštovala proceduru koju je propisalo Ministarstvo telekomunikacija.\n„O samoj temi koja se ticala ulaska četvrtog mobilnog operatora na tržište Srbije nismo mnogo ni čuli. Čuli smo te neutemeljene kvalifikacije na račun SBB-a i tvrdnje da se ulazi na silu, uprkos tome što se radilo o regularnoj proceduri po kojoj je SBB pokrenuo priču o ulasku na tržište mobilne telefonije“, ističe Stojković.\nMinistarka telekomunikacija Tatjana Matić u oktobru je, na pitanje o aukciji za 5G mrežu, iznela da su Srbiji dovoljna tri operatora i da nema prostora na tržištu za četvrtog.\nProfesor Ekonomskog fakulteta Milojko Arsić kaže da zakoni tržišta ne potkrepljuju takav stav. „Gotovo je sigurno da pojava četvrtog operatera ne bi mogla da dovede ni do kakvog pogoršanja, a vrlo je verovatno da bi mogla da dovede do boljeg kvaliteta usluga, neke nove usluge i, možda, niže cene“, navodi Arsić.\nPrema njegovom mišljenju, Vlada u slučaju 5G mreže i četvrtog operatora ima druge ciljeve.\n„Moguće je da oni žele da kroz telekomunikacije kontrolišu i medijski prostor u Srbiji. To je jedan od mogućih motiva, da se ograniči dolazak novih operatora koji nije pod njihovom kontrolom“, navodi Arsić.\nVećina zemalja jugoistočne Evrope uvela je 5G mrežu, koja je višestruko brža od 4G i ima primenu u kontroli industrijskih procesa, u medicini, obrazovanju i razvoju koncepta pametnih gradova što bez 5G mreže nije moguće.\n5GAleksandra TomićMilojko ArsićMobilni operatorratelSBBSkupština SrbijeSNSUnited grupa


EU: Drobnič ima punu podršku\nŠef Delegacije EU u Crnoj Gori, Mitja Drobnič\nMediji prenose da je šef delegacije EU u Podgorici Mitja Drobnič na udaru dela crnogorskih vlasti, te da je u Briselu i Ljubljani tražena njegova smjena što su evropski zvaničnici demantovali\nMediji u Sloveniji i Crnoj Gori danas su objavili da je crnogorski premijer Milo Đukanović pokušao da izdejstvuje smjenu šefa Delegacije EU u Podgorici Mitje Drobniča. Dnevnik “Delo” navodi da je Drobnič na meti tabloida zbog Đukanovićevog nezadovoljstva njegovim izjavama.\nPremijer Milo Đukanović pokušao je da izdejstvuje smjenu šefa delegacije Evropske unije u Crnoj Gori Mitje Drobniča zbog kritičkih stavova prema crnogorskoj vlasti, prenijela je slovenačka novinska agencija STA.\nPozivajući se na tekst “Šef delegacije na naslovnicama tabloida”, koji je objavio ljubljanski dnevnik “Delo”, slovenačka agancija navodi da je Drobnič na udaru dijela crnogorske vlasti, te da je u Briselu i Ljubljani tražena njegova smjena.\n“Napadi na Drobniča i zahtjevi za njegovom smjenom, zbog navodnog favorizovanja opozicionih partija, podigli su pozornost u slovenačkom ministarstvu inostranih poslova i kod njegovih šefova u EU. Premijer Milo Đukanović je čak tražio smjenu Drobniča”, prenosi slovenačka agencija.\nPodsjećajući da je četvorogodišnji mandat šefa delegacije počeo 2012. godine, u tekstu se ističe i da je Drobnič žrtva planiranih napada zbog kritičnosti prema radu Vlade, te da je traženo da ode prije vremena.\nŠef delegacije je slovenačkoj agenciji kazao da uživa punu podršku Evropske komisije i Službe spoljnjih poslova Evropske unije, pojašnjavajući da delegacija Unije u Crnoj Gori nije vodila svoju politiku već izražavala stavove, procjene i odluke institucija Unije koje imaju za cilj zagovaranje evropskih interesa kako bi "država imala brz i efikasan napredak".\nU slovenačkom ministarstvu inostranih poslova nijesu željeli da komentarišu navode o zahtjevima za Drobničevom smjenom navodeći da je to pitanje “odnosa institucija EU i Crne Gore.\nŠef Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, Mitja Drobnič, ima punu podršku sjedišta u Briselu i posao obavlja u skladu sa svojim mandatom, poručila je portparolka EU za susjedstvo i pregovore o pridruživanju, Maja Kocijančič, reagujući na negativno izvještavanje pojedinih medija u Crnoj Gori o institucijama EU i njenim predstavnicima.\nDrobnič je, kako prenosi “Delo”, kazao da je Delegacija veoma rezervisana i oprezna u kontaktu sa crnogorskim medijima, navodeći da postoji njihova jaka podijeljenost u odnosu prema vladi.\nOn je pojasnio da se na neke poruke iz Brisela u Crnoj Gori “gleda kao na neosnovanu kritiku, dok drugi vjeruju da su te poruke nedovoljno kritične, te da ne opisuju stvarnu situciju na terenu”, kazao je Drobnič.\nDnevni list Pobjeda, blizak Vladi, konstatuje da dio Drobničevih aktivnosti nijesu posmatrane kao "prijateljska pomoć evropskim integracijama" već kao pokušaj indirektnog, ali realnog uplitanja u odnose na crnogorskoj političkoj sceni.\nPrema saznanjima Pobjede, Drobnič je na sastanku sa dijelom lidera Demokratskog fronta, koji je održan 8. juna u Podgorici, otvoreno upitao opozicionare da li bi za njih bio prihvatljiv Ranko Krivokapić kao lider opozicije u slučaju da dođe do razlaza vladajuće koalicije.\nNa sastanku su ključna tema bili protesti Demokratskog fronta, najavljeni za jesen, a jedan od Demokratskog fronta Milan Knežević danas je saopštio da bi prihvatanje Krivokapića za lidera bilo “političko samoubistvo opozicije”.


Politika Autor:Danas26. okt. 202118:19\nStranku slobode i pravde podržava 16,8 odsto ispitanih u anketi Demostata prema uvidu Danasa, što je daleko više od ostalih u opoziciji u regionu Beograda. Odgovori o pojedinačnim rejtinzima pokazuju da se za Narodnu stranku opredeljuje dva odsto, Demokratsku stranku 1,5 odsto, Pokret slobodnih građana 1,7 odsto dok se za „ujedinjenu opoziciju“ što je bio raniji naziv stranaka iz ove grupacije (bez PSG), izjašnjava još 4,5 odsto.\nUkupno to je 26,5 odsto, naspram 38,9 odsto za Srpsku napredu stranku i 6,2 odsto za Socijalističku partiju Srbije, prenosi Danas.\nNe davimo Beograd im 6 odsto, a Ekološki pokret Aleksandra Jovanovića Ćute 1,3 odsto, Dosta je bilo ima 4 odsto, Dveri 2 odsto. Demokratska stranka Srbije je na 2 odsto, a Pokret obnove kraljevine Srbije na 2,2.\nZavetnici imaju 1,9 odsto, a Srpska radikalna stranka ima 1,4 osto. Socijaldemokratska partija i Liberalno-demokratska partija su ispod jedan odsto, dok se za ponuđen odgovor „neko nov“ opredelilo 1,7 odsto.\nIstraživanje Demostata: Vlast i opozicija izjednačeni u Beogradu\nDemostat o parlamentarnim izborima: SNS i SPS 30 odsto, cela opozicija 37 odsto\nKako je objasnio Srećko Mihailović, vodeći istraživač Demostata na predstavljanju istraživanja u Medija centru, Beograđani su za to da se opozicija udruži, a nalazi se kreću između remi pozicije, odnosno „biće nerešeno“ i pobede opozicije.\n„U ovako napetim predizbornim političkim situacijama ispitanici neće uvek izraziti svoje opredeljenja za konkretnu partiju. Za izborno opredeljenje u Beogradu smo koristili posrednu proceduru za utvrđivanje izborne orijentacije, pitali smo koji su najveći problemi i ko može najuspešnije da ih reši. Na osnovu tih odgovora smo procenjivali orijentaciju, zbog činjenice da u isto vreme imamo parlamentarne i predsedničke izbore, pa da ne bi došlo do mešanja tih izjava, za koga će glasati na kom nivou“, rekao je Mihailović.\nOn je istakao da je kada je reč o grupacijama, one su svrstane na način na koji se time „najviše operiše u javnosti“, ali ne znači da će takve ostati do izbora.\n„Do izbora imamo sto pedeset dana, to vreme je za političke partije i koalicije veoma kratko, a za građane to je daleka budućnost, tako da ne treba očekivati da će rezultati koje smo sada našli, biti i najtačniji, oni su najverovatniji“, istakao je Mihailović, ističući da je istraživanje rađeno na teritoriji regiona Beograd i da se podaci ne odnose na Srbiju.\nKako je Mihailović naveo, reč je o telefonskoj anketi u kojoj je odgovore dalo 1200 Beograđana u prvoj polovini oktobra meseca, i to i iz užeg centra i svih beogradskih opština proporcionalno.\n„Treba reći da je za odgovor bilo potrebno pet telefonskih poziva, od četvoro je prekinulo ili odbilo, a jedan je prihvatio, i iz ovoga proizilaze sve slabosti ispitivanja, jer je autoselektivan budući da su sami ispitanici odlučivali hoće li, ili neće da razgovaraju sa anketarom. Prednost je što je u ovoj kovid situaciji to jedani način koji obezbeđuje rezultate, budući da anketa ličnim kontaktom nije moguća, kao što je i anketa onlajn putem, zbog prirode našeg građanstva još manje moguće“, istakao je Mihailović.\n„Na prošlim izborima u regionu Beograd imali smo izlaznost od 38 odsto, u ovom našem istraživanju izlaznost je 67 odsto, stvar je obrnuta, onoliko koliko je onda bilo apstinenata i bojkotaša izbora, toliko sada imamo onih koji su izborno opredeljeni“, naglasio je Mihailović.\nBONUS VIDEO: Demostat istraživanje javnog mnjenja – oktobar 2021.\nDemokratska strankademostatistraživanjenarodna strankaRejtinziSSP


Borelj: AVG se suocava sa slomom ekonomsko-drustvenog sistema\nTanjug 3. oktobra 2021. 14:04\nBRISEL – Avganistan se suočava sa slomom svog ekonomskog i društvenog sistema koji rizikuje da se pretvori u humanitarnu katastrofu, napisao je na svom blogu visoki predstavnik za spoljnu politiku i bezbednost EU Žozep Borelj.\nIzbegavanje najgoreg scenarija zahtevalo bi od talibana da ispune uslove koji bi omogućili veću međunarodnu pomoć, istakao je Borelj, preneo je Rojters\nAvganistan doživljava ozbiljnu humanitarnu krizu i predstoji joj društveno-ekonomski kolaps, koji bi bio opasan za Avganistance, region i međunarodnu bezbednost, napisao je on.\nCene hrane u zemlji skočile su više od 50 odsto otkako su talibani preuzeli vlast u avgustu, zbog zamrzavanja devet milijardi dolara imovine Avganistana, koja se nalazi u stranim rezervama centralnih banaka, i povlačenja stranog dohotka, pa je došlo do porasta inflacije.\nAvganistanski bankarski sistem je u velikoj meri paralizovan, ljudi ne mogu da podignu novac, dok je zdravstveni sistem zemlje, koji je u velikoj meri zavisio od strane pomoći, blizu kolapsa, naveo je Borelj.\nAko se situacija nastavi i sa približavanjem zime, postoji rizik da se pretvori u humanitarnu katastrofu, napisao je on, dodajući da bi to moglo pokrenuti masovnu migraciju u susedne države.\nEU je povećala humanitarnu pomoć Avganistanu otkad su talibani preuzeli vlast, ali je obustavila razvojnu pomoć, što su, takođe, učinile druge zemlje i Svetska banka.\nOdgovor EU na krizu zavisio bi od ponašanja novih avganistanskih vlasti, rekao je Borelj, a za nastavak odnosa biće potrebno poštovanje uslova, uključujući ljudska prava.\nOvo pre svega zahteva da talibani preduzmu korake koji će omogućiti međunarodnoj zajednici da pomogne narodu Avganistana, rekao je on, dodajući da žensko osoblje iz međunarodnih agencija mora biti u stanju da radi svoj posao.


Da li će Nikolić prilagoditi Grbiću stil igre Partizana? - Sportske.net\nDa li će Nikolić prilagoditi Grbiću stil igre Partizana?\nPosle utakmice protiv Malmea u petak u Humskoj, trener Partizana Marko Nikolić pohvalio je Petra Grbića na prikazanoj partiji, a na pripremama na Pohorju, fudbaler crno-belih objasnio je zbog čega prošle sezone nije igrao kako ume.\nPetar Grbić je odličnom igrom protiv Malmea (3-3) nagovestio da bi u narednoj sezoni upravo on mogao da bude veliko pojačanje Partizana u napadačkim redovima.\nProšle sezone se isto to očekivalo od njega, ali ipak nije uspeo da se istakne u potpunosti, ali utisak je da polako njegov kvalitet dolazi do izražaja.\nPosle pomenute utakmice sa Malmeom, trener Marko Nikolić je pomalo u šali rekao da je Grbić sada ''u problemu'' jer će i u narednom periodu morati da igra kao i protiv Šveđana, a nekoliko dana kasnije, na pripremama u Sloveniji, Grbić je objasnio u čemu je bio problem u proteklih godinu dana.\n''Kad ne igraš, ne može da ti prija, bilo to u Partizanu ili Real Madridu. Na kraju sezone razgovarao sam sa šefom i pitao me je da li sam spreman da zaboravim prethodnu godinu i da se u novoj sezoni pojavim sa očišćenom glavom.\nDobio sam šansu za novi početak i zasad sam zadovoljan time kako ide. Bilo je dosta razloga za slabiju prethodnu sezonu, veliki sam i ja. Bio sam nespreman i to mi se više nikada neće ponoviti, a u drugom delu sezone smo imali stil igre koji mi nije odgovarao'', izjavio je Grbić.\nS obzirom na ovu poslednju opasku, postavlja se pitanje i da li će Nikolić prilagoditi Grbiću stil igre koji mu nije odgovarao u proteklom periodu, a prvu priliku da se ponovo istakne Grbić će imati već večeras od 18:45h, kada Partizan igra protiv austrijskog Šturma.


Vučić o kosovskom "non paperu": To je napisao neko mnogo lukaviji od mene - Portal 072info\nVučić o kosovskom “non paperu”: To je napisao neko mnogo lukaviji od mene\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da novi “non paper” o Kosovu nije izbačen tek tako i da ga je napisao neko veoma upućen, jer se u njemu nudi mnogo stvari. Kako ističe, kosovski “non paper” ponudio je brojne stvari koje bi se svidjele Srbima, a da zauzvrat priznaju Kosovo, što je neprihvatljivo.\n“Taj non paper sastavljao je neko ko je mnogo pametan, mnogo lukaviji od mene, vidim da svi demantuju, ali više briga mi je zadao ovaj drugi non paper nego prvi”, rekao je Vučić novinarima u Pukovcu nakon što se revakcinisao protiv koronavirusa.\nOn je naveo da je papir napisan “pametno, nezgodno i neugodno” i da je u njega mnogo stvari ugrađeno koje bi se Srbima dopale, a “onda jedna ključna stvar, a to je priznanje nezavisnog Kosova što je užasna stvar za Srbe”.\n“Tako, evo vam Srbi 80 ili 90 posto stvari koje su manje važne, a najvažniju stvar vi morate da isporučite nama”, rekao je Vučić.\nOn je ocijenio da ga je pisao neko ko je fantastično upućen u pregovore i da sumnja na jednu osobu da stoji iza toga i da, za sada, misli da se radi o jednoj “fantastično pametnoj ženi”.\n“Tek ćemo da analiziramo političke motive za taj non paper, šta se time poručuje nama, a šta drugoj strani, osim što je za nas, naravno, priznanje nezavisnosti neprihvatljivo”, rekao je Vučić.\nPrethodni članakPredloženo da se huligani kažnjavaju zatvorom do deset godina\nSljedeći članakDetalji brutalnog ubistva kod Prijedora / Žrtva je rekla “Eto, pucaj” i onda je osumnjičeni ispalio 20 metaka iz automata


Na Jahorini uhapšeni državljani Srbije, Crne Gore i BiH\nČlanovi Predsjedništva BiH odlaze u Brisel sa zajedničkim stavom ili …\nPotvrdio Čović: Osman Mehmedagić neće biti ponovo imenovan za direktora OSA…\nKOMŠIĆ: Zagrebu je najbolje reći da odbije malo od BiH\nIZETBEGOVIĆ: Komšićeva krivica je što nije učestvovao u UZP-u i što…\nBologna na svom terenu razbila Parmu i zakovala je za dno…\nLiverpool u derbiju nadigrao Arsenal nakon preokreta, Jota golom debitovao na…\nAston Villa igra sjajno na početku sezone: Klub iz Birmingema deklasirao…\nAkcizna politika ključna za suzbijanje šverca cigareta\nPorodica Hećimović čuvar ugroženih bosanskih brdskih konja\nOsmančević: Imamo masere, pjevače, influenserke, dakle potpunu estradizaciju politike\nU srijedu protest zbog gradnje MHE na rijeci Ugar\nCijele porodice žele da se isele iz BiH zbog uslova, korupcije…\nMjesec na Baliju: Oni koji ispune jedan uslov ljetovat će besplatno\nNaslovnica VIJESTI BiH Na Jahorini uhapšeni državljani Srbije, Crne Gore i BiH\nPripadnici Policijske uprave Istočno Sarajevo na Jahorini su tokom pretresa više apartmana i automobila pronašli pištolj, municiju i kesu sa tragovima droge, te uhapsili troje državljana Srbije, dvoje državljana Crne Gore i jedno lice sa Pala.\nIz Policijske uprave Istočno Sarajevo saopšteno da je u hotelu na području Olimpijskog centra “Jahorina” slobode lišeno šest lica koja se mogu dovesti u vezu sa izvršenjem krivičnih djela nedozvoljena proizvodnja i promet oružja ili eksplozivnh materija, te neovlaštena proizvodnja i promet droge.\nRiječ je o državljanima Srbije čiji su inicijali M.Š, M.N. i S.R, državljanima Crne Gore čiji su inicijali R.D. i B.Š, te licu sa Pala čiji su inicijali M.D.\nNa osnovu naredbe nadležnog suda, a uz saglasnost tužioca Okružnog tužilaštva u Istočnom Sarajevu, izvršen je pretres više apartmana i automobila koje koriste ta lica i oduzet pištolj, 11 metaka, više mobilnih telefona i plastična kesa sa tragovima bijele praškaste materije koja podsjeća na drogu, navodi se u saopštenju.\nU toku je dokumentovanje premeta, nakon čega će nadležnom tužilaštvu biti dostavljen izvještaj.\nPrethodni članakNišta od povratka u Bosnu i Hercegovinu: Veznjak umjesto Premijer lige izabrao Cvajtu\nSljedeći članakBosna i Hercegovina uvodi 5G mrežu?\nPotvrdio Čović: Osman Mehmedagić neće biti ponovo imenovan za direktora OSA BiH!


TotalCar.rs » VW grupa povlači vozila zbog problema na sistemu za ubrizgavanje goriva\n0 komentara 5379 pregleda\nVolkswagen grupa je jedna od modelno najraširenijih u automobilskoj industriji, pod svojom kapom ima brojne brendove a samim tim i široku podelu istovetnih delova. Kada se desi greška na nekom od njih, to znači da problem imaju mnogi.\nPoslednji opoziv Nacionalne administracije za bezbednost u saobraćaju obuhvata Volkswagenova, Audijeva i Porscheova vozila. Problem je vezan za sistem za ubrizgavanje goriva, gde može da dođe do curenja i potencijalnog zapaljenja.\nPovlačenje vozila se odnosi na VW Touareg Hybrid 2012, Porsche Cayenne S Hybrid i Panamera Hybrid 2011.-1012., Audi S4, S5 i Q7 2011.-2012., kao i Audi A7 2012.-2013. Ukupno će na zamenu spornih delova otići 27.376 vozila.


PREDSEDNIK SKUPŠTINE GRADA BOBAN DŽUNIĆ POSETIO PRAVNI FAKULTET U NIŠU - Grad Niš\nNa inicijativu predsednika Skupštine grada Niša Bobana Džunića, održan je sastanak sa dekanom Pravnog fakulteta u Nišu dr Goranom Obradovićem. Tema sastanka bila je okvir buduće saradnje Skupštine Grada i Pravnog fakulteta, čiji će efekti biti značajni za obe institucije.\nKako je predsednik Džunić naglasio, Skupština Grada teži modernizovanju i inoviranju rada parlamenta, te bi ova saradnja mogla doprineti ovom procesu. Neke od predloženih ideja su: održavanje studentske prakse i zasedanja studentskog parlamenta u Skupštini grada, prisustvovanje skupštinskim zasedanjima, simulacije skupštinskih sednica gde bi studenti bili u predsedavajućoj ulozi, organizovanje nadmetanja u besedništvu sa temama od lokalnog značaja.\nStudenti ovog fakulteta, nesporno su izvor i dobra baza kadrova koja će činiti okosnicu svih segmenata rada lokalne samouprave u budućnosti, kao i razvoja našeg grada. Skupština grada je spremna da bude partner u tom procesu.


"Pre æe da plate 5.000 dinara kaznu nego što æe poštovati saobraæajne propise" - B92.net\n"Pre æe da plate 5.000 dinara kaznu nego što æe poštovati saobraæajne propise"\nAgencija za bezbednost saobraæaja detaljno se pozabavila profilom srpskog vozaèa i to onog koji je opasnost na putu, za sebe i druge uèesnike u saobraæaju.\nIzvor: B92, rts.rs èetvrtak, 12.09.2019. | 13:35\n"Profil našeg vozaèa nije mnogo razlièit u odnosu na profil vozaèa u Evropskoj uniji. Kod vozaèa nije dovoljno razvijena svest kakvi su rizici nebezbednog ponašanja u saobraæaju i iako potpuno podržavaju kaznenu politiku veæina èini prekršaje"\nDirektorka Agencije za bezbednost saobraæaja Jasmina Miloševiæ je, gostujuæi u Jutarnjem programu RTS-a, rekla da je vodeæi uzrok smrtnosti mladih do 25 godina stradanje u saobraæajnim nesreæama. Navela je da je 32.000 ispitanika naše zemlje uèestvovalo u istraživanju o ponašanju u saobraæaju, kao i da su na isti upitnik odgovarali i graðani širom Evrope.\n"Najveæu toleranciju na nebezbedno ponašanje ili da kažem komociju u saobraæaju naši vozaèi su pokazali kada je u pitanju prekoraèenje brzine, nešto smo bolji u proseku u Evropi kada je u pitanju vožnja pod dejstvom alkohola iako to, naravno, ne podržavamo i najveæa netolerancija nam je na nebezbedno ponašanje i korišæenje mobilnih telefona tokom vožnje", kaže Miloševiæeva.\nNavela je da je 97 odsto ispitanika reklo da "moram da vozim brzo jer u suprotnom imam utisak da gubim vreme", "poštovanje ogranièenja brzine je dosadno" je navelo 90 odsto ispitanih.\n"Èak 96 odsto je reklo da veruje u sebe da u znaèajnoj meri prekoraèi brzinu i da je sposobno da projuri kroz oštru krivinu, a 'volim sportski da projurim kroz oštru krivinu' je reklo 94,5 odsto ispitanih", dodala je Miloševiæeva.\n"Vi kada to pogledate i kada ponašanje tih ljudi stavimo u saobraæaj, jer se èesto kaže da èovek vozi onako kako živi, mogu reæi da visok stepen nemoralnosti, kako god ovo sada zvuèalo, zaista se odnosi i u privatnom životu kada vas ne zanimaju posledice vašg ponašanja. To znaèi da ako ste bahati u saobraæaju i to nužno ne moramo da vezujemo za mlade, to može da bude osobina i èoveka koji ima i preko 25 godina", navela je Miloševiæeva.\nUkazala je da je mladim vozaèima najveæi neprijatelj njihova mladost, nedovoljno iskustva i želja za dokazivanjem.\n"Ne kažemo to da opravdamo, ali možemo da znamo šta treba da radimo sa njima ne bi li im taj pogrešan stav o bezbednom ponašanju u saobraæaju promenili", kaže Miloševiæeva.\nSa druge strane, kako istièe, imamo osobe od 40 i više godina koje takoðe eksponiraju svoje nepropisno ponašanje u saobraæaju. Ukazala je da je uglavnom prekoraèenje brzine u velikoj meri u vezi sa vožnjom pod dejstvom alkohola.\n"Alkohol je nešto što vam poveæava samopouzdanje, što više alkohola u krvi veæe samopouzdanje i veæa sklonost ka riziènim situacijama – ka preticanjima kada to nije dozvoljeno, ka neprilagoðenoj brzini i tada su skloni oni sa dužim vozaèkim stažom i više godina starosti da sebi daju za pravu da kažu da kada voze mogu da upravljaju vozilom kao da nisu pod dejstvom alkohola", objasnila je Miloševiæeva.\nKada je reè o profilu vozaèa na srpskim drumovima, Miloševiæeva istièe da ne može reæi da je mnogo razlièit u odnosu na prifil vozaèa u Evropskoj uniji. U Evropskoj uniji je veæi procenat vozaèa koji voze pod dejstvom alkohola bez obzira što su im rigoriznije kazne.\n"Kod njih je nastanak saobraæajnih nezgoda kada je vozaè konzumirao alkohol 19-21 odsto, kod nas je 11 odsto", rekla je Miloševiæeva. Nije razvijena svest o rizicima nebezbednog ponašanja Naglasila je da kod našeg vozaèa nije dovoljno razvijena svest kakvi su rizici nebezbednog ponašanja u saobraæaju.\n"Veæina potpuno podržava kaznenu politiku kada je u pitanju vožnja pod dejstvom alkohola i traži se nulta tolerancija za to, a 90 odsto njih je priznalo da prekoraèi brzinu i u naseljenom mestu i van njega, a 98 odsto tih istih ispitanika podržava zakonsku politiku kojom se kažnjavaju bahati vozaèi i prekoraèenje brzine", rekla je Miloševiæeva.\nU Švedskoj su došli do zanimljive statistike – iako je bahatih vozaèa svega pet odsto u saobraæaju, oni èine preko 50 odsto svih saobraæajnih nezgoda.\n"Ja bih rekla da oni èine 50 odsto od onih koji stvaraju rizik od nastavka saobraæajnih nezgoda, možda nekada oni ne uèestvuju, ali naprave situaciju u kojoj æe stradati neko ko nije bahat za volanom", dodala je Miloševiæeva.\nNavela je da se vozaèi mogu podeliti u dve grupe – agresivne i defanzivne.\n"Ako ih smestimo u saobraæaj nama se to svodi na to da ovi defanzivni izbegavaju ove agresive. U suštini, ono što ja smatram da je najstrašnije u svemu je to što ovi koji su agresivni za volanom imaju punu svest o tome da je to zakonom zabranjeno, opasno i neprihvatljivo", rekla je Miloševiæeva.\nIstraživanje pokazuje i da æe proseèni srpski vozaè pre platiti 5.000 dinara kaznu nego što æe poštovati saobraæajne propise, a Miloševiæeva kaže da je gotovo 99 odsto ljudi priznalo da je bar jednom vozilo uz malu kolièinu alkohola.\n"Niko od njih nije rekao da je u redu da plati kaznu i svi se vode time zaustavio me je policajac samo što nisam stigao. Poražavajuæe je to da je njima normalno da on ipak može da vozi pod dejstvom alkohola, a da mu je nastrašnije u svemu da je samo tri minuta kasnije naišla saobraæajna policija da bi sve bilo dobro", naglašava Miloševiæeva.\nIstakla je da kada je reè o spreèavanju bahatog ponašanja u saobraæaju, sve se svodi na dobru kombinaciju preventivnih i represivnih radnji.\n"Osnova prevencije je podizanje svesti uèesnika koliko je to rizièno ponašanje u saobraæaju pogubno ne smo po njih nego i po ostale uèesnike", zakljuèila je direktorka Agencije za bezbednost saobraæaja


11. HUGO BOSS TENISKI TURNIR POZNATIH - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2014...\n11. HUGO BOSS TENISKI TURNIR POZNATIH\nSjajan tenis, vrhunska zabava i fer-plej obeležili su finalni dan jedanaestog Hugo Boss teniskog turnira poznatih na teniskim terenima centra “Novak” u Beogradu!\nHumanitarni fond Hugo Boss turnira ovom prilikom je posebno posvećen postradalima od poplava u Srbiji – u zajedničkog akciji primarnog primaoca fonda turnira - Organizacije grada Beograda za borbu protiv diabetesa “Plavi krug” i organizatora turnira.\nBrojna publika i oduševljeni učesnici i partneri turnira složni su u oceni da su 11. Hugo Boss turnir poznatih i 7. Imlek mini tenis open uspešno nastavili tradiciju koja na pravi nacin ističe i popularizuje najbolje vrednosti sporta, druženja, fer-pleja i humanosti ! Sledeći turnir, po tradiciji, je zakazan za kraj septembra.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: SUPERWINE 2.0 U PORTU MONTENEGRO


Izrael napao pojas Gaze u odgovoru na raketnu vatru\nIzraelski vazdušni napadi\nIzraelski borbeni avioni gađali su rano jutros podzemnu infrastrukturu na jugu pojasa Gaze nakon što je jedna raketa ispaljena sa te palestinske teritorije eksplodirala na otvorenom području u Izraelu, saopštio je vojni portparol.\nU vojnom saopštenju je navedeno da je "Hamas odgovoran za sve što se događa u pojasu Gaze iznad i ispod zemlje" uz najavu da će "vojska nastaviti da deluje kako bi osigurala bezbednost građana Izraela, koristeći sva sredstva na raspolaganju".\nPalestinski zvaničnici su rekli da je napad izveden u području gde se nalazi uništeni aerodrom u Dahaniji blizu izraelske granice i da je ispaljeno više od deset raketa, preneli su izraelski mediji.\nUz sporadično raketiranje južnog Izraela u poslednjih nekoliko meseci napetost je dodatno povećana kada su četri izraelska vojnika ranjena u subotu u eksploziji eksplozivne naprave kraj granične ograde na jugu pojasa Gaze.\nMinistar odbrane Izraela Avigdor Liberman rekao je u nedelju da je koalicija ekstremističkih organizacija Narodni komiteti otpora podmetnula eksploziv, upozorivši da su "računi nisu poravnati" dok se ne "eleminišu" napadači.\n"Biće potrebno dva dana, nedelja ili dve nedelje. Eleminisaćemo svakoga ko stoji iza napada", rekao je Liberman.\nU nedelju ujutru vojska je saopštila da je napadnuto 18 meta islamskog ekstremističkog Hamasa koji vlada pojasom Gaze u znak odmazde. Eksplozija, u kojoj su dva vojnika zadobila ozbiljne povrede, je najozbiljniji incident na granici od rata 2014. godine u pojasu Gaze.\nOd tada je pogranično područje uglavnom bilo mirno ali je napetost povećana od kako je 6. decembra predsednik SAD-a Donald Tramp saopštio da priznaje Jerusalim kao glavni grad Izraela.


Državna kompanija BH Telecom donira milion maraka za nabavku vakcina -\n„U trenucima pogoršane epidemiološke situacije kojoj svjedočimo, vakcine su trenutno od iznimne važnosti kako bismo se uspješno izborili sa pandemijom korona virusa.\nUprava BH Telecoma je danas jednoglasno donijela odluku da se milion KM donira za nabavku vakcina i ovu inicijativu smo uputili prema Nadzornom odboru. Dalje aktivnosti oko realizacije ove donacije će se koordinirati sa Nadzornim odborom, Skupštinom Društva i predstavnicima Vlade FBiH.\nSmatramo da je neophodno da se svi maksimalno angažujemo kako bismo pomogli građanima u Bosni i Hercegovini i zajedno lakše prevazišli trenutnu situaciju“, izjavio je Sedin Kahriman, generalni direktor BH Telecoma.\nPodsjećamo da je BH Telecom i prošle godine, u prvim danima pandemije korona virusa, hitno reagovao i donirao milion KM kantonalnim i općim bolnicama za nabavku potrebne medicinske opreme. Također je za skoro 5000 učenika širom Bosne i Hercegovine omogućio besplatan pristup internetu i obezbjedio računarsku opremu, a sve svoje tehnološke kapacitete stavio na raspolaganje obrazovnim institucijama i poslovnim subjektima.\nPrevious Kuda ideš, Aida proglašen najboljim balkanskim filmom\nNext Šumski plod – Prozor Rama od male porodične firme do svjetskog izvoznika


Сорош и службеници Клинтонових ударили на Илона Маска због преузимања Твитера - Нови Стандард\nMask je u odgovoru na pismo tvitovao sledeće: „Ko finansira ove organizacije koje žele da kontrolišu vaš pristup informacijama? Hajde da istražimo”\nNajava Ilona Maska da će nakon preuzimanja Tvitera sprovesti politiku „nesputane slobode govora“ izazvala je žustru reakciju grupe neoliberalnih nevladinih organizacija i grupa, koje u zajedničkom pismu apeluju na kompanije da prestanu da se reklamiraju na Tviteru.\nTo pismo je izazvalo momentalnu reakciju Maska, koji je javno, na Tviteru postavio pitanje – ko finansira ove organizacije?\nPotpisnici pisma su 26 nevladinih organizacija, među kojima su i one koje finansira Fondacija za otvoreno društvo Džordža Soroša, kao i NVO koje su osnovali bivši službenici Klintonove i Obamine administracije, a čiji su donori bogati simpatizeri američkih demokrata i vlade zapadnoevropskih zemalja.\n– Preuzimanje Tvitera od strane Ilona Maska dodatno će otrovati naš informacioni ekosistem i predstavljaće direktnu pretnju po javnu bezbednost, posebno onima koji su već najugroženiji i marginalizovani – piše u zajedničkom pismu.\nUpozorili su da bi kompanije koje nastave da se reklamiraju na Tviteru povezale sebe sa platformom koja „promoviše mržnju, ekstremizam, dezinformacije o zdravlju i teoretičare zavere.“\n– Pod Maskovom upravom, Tviter rizikuje da postane septička jama dezinformacija, na kojoj profitira i vaš brend, zagađujući naš informacioni ekosistem u vreme kada je poverenje u institucije i medije već na istorijski niskom nivou.\nMask je u odgovoru na pismo tvitovao sledeće:\n– Ko finansira ove organizacije koje žele da kontrolišu vaš pristup informacijama? Hajde da istražimo – da bi nakon toga dodao:\n– Sunčeva svetlost je najbolje sredstvo za dezinfekciju.\nMeđu potpisnicima nalazi se aktivistička grupa „Access now“, koju su osnovali Bret Solomon, Kameran Ašraf, Sina Rabani i Kim Pam.\nTu nevladinu organizaciju, koja je osnovana tokom izbora u Iranu 2009. godine kako bi se borili protiv „prevare i kršenja ljudskih prava“, finansiraju razvijene evropske države, poput švedske razvojne agencije „Sida“, ali i Fondacija za otvoreno društvo Džordža Soroša.\nPored Soroša i Švedske, tu su i vlade Danske, Holandije i Kanade.\nNa spisku potpisnika je „UltraViolet“, nevladina grupa koja tvrdi da se bori protiv „seksizma i za stvaranje inkluzivnijeg sveta“.\nTu NVO podržavaju veliki američki sindikati, kao i NoVo fondacija, koju je osnovao sin milijardera Vorena Bafeta Piter. Pored bogatstva Bafetovih, iza „UltraViolet“-a stoji i porodica Pricker, koja je milione zaradila preko lanca hotela Hajat.\nNa spisku je i „Accountable Tech“, grupa sa sedištem u Vašingtonu, koju su osnovali Nikol Gil i Džesi Lerič. Potonji je bio portparol Hilari Klinton tokom njene kampanje, i nećak je Dejvida Akselroda, bivšeg visokopozicioniranog savetnika Baraka Obame.\nPodsećamo, Mask je nakon najave da će preuzeti Tviter na toj društvenoj mreži potvrdio da ostaje posvećen slobodi govora.\n– Sloboda govora je osnova funkcionalne demokratije, a „Tviter“ je digitalni trg na kojem se raspravlja o pitanjima od vitalnog značaja za budućnost čovečanstva. „Tviter“ ima ogroman potencijal i radujem se saradnji sa kompanijom i korisnicima kako bismo taj potencijal otključali – napisao je milijarder.\nMask je obelodanio svoje namere 4. aprila, kada je otkrio da je sa 9,2 odsto udela postao najveći akcionar „Tvitera“. Deset dana kasnije, zvanično je dao ponudu za preuzimanje 100 odsto akcija kompanije, po ceni od 54,2 dolara po akciji. Iako je prvo naišao na protivljenje akcionara, ono je splasnulo kada je saopštio da će dati 21 milijardu dolara sopstvenog novca za kupovinu po ukupnoj ceni od 44 milijarde.\nKo su potpisnici?\nSledećih 26 organizacija su potpisnice pisma kojim apeluju na kompanije da prestanu da se oglašavaju na Tviteru:\nIzvor Večernje novosti, 5. maj 2022.\nFoto: Gokhan Balci/Anadolu Agency/Getty Images\nPreporučujemoIlon MaskTviterDžordž Soroš


Otkazan vam je let: kako do 600 evra odštete zbog otkazivanja ili kašnjenja - Daljine.rs\nLjudi koji putuju avionom, za ne-tako-jeftine karte odvajaju svoj novac zato što žele da što pre i što udobnije stignu na željeno odrediše, a situacije u kojima zbog kašnjenja, odlaganja ili otkazivanja leta moraju satima da čekaju (sledeći) let, prilično obesmišljavaju njihov primarni motiv.\nPAŽNJA: Na ovom linku možete podneti zahtev za naknadu troškova ukoliko vam je let otkazan ili kasni\nOko 5,4 odsto putnika koji svake godine ni krivi ni dužni plate ceh računice da će avionom stići u minut tamo gde su planirali, mahom ne znaju svoja prava i činjenicu da aviokompanije treba da plate njima za svoj propust, i to od 250 do 600 evra, po putniku. Zbog toga što nemaju pojma o svom pravu na odštetu za tročasovna (i duža) kašnjenja ili nisu sigurni u ishod kada potražuju reklamaciju za odložene letove – većina zahteva razočaranih putnika za odštetu biva odbijena, i tada na scenu stupa neka od kompanija koja za njih ostvaruje odštetne zahteve.\nZahvaljujući njihovoj usluzi koja funkcioniše po principu “bez dobijene odštete nemate trošak”, (što znači da ćete samo u slučaju da svoje čekanje na aerodromu uspete da naplatite od aviokompanije procenat tog novca dati onima koji su odštetu za vas izdejstvovali) pretrpljeni duševni bol, iritantno čekanje i štetu usled kašnjenja tamo kuda ste pošli, moći ćete da naplatite u sledećim situacijama:\nUkoliko putujete u granicama Evropske Unije, nezavisno od toga čijom aviokompanijom ste leteli\nUkoliko slećete na aerodrom u EU, sa aerodroma izvan nje, avionom aviokompanije iz EU\nUkoliko ste iz zemlje EU sleteli u zemlju koja ne pripada EU, nezavisno od toga kojom aviokompanijom\nI sve to ako već niste ostvarili kompenzaciju za problem koji ste imali na dotičnom letu.\nNaplatite svako čekanje duže od tri sata\nEvropska Unija u ovom slučaju uključuje Island, Norvešku i Švajcarsku, a prema odredbi Evropske Unije 261/2004 pravo na naknadu imate za kašnjenje leta više od dva sata. Uz to, aviokompanija je dužna da osigura obroke (najčešće u formi vaučera), sredstva za komunikaciju i refundaciju troškova važnih poziva. Za kašnjenja preko cele noći aviokompanija mora da obezbedi hotelski smeštaj sa transportom, ili da obezbedi transport do kuće, s obzirom da u određenim ozbiljnijim situacijama može da se desi da osoblje aviokompanije nije biti u mogućnosti da vam pomogne oko rezervacije hotela.\nPrilikom procene da li sporni let podleže Odredbi 261/2004, uzimaju se u obzir podaci o letu, vremenski izveštaji (u skladu sa zahtevima Svetske meteorološke organizacije) i relevantne vesti, kako bi se isključilo postojanje vanrednih okolnosti, jer u tom slučaju aviokompanija nije obavezna da vam isplati novčanu naknadu.\nVanredne okolnosti se odnose na situacije u kojima aviokompanija nije kriva zbog kašnjenja ili otkaza leta, a tu mogu da spadaju: oluja, grmljavina, jaka kiša, pa čak i gusti oblaci jer i oni mogu da ometaju avio saobraćaj, pri čemu u slučaju lošeg vremena više letova sa istog polaznog aerodroma može da kasni. Svaki štrajk, bez obzira da li se radi o trećim licima ili osoblju aviokompanije, smatra se vanrednom okolnošću, podjednako kao i terorizam. Ukoliko se putnik razboli tokom leta i let mora da se preusmeri ka najbližem aerodromu radi hitnog sletanja, isto tako nećete imati pravo na odštetu zbog kašnjenja.


Građani BiH će u Makedoniju ulaziti s ličnim kartama - AKOS\nHome > Vijesti > Vijesti iz svijeta > Građani BiH će u Makedoniju ulaziti s ličnim kartama\nPredsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić susreo se danas u Skoplju sa premijerom Republike Makedonije Zoranom Zaevom sa kojim je razgovarao o unapređenju bilateralnih odnosa dviju zemalja, nakon čega je održan i plenarni sastanak delegacija, prenosi Anadolu Agency (AA).\nNa sastanku delegacija dvije zemlje potpisan je Sporazum o uvjetima putovanja državljana dviju država prema kojem će građani BiH u Makedoniju ulaziti sa ličnom kartom. Sporazum su potpisali ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak i ministar unutrašnjih poslova Makedonije Nikola Dimitrov, saopćeno je iz Vijeća ministara BiH.\nZaključeno je da je institucionalna saradnja BiH i Makedonije na visokom nivou s obzirom na to da je zaključeno više od 50 bilateralnih i 10 multilateralnih sporazuma, ali da je ne prati ekonomska saradnja i da se u narednom periodu akcenat treba staviti na jačanje povezivanja poslovnih zajednica.\nZvizdić je rekao da sa bh. strane postoji interes za saradnjom u oblastima metalne, drvne, prehrambene i tekstilne industrije.\nPozdravio je ideju formiranja Biznis kluba Bosna i Hercegovina – Makedonija i izrazio punu podršku Vijeća ministara BiH održavanju poslovnih foruma i susreta privrednika iz BiH i Makedonije jer je to od obostranog interesa. Dodao je da BiH i Makedonija dijele zajedničke ciljeve aspiracije ka EU i NATO savezu i obje zemlje predano rade na reformama kako bi ubrzale ekonomski razvoj i poboljšale životni standard građana.\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH je pozdravio najavu makedonskog premijera Zaeva da će od naredne školske godine u Makedoniji biti uvedena redovna nastava na bosanskom jeziku za djecu iz bošnjačke zajednice.\nRazgovarano je i o modalitetima uspostave direktne avio linijeizmeđu Skoplja i Sarajeva kako bi se olakšala komunikacija i ubrzao protok ljudi i roba. Poseban akcenat je stavljen na saradnju resornih ministarstava u procesima EU integracija i pristupanju EU fondovima.\nPlenarnom sastanku delegacija, sa bh. strane, prisustvovali su ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak, ministar pravde BiH Josip Grubeša, ministar civilnih poslova BiH Adil Osmanović, ministar komunikacija i prometa BiH Ismir Jusko i ambasadorica BiH u Republici Makedoniji Lepa Babić. Sa makedonske strane, prisustvovali su ministar vanjskih poslova Nikola Dimitrov, ministar pravde Bilen Saliji, ministar transporta i komunikacija Goran Sugareski, ministar ekonomije Kreshnik Bekteshi i ministrica obrazovanja Renata Deskoska, saopštilo je Vijeće ministara BiH.\nOsim Sporazuma o uvjetima putovanja državljana dviju država, ministar civilnih poslova BiH Adil Osmanović i ministrica obrazovanja i nauke Republike Makedonije Renata Deskoska potpisali su Protokol o saradnji u obrazovanju između Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine i Ministarstva obrazovanja Republike Makedonije s ciljem razvijanja i unapređenja saradnje u oblasti obrazovanja između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije.\nMakedonski premijer Zaev doputovao u posjetu BiH\nTagovano Denis Zvizdić Makedonija\nKako povećati konkurentnost privrede regije Tešnja, Teslića, Doboja, Maglaja i Usore


Vučić: Sve zovem na razgovore, i Dačića, ali ne znači da će svi biti u novoj borbenoj vladi\nLana Gedošević , Natalija Živanović Popović , Tanjug\n24.05.2016. 12:00 > 14:52\nMandatar za sastav nove vlade Aleksandar Vučić rekao je danas da će od sledeće nedelje uputiti pozive "svima koji žele da razgovaraju o tome šta je to što zajednički može da se uradi za Srbiju" i dodao da to ne znači i da će sve te stranke biti u koaliciji.\nVučić sa ministrima - Selaković i Mihajlović, danas na pres konferenciji\n- Naš je cilj da ujednimo Srbiju i da bez obzira na političku orjentaciju Vladu Srbije svi doživljavaju kao svoju - rekao je Vučić i dodao da će razgovarati sa svima koji to žele.\nOn je najavo da će od sledeće nedelje zvanično i uputiti pozive za razgovore o tome šta je to što "zajednički možemo da uradimo za našu zemlju".\nPrecizirao je i da ti to ne znači da će svi oni koje će zvati na razgovore biti u kaoaliciji.\n- Ja sam spreman sa svima da razgovaram, zvaću i (Ivicu) Dačića (lider SPS) - rekao je Vučić i ponovio, odgovarajući na pitanja novinara, da će on "sve da iz pozove, ali da to ne znači da će sve da pozove i u koaliciju", jer to, kako je dodao, nije realno.\nJezik ucena nije najbolji za razgovor sa premijerom\nVučić je izjavio danas i da ne dozvoljava da se sa njim razgovara jezikom ucena i ultimatuma, da to znaju mnogi stranci, a da bi bilo dobro da to znaju i drugi u zemlji.\n- Ja mnogo poštujem sve partije, ali nisam naročito zainteresovan za partijske sporazume, ne interesuje me partija - rekao je Vučić novinarima, na pitanje da prokomentariše navode iz medija prema kojima je potpredsednik SPS tražio da se u slučaju eventualne koalicije SNS i SPS potpiše koalicioni sporazum.\nNe znam imena ministara\nVučić je još rekao da i "ne zna imena ministara".\n- Imena ministara ne znam, nema odluka da li želimo koalicije, videćemo na stranačkim organima, ja cu biti voljan da saslušam sve - poručio je Vučić.\nNa pitanje novinara da li to što su ministri Zorana Mihajlović i Nikola Selaković pristuni na konferencniji za novinare, znači da će biti deo nove vlade, Vučić je rekao da bi voleo, ali nije želeo konkretno da odgovori, dodavši još to da su njih dvoje vredno radili.\nVučić: Slučaj Savamala će biti rešen, ima tu pomaka\nPremijer najavio rešenje za RTB Bor, Resavicu i Galeniku\nUpitan da li je doneo odluku o broju ministarstava, Vučić je odgovorio da je moguće da će biti jedan resor manje nego do sada.\n- Nemojte me držati za reč, imam ideja da se jedan sektor izdvoji, ali će broj biti isti ili će biti jedan manje. Svakako neće biti veći - kazao je Vučić.\nBlizu sam borbenoj vladi koja ima jasan cilj\nKako je rekao, počeo je rad na sastavu tima koji u potpunosti može da se posveti Srbiji i rešavanju problema, a ne partijom i interesima.\n"Blic" otkriva program nove Vlade Srbije: Ovo je Vučićevih 10 TAČAKA\nPolovina od deset tačaka programa nove vlade tiče se ekonomije. Značajan deo pripada i obrazovanju, zdravstvu i evropskim integracijama.\nFORMIRANJE VLADE Nikolić ponudio mandat Vučiću, u vladi još jedna lista osim SVM\n- Neću stranačke kalkulacije u vladi, zato i ne pričam o koalicijama. Blizu sam borbenoj vladi koja ima jasan cilj, gde su ljudi koji hoće da se bore - poručio je Vučić.\nVlada po sedam dana u drugom gradu\nVučić je najavio danas da će biti značajnih promena u načinu funkcionisanja buduće vlade i da će jedanput u najmanje dva meseca na sedam dana vladu premestiti van Beograda, kako bi bila bliža građanima i čula šta njih tišti.\n- Sedam dana primaću građane, jednom nedeljno ću od pet ujutru do osam primati sve građane koji žele prijem u vladi, da bi od osam mogao da se posvetim drugim obavezama - naglasio je Vučić.\nInfrastruktura, autoputevi, diplome...\nGovoreći o deset tačaka koje su polazne smernice za program nove vlade, Vučić je rekao da će se u narednom periodu pažnja usmeriti na infrastruktuturu, "da se završe autoputevi".\nKako je rekao, povećanje zaposlenosti će se bazirati na povećanju investicija, a vlada će pokušati i da promeni pristup školovanja.\n- Ne treba više samo diploma, poslodavci traže faktičko znanje i obrazovanje. Važno je šta znaš - rekao je premijer.\nOtvaranje poglavlja u junu\nOn je rekao i u junu očekuje u otvaranje poglavlja 23 i 24.\n- Ekonomiju ne možete da odvajate toliko od politike. Za ekonomski rast i bum u nekim zemljama su bile potrebni i politički programi - rekao je premijer.\nNajponosniji na svetu\nOn je rekao i da je danas najponosniji čovek na svetu.\n- Ja sam danas najponosniji čovek na svetu jer po drugi put dobijam mandat za formiranje Vlade, rekao je mandatar za Vučić na današnjoj konferenciju za novinare u Vladi Srbije.\nOn je još rekao da je vodeća stranka dobila pet puta više glasova od drugoplasirane što je, kao je naglasio, ogromna odgovornosti.\n- Naš odnos prama rešavanju problema Srbije je od ključnog značaja - rekao je Vučić.\nOn se zahvalio građanima koji su mu ukazali poverenje na izborima, kao i predsedniku Srbije Tomislavu Nikoliću na tome što mu je ponudio mandat za sastav nove vlade.\nBorba protiv huligana teško pitanje za Srbiju\nMandatar za sastav vlade danas je rekao da je borba protiv huligana veoma teško pitanje za Srbiju, jer zahteva opšti konsenzus u društvu.\nUpitan kad će država krenuti u borbu protiv huligana i koliko će to pitanje biti zastupljeno u njegovom ekspozeu, Vučić je rekao da o tome, za sad, nije napisao ni reč.\n- Ako budem pisao o tome u ekspozeu, to ćemo da sprovedemo, ako ne budem, izviniću se svima što nemamo dovoljno snage za to - rekao je Vučić.\nOn je rekao da je borba protiv huligana veoma teško pitanje za Srbiju, kako kaže, ne zbog opredeljenja, jer bi svaki "idiot" od političara mogao da kaže da će to biti sprovedeno, ali bez osnova za tu tvrdnju, već zato što za takve "bolne stvari" potreban opšti konsenzus.\nOn je naveo da bi onaj ko krene u borbu protiv huligana odmah postao nedvosmislena meta licemernih podmetačina.\n- U skladu sa onim što budem govorio u ekspozeu, razumećete moju poruku i moći ćete da me kritikujete - rekao je Vučić.


"Da gradimo zdraviji svet" - Radio Televizija Novi Pazar\n“Da gradimo zdraviji svet”\nApril 7, 2021 April 7, 2021 Biljana Veljovic Boricic\t117 Views\nSvetska zdravstvena organizacija svake godine 7.aprila obeležava Svetski dan zdravlja. Ove godine obeležava se pod sloganom “Da gradimo zdraviji svet”. Cilj kampanje je podsticanje aktivnosti koje treba da omoguće jednake uslove života i rada i dostupnost zdravstvene zaštite za sve ljude bez obzira na pol, rasnu ili versku pripadnost, socijalno ili ekonomsko stanje ili političko uverenje.\nSvetska zdravstvena organizacija ističe da su u osnovi unapređenja zdravlja prevencija faktora rizika i zdravi životni stilovi. Istovremeno ukazuje na značaj finansijski održivih zdravstvenih sistema koji pružaju usluge u skladu sa potrebama korisnika i koji su dostupni i pristupačni svima.\nPandemija bolesti COVID-19 je dodatno naglasila nejednakosti u zdravlju, istovremeno produbljujući već postojeći društveno-ekonomski jaz među zemljama širom sveta. Pandemija je u prvi plan stavila značaj dostupnosti i pristupačnosti zdravstvenih usluga i teškoće u njihovom ostvarivanju sa kojima se suočavaju mnogi širom sveta.\nRepublika Srbija je među prvim zemljama u Evropi i u svetu u kojima je otpočela vakcinacija protiv COVIDA-19, a broj vakcinisanih sa obe doze vakcine svakim danom je sve veći. Posebni napori ulažu se i u vakcinaciju osetljivih grupa stanovništva. Dr Selma Bihorac iz novopazarskog ZZJZ kao i epidemiolog Safet Ganić, pozivaju svoje sugrađane da se odazovu vakcinaciji jer to je jedini put do pobede protiv koronavirusa.\nPovodom obeleževanja Svetskog dana zdravlja Instituz za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut” poziva stanovništvo da se vakciniše i podseća da sve dok se ne vakciniše dovoljan broj ljudi-nema kolektivnog imuniteta.\n← Nestabilne epidemiološke prilike, Štab poziva građane da se vakcinišu\nMere zaštite u Dijagnostičkom centru na visokom nivou →


Vesti - AKCIJA ZA OPREMANJE FISKULTURNIH SALA U BEOGRADSKIM OSNOVNIM ŠKOLAMA\nFondacija Ana i Vlade Divac u saradnji sa JKP „Infostan tehnologije“ realizuje još jednu zajedničku akciju, ovoga puta sa ciljem prikupljanja sredstava za opremanje fiskulturnih sala u beogradskim osnovnim školama, imajući u vidu dasu među najvećim nedostacima u osnovnim školama u Beogradu loši uslovi u fiskulturnim salama koji onemogućavaju bavljenje fizičkom aktivnošću i pravilan razvoj dece.\nBeograđani su uz februarske račune Infostana, dobili uplatnice preko kojih se mogu uključiti u akciju a sva prikupljena sredstva biće upotrebljena za nabavku opreme za fiskulturne sale u beogradskim osnovnim školama. Akcija se sprovodi u saradnji i koordinaciji sa Sekretarijatom za obrazovanje i dečju zaštitu Grada Beograda.\nFondacija Ana i Vlade Divac posvećena je unapređenju uslova za kvalitetno odrastanje dece i mladih i do sada je uz podršku velikog broja donatora, humanih pojedinaca i društveno odgovornih kompanija obnovila i opremila 20 osnovnih škola širom Srbije.\nFondacija Ana i Vlade Divac posebno zahvaljuje Beograđanima uz čiju smo podršku u prethodnoj akciji sa JKP “Infostan tehnologije” obnovili i opremili dve osnovne škole u Beogradu: ŠOSO “Dušan Dugalić” i OŠ “Đorđe Krstić”.


Tadić: Južni tok u narednim godinama : Nadlanu.com\nTadić: Južni tok u narednim godinama\nBEOGRAD, 23. marta 2011. (Beta) - Predsednik Srbije Boris Tadić rekao je u sredu da je od premijera Rusije Vladimira Putina dobio uveravanje da će projekat Južni tok biti realizovan u narednim godinama.\nTadić je u Beogradu na zajedničkoj konferenciji za novinare sa premijerom Rusije, rekao da je realizacija tog projekta od izuzetnog značaja za Srbiju, kao i da je sa Putinom razgovarao i o budućim projektima, posebno u oblasti energetike.\nTadić je premijeru Rusije zahvalio na doprinosu u borbi Srbije u očuvanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta, i rekao da Srbija zahteva sveobuhvatnu i korenitu istragu povodom navoda koje je izneo Dik Marti o trgovini organima na Kosovu.\n"Trgovina organima je izuzetno važno pitanje za Srbiju", naveo je on istakavši da ti i svi drugi zločini moraju da se istraže kako bi se postiglo pomirenje i mir u regionu.\nOn je istakao da je strateški cilj Srbije da postane članica EU, ali da nikada neće zaboraviti suštinske i prijateljske veze sa Rusijom.\nRuski premijer Vladimir Putin izjavio je da Rusiju ne zabrinjava težnja Srbije da postane članica Evropske unije.\n"Pažljvo ćemo pratiti i zajedno raditi da evropska integracija ne bi izazvala štetu po rusko-srpske odnose", rekao je Putin.


DF planira miting u Podgorici krajem novembra\n4. novembar/studeni, 2015.\nProtestni miting u organizaciji Demokratskog fronta biće održan krajem novembra u Podgorici, saznaje Pobjeda od više izvora iz DF-a.\nIako lideri Fronta to ne žele javno da saopšte, ključni cilj je da veliki miting bude održan uoči odluke ministara vanjskih poslova država članica NATO-a u Briselu 1. decembra kada bi trebalo da bude donijeta odluka o pozivu Crnoj Gori.\n„Prema našim internim planovima, miting bi trebalo da bude održan u subotu, 28. ili nedjelju, 29. novembra. To su vjerovatni datumi velikog narodnog protesta u glavnom gradu“, rekao je izvor Pobjede iz DF-a.\nPrije završnog mitinga u Podgorici, na kojem će biti ponovljeni zahtjevi sa skupa 24. oktobra, planirano je održavanje nekoliko protestnih šetnji širom Crne Gore od kojih su dvije već zakazane: u Beranama u četvrtak, 5. novembra, i u Baru u subotu, 7. novembra.\n„Cilj je da na taj način „podignemo" infrastrukturu kako bi spremno dočekali miting u Podgorici", rekao je izvor Pobjede iz DF-a navodeći da su šetnje bolja varijanta od skupova u zatvorenim prostorima kakav je bio u Herceg Novom.


Nega prema mesečevom ciklusu - Žena.rs\nPiše: Biljana Tasić 20.11.2010. 00:02\nSvaki dan se tuširamo, peremo zube, koristimo brojne kreme i pravimo frizure. Verovatno do sada niste pomislili da mesečev ciklus može itekako da utiče na efektivnost nege. Proverite na koji način možete da se negujete putem mesečevog kalendara. Mesečev ciklus započinje s mladim mesecom, nakon kojeg sledi rastući mesec čiji se vrhunac zove puni mesec. Nakon toga mesec opada i ponovo započinje s mladim mesecom. Uz to se tokom mesečevog ciklusa svaka dva do tri dana menjaju različiti znaci.\nGeneralno se smatra da su najbolji dani za posetu frizeru kada se mesec nalazi u znaku Lava. Za zdravu kosu, s više volumena svog frizera posetite kada je mesec u znaku device. Takođe je potrebno obratiti pažnju I na to da li je na nebu mladi ili puni mesec. Na primer, smatra se da tanku kosu treba skraćivati tri dana pre ili posle punog meseca. Tada će frizura delovati punije. Veruje se da kosa raste brže ako se šiša tokom rastućeg meseca. Kada nastupe dani ribe i raka trebalo bi odustati od šišanja, pranja i friziranja kose.\nAko patite od suve kože, preparati koji je hrane, bolje će delovati u fazi rastućeg meseca. Nezavisno od tipa kože, dani Jarca su itekako prikladni za negu. Ujedno su idealni i za negu noktiju. Tada navodno nokti manje pucaju i jači su. Ako nokte sečete tokom padajućeg meseca, oni će rasti sporije.\nSmatra se, takođe, da je petak veče idealno vreme za sečenje i negu noktiju. Verovatno na to utiče i dolazak vikenda tokom kojeg se odmaramo, a manje mesec. Navodno odlazak na depilaciju u kozmetički salon tokom opadajućeg meseca manje boli.


Milorad Dodik: RS za zaštitu demokratije – Informer\nMilorad Dodik: RS za zaštitu demokratije\nPredsjednik Republike Srpske /RS/ Milorad Dodik istakao je tokom prijema, koji je organizovao za učesnike Međunarodne konferencije o ljudskim pravima u Banjaluci, da RS podržava implementaciju odluke Evropskog suda za ljudska prava u slučaju “Sejdić i Finci” i zalaže se za strukturalni dijalog o reformi pravosuđa, kao garanta ostvarivanja ljudskih prava i zaštite demokratije.\nDodik je tokom prijema, koji je organizovan juče, pozdravio održavanje konferencije i naglasio da RS čini sve da obezbijedi uslove za ostvarivanje ljudskih prava svih njenih građana.\nĐPredsjednik Republike razgovarao je i sa poslanikom u Evropskom parlamentu i izvjestiocem za BiH Doris Pack o ispunjavanju uslova za dalji napredak BiH na evropskom putu, sa posebnim naglaskom na Zakon o popisu stanovništva, Zakon o sistemu državne pomoći i implementaciji odluke Evropskog suda za ljudska prava u slučaju “Sejdić i Finci”.\nRazgovarano je i o ekonomsko-političkoj situaciji u RS i BiH, te problemima u formiranju Vijeća ministara BiH, saopšteno je iz Biroa za odnose sa javnošću predsjednika Republike.\nOružani sukobi između pobunjenika nedaleko od Tripolija\nSutra sastanak PIC-a


MARTOVSKI FESTIVAL 66/67 MARTOVSKI FESTIVAL DOM OMLADINE BEOGRADA 19.04.2021. FOTO Stanislav Milojkovic\nMartovski festival – Beogradski festival dokumentarnog i kratkometražnog filma ove godine biće održan od 29. marta do 2. aprila u Domu omladine Beograda, koji je organizator i izvršni producent ove manifestacije. Odbor Martovskog festivala raspisao je 8. novembra prošle godine konkurs za takmičarski program festivala, koji je otvoren do 17. januara 2022.\nPrijave za selekciju domaćeg takmičarskog programa (dokumentarnog do 50 minuta, dokumentarnog preko 50 minuta, kratkog igranog, animiranog, eksperimentalnog filma i video arta) se vrše preko sajta www.martovski.rs. Konkurs je otvoren i za autore i produkcije iz inostranstva, isključivo za prijavu kratkometražnih filmova i to u sledećim kategorijama: igrani, dokumentarni, animirani, eksperimentalni film i video art. Prilikom prijavljivanja međunarodnih filmova plaća se naknada (submission fee) u iznosu od $20, a prijava na konkurs se vrši preko Filmfreeway platforme Martovskog festivala: https://filmfreeway.com/MARTOVSKI.\nKonkurs važi za filmove proizvedene 2020. godine i kasnije, a producenti ili autori selektovanih filmova biće obavešteni najkasnije do 01. marta 2022.\nDejan Dabić, dokumentarni film, Martovski festival


NOVI IZVJEŠTAJ: Povećan kreditni rejting Crne Gore – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Ekonomija / NOVI IZVJEŠTAJ: Povećan kreditni rejting Crne Gore\nKreditna rejting agencija Moody’s povećala je kreditni rejting Crne Gore, pa je u novom izvještaju potvrđena ocjena rejtinga B1 za našu zemlju, uz značajnu izmjenu izgleda sa pozicije “stabilan” u “pozitivan”.\n“Prema procjenama analitičara pomenute agencije, ključni pokretači za promjenu crnogorskog profila na pozitivan karakteriše povoljna srednjoročna perspektiva ekonomskog rasta Crne Gore, podržana strukturnim reformama, napredak u pogledu pregovora o pristupanju zemlje EU i značajnih investicionih projekata u sektoru transporta, turizma i energetike, kao i vladine mjere konsolidacije koje poboljšavaju fiskalnu poziciju Crne Gore, te efektivne mjere vlade u oblasti upravljanja javnim dugom u cilju smanjenja rizika srednjoročnog refinansiranja u Crnoj Gori”, saopšteno je iz Ministarstva finansija.\nOčekivanja analitičara iz Moody’s-a su, kako je saopšteno, da će crnogorska ekonomija ostvariti potencijalni rast od oko 3,5 odsto, a projekat izgradnje auto-puta karakterišu kao potencijal za dodatno unapređenje pozicije naše zemlje “u smislu diverzifikacije turističke ponude i prelivanja pozitivnih efekata na ukupnu privredu”.\n“Potencijal za dalji rast prepoznat je i u velikim energetskim projektima koji poboljšavaju izvoznu poziciju naše zemlje, povećavajući konkurentnost i podsticanje ulaganja u obnovljive izvore energije”, saopštilo je resorno ministarstvo.\n“Analitičari takođe procjenjuju da će mjere fiskalne konsolidacije koje je uvela Vlada, dovesti do unaprjeđenja u dijelu upravljanja javnim dugom, te da će se odnos duga i BDP-a do 2022. godine smanjiti ispod 50%. U Izvještaju je pohvaljen i napredak u uspostavljanju pravnog i operativnog okvira Crne Gore u skladu s normama EU kojim se poboljšavaju uslovi poslovanja na lokalnom nivou i atraktivnost zemlje za strane direktne investicije. Istaknuto je da je Crna Gora u procesu pregovora o pristupanju EU najistaknutiji kandidat u regionu”, navodi se u saopštenju.


NAJMANJE POGINULIH I POVREĐENIH U SAOBRAĆAJU ZABELEŽENO 2019. GODINE - Agencija za bezbednost saobraćaja, Republika Srbija\nPredstavljajući rezultate rada i analizu saobraćajnih nezgoda za prethodnu godinu direktorka Agencije za bezbednost saobraćaja Jasmina Milošević istakla je da su u 2019. godini na teritoriji Republike Srbije u saobraćajnim nezgodama poginule 534. osobe, dok je 20500 njih povređeno. U poslednjih 30 godina to predstavlja najmanji broj poginulih osoba u jednoj godini u Srbiji. Direktorka Agencije pohvalila je saradnju sa MUP Srbije, te istakla da je kombinacija preventivnih i represivnih mera značajno doprinela takvim rezultatima. Zabeleženo je i smanjenje od 3% broja poginulih osoba i smanjenje od 2% povređenih u odnosu na 2018. godinu. U Agenciji napominju i da su dobri rezultati ostvareni uprkos činjenicama da se iz godine u godinu povećava broj vozila na srpskim putevima, odnosno da broj učesnika u saobraćaju konstantno raste. Direktorka Agencije zahvalila se i medijima na saradnji, koji su, kako je navela doprineli da poruke i apeli u vezi sa bezbednošću saobraćaja lakše stignu do javnosti.\nStatistika beleži da je u 2019. godini poginulo najmanje mladih učesnika u saobraćaju. Međutim, u istom periodu, bilo je više poginulih biciklista i osoba starijih od 65 godina, koje su uglavnom stradale kao pešaci.\nNaime, kada su u pitanju mladi koji su poginuli u saobraćajnim nezgodama , taj broj je, po prvi put, ispod 100 poginulih. U 2019. godini na teritoriji Republike Srbije poginulo je desetoro dece, od čega su sedmoro poginuli kao putnici u automobilu, dvoje kao biciklisti i jedno dete je poginulo kao pešak. Podaci, na osnovu petogodišnje statistike, ukazuju da svako drugo dete gine kao putnik u automobilu. Agencija za bezbednost saobraćaja konstantno radi edukaciju sa decom, roditeljima, vaspitačima i profesorima. U prethodnom periodu, na teritoriji cele zemlje, dele se dečija auto sedišta u saradnji sa lokalnim savetima za bezbednost saobraćaja. Deca uzrasta od 7 i 8 godina prepoznata su kao jedna od najugroženijih starosnih kategorija dece i upravo je to razlog pokretanja projekta „Pažljivkova smotra“ koji obuhvata decu tog uzrasta.\nNovi projekat „Pažljivkova smotra“ predstavljen je i na konferenciji za medije. Direktorka Agencije za bezbednost saobraćaja Jasmina Milošević istakla je da je to, do sada, najveći projekat o bezbednosti dece u saobraćaju u Republici Srbiji. Projekat „Pažljivkova smotra“ je takmičenje dece predškolskog uzrasta, učenika prvog i drugog razreda osnovnih škola, na temu bezbednog učestvovanja u saobraćaju. Deca će se nadmetati u četiri faze smotre: školska, opštinska, regionalna i republička smotra. U realizaciju projekta, koji je iniciran upravo od Agencije za bezbednost saobraćaja, uključilo se 50 lokalnih samouprava, a obuhvatiće preko 70. 000 dece. Pored srpskog jezika projekat „Pažljivkova smotra“ biće realizovan i na pet jezika nacionalnih manjina (mađarski, albanski, slovački, rumunski i rusinski). Za najbolje plasirane ekipe, školske i predškolske ustanove, kao i prosvetne radnike Agencija je obezbedila nagrade.\nDirektorka Agencije napominje da se prednost realizacije projekta ogleda u podsticanju, obnavljanju i unapređenju saobraćajnog obrazovanja i vaspitanja dece u najranijem predškolskom i školskom uzrastu, važna je i preporuka roditeljima da posvete više vremena deci na temu kako biti bezbedan u saobraćaju.


Smenjen najbliži saradnik Kim Džong Una? - Sputnjik Srbija\n07:21 16 Januar 2021\n15:11 24.04.2019 Preuzmite kraći link\nOn je bio šef obaveštajne agencije zadužen za odnose sa Južnom Korejom, a odnedavno i sa SAD.\nUvek je pratio Kima na putovanjima u inostranstvo, učestvovao na samitu lidera SAD i Severne Koreje u Hanoju koji je završen bez rezultata, podseća Rojters.\nBio je Kimov glavni savetnik i izaslanik, a u januaru ga je u Beloj kući primio i američki predsednik Donald Tramp.\nVest o njegovoj smeni prenela je agencija „Jonhap“, pozivajući se na izjavu šefice južnokorejskog obaveštajnog parlamentarnog odbora Li Haj Hun, koja je rekla da je Kim Jong Čol ostao bez mesta u Radničkoj partiji zaduženog za odnose sa Seulom.\nKim Džong Un danas je doputovao u Vladivostok gde će se sastati sa ruskim predsednikom, a svi svetski mediji su primetili da u njegovoj delegaciji nema Kim Jong Čola.\nsaradnik, Kim Džong Un, otkaz


Vesti online / Srpski informativni portal / Šta sve tera Srbe sa Kosova?\nBriselski sporazum i granični prelazi teraju Srbe s Kosova...\n- Polovina se odselila nakon izgradnje brane Gazivode, od preostalih polovina je otišla posle proglašenja Kosova za nezavisno. Bojimo se da ćemo i mi koji smo rešeni da ostanemo morati da odemo, jer je nakon uspostavljanja integrisanog prelaza na Brnjaku, život postao težak i nepodnošljiv - priča Milija Jakovljević i naglašava da je integrisanim prelazom selo podeljeno na dva dela i da kod komšije mora "preko carine", "kozjim stazama" ili čamcem preko jezera Gazivode.\nUspostavljanjem integrisanih prelaza, koji su drugo ima za klasičnu granicu, prekinute su nam sve veze sa Raškom i Srbijom. Na prelazu nas kontrolišu i Albanci i naši policajci iz Srbije, nemoguće je više prebaciti tele ili svinju na pijac u Rašku, niti je iz Raške moguće bez plaćanja carine dovesti veštačko đubrivo, brašno, lekove... Sve to događa nam se dok u Beogradu trube kako smo još jedinstvena država - priča Branko Petrović iz pograničnog sela Postenje.\nDa bi stigao do opštine Zubin Potok on i njegovi seljani moraju da se vrate do mosta preko jezera, pa potom da stanu u red na prelazu Brnjak gde ih albanski carinici trkeljišu ako u gepaku imaju paket čipsa ili boks cigareta. Da bi izbegli carinu i bliske susrete sa albanskim policajcima prinuđeni su da se do Zubinog Potoka probijaju alternativnim pravcima preko Previje i Čečeva što je prava mora.\n- Nosio sam 50 kilograma gvožđa za izgradnju kuće i nisu mi dali da prenesem, traže neke papire koje mi nemamo i ne možemo da obezbedimo. Išli smo u opštinu, molili se i žalili, ali ništa se nije promenilo - priča žitelj Brnjaka Vlastimir Jeremić i naglašava da maltretiranja svakodnevno, nekada i po nekoliko puta, doživljavaju deca koja idu u školu, studenti, radnici, poljoprivrednici....\nMnogi se zbog dece sele, pa je broj đaka u osnovnoj školi "Petar Kočić" iz dana u dan sve manji.\n- Leti se nekako i snalazimo, a zimi je triput teže. Sneg zaveje alternativne pravce, jezero se zaledi, pa pešice ili kolima do drugog dela sela prevalimo po desetak, a do opštine Zubin Potok i po 20 kilometara - priča meštanin Brnjaka Milojko Dobrić.\nSa gotovo istim nevoljama suočavaju se i žitelji Jarinja, koje je takođe podelio integrisani prelaz, ali i meštani Postenja, Šarpelja, Bistrice i drugih sela na granici opština Raška i Zubin Potok.\nLjudi su prinuđeni da tumaraju alternativnim pravcima, pešače satima, nose namirnice na leđima ili lome kola seoskim putevima. Đake i studente proveravaju na prelazu Jarinje, nekada čekaju satima, mnogi roditelji zbog toga prebacuju decu na školovanje u Rašku, Kraljevo ili Novi Pazar, a naše škole ostaju bez đaka, posle potpisivanja Briselskog sporazuma, koji nam ništa dobro nije doneo, mnogo Srba tiho je napustilo ili se sprema da napusti severni Kosmet - žali se Milutin Stefanović, predsednik Mesne zajednice Lešak.\nMi smo decenijama bili životno vezani za opštinu Raška, a mnogi Raščani poslovno, školom, fakultetom i na druge načine vezani su za Lešak i Leposavić. U poslednjih desetak godina dešavalo se da smo danima bili odsečeni od sveta, da su nas vojnici Kfora držali na nišanu i da nam nisu dali ni na groblje da odemo - priča Milenko Babić iz Šarpelja.\nDugo putovanje u Veliku Albaniju\nU potopljenoj dolini Ibra ili Ibarskom Kolašinu, pre izgradnje brane Gazivode, živelo je više od 10.000 Srba. Dok je voda plavila njihove kuće, kosovske vlasti nisu dovoljavale da se presele na neku drugu lokaciju oko Zubinog Potoka ili Kosovske Mitrovice već su ih noću tovarili u kamione i izbacivali na poljane oko Kragujevca i Kraljeva. Ostali su uglavnom oni koji su bili u brdima.\nGodinama nije bilo mosta preko jezera, pa su se nenaviknuti na vodu i nenaučeni da plivaju davili ispadajući iz improvizovanih čamaca ili u pokušaju da prepešače zaleđeno jezero.\nDanas je u Ibarskom Kolašinu ostalo manje od 1.000 Srba, i njih Albanci žele da raznim pritiscima rasele u Srbiju, a umesto konkretne pomoći od Beograda dobili su Briselski sporazum za koji veruju da ih vodi u Veliku Albaniju.


logistička skladišta Archives -\nTag: logistička skladišta\nSaradnja za razvoj viljuškara na daljinsko upravljanje\nApril 1, 2021 April 1, 2021 adminR\nGEODIS se udružio sa Phantom Auto, kako bi razvili viljuškar koji se može kontrolisati sa daljine. Ovaj inovativni program ima za cilj poboljšanje udobnosti i sigurnosti i stvaranje mogućnosti za posao osobama sa fizičkim invaliditetom i drugima koji su nedovoljno zastupljeni u logističkoj industriji. Prvi uspešni testovi održani su u Francuskoj (Levallois i Le Mans) u okviru višegodišnje saradnje između GEODIS-a, Phantom Auto-a i Fenvick-Linde-a u cilju stvaranja prvog viljuškara na daljinsko upravljanje, sposobnog za upravljanje hiljadama milja daleko. Preteča je revolucije u prirodi rada u logističkoj industriji, proširujući priliku…\nZanimljivostidaljinsko upravljanje, Geodis, logistička skladišta, Phantom Auto, viljuškar\nAIDrivers Ltd iz Londona kontinuirano razvija zamah sa svojim autonomnim pogonskim softverom koji omogućava AI za čitav niz industrijskih vozila i opreme. Njegovo najnovije partnerstvo je sa singapurskom kompanijom B-Robotics, kompanijom za dizajn i proizvodnju robota koja proizvodi lagane i mikro robote sa standardizovanim petominutnim sistemom punjenja ultra-kondenzatorom za 24-časovni radni dan „Roboti kao usluga“ za logistiku, bezbednost i čišćenje komercijalnih i industrijskih zgrada. „AIDrivers odobrava upotrebu softvera Autonomni inteligentni operativni sistem (AIOS) kompaniji B-Robotics kako bi omogućio ugradnju i integraciju ovog softvera u niz B-Robotics platformi. Ovo će poboljšati…\nZanimljivostiAidrivers, AIOS softver, B-Robotics, logistička skladišta, proizvodnja robota\nRaste evropska potražnja za skladištima\nFebruary 14, 2021 March 28, 2021 adminR\nPandemija Koronavirusa ubrzava rast e-trgovine, uključujući prekograničnu onlajn prodaju između kineskih prodavaca i evropskih kupaca. Rast kupovine putem interneta doveo je do nestašice skladišta u Evropi i rekordnog nivoa regionalnih logističkih ulaganja u 2020. godini. Kineska prekogranična elektronska trgovina porasla je prošle godine za 31,1%, dok su inostrana skladišta porasla za 80%. Elektronska trgovina je već rasla pre nego što je pandemija primorala ljude da ostanu kod kuće, a prodavnice da se zatvore. Pandemija je verovatno ubrzala tempo usvajanja e-trgovine za oko 12 meseci. Jedan od izazova za preduzeća je…\nLogistikalogistička skladišta, potražnja za skladištima, skladišta


renoviranje – Gerila\nGerila > renoviranje\nArhiva prema tagu: renoviranje\nPIO fond nema para da isplati penzije, a plaća RENOVIRANJE 1000 evra po kvadratu!\nAdaptacija prizemlja direkcije PIO Fonda finansira se sredstvima koja u Fond uplaćuju svi zaposleni građani Srbije, a ovaj posao odobrio je Upravni odbor Fonda, u kome većinu čine članovi koji su izabrani na predlog Vlade. Cena adaptacije je čak 1.000...\n(FOTO): Inspektorka iz SNS-a renovirala svoj stan, a troškove pokrila opština i to REBALANSOM BUDŽETA!\nDa priča o malverzacijama i korupciji na izgradnji Letnje pozornice u Sokobanji, koju smo vam ispričali pre nepuna dva meseca nije bila prazna, svedoče dešavanja koja se odvijaju ovih dana. Napominjemo još jednom, a sve zbog naših čitalaca, da su...\n(FOTO): Građevinska inspektorka DRŽAVNIM novcem renovira SVOJ STAN!\nBahatosti i bezobrazluku korumpiranih sokobanjskih naprednjaka i njihovih poniznih poslušnika ne vidi se kraj! Evo primera kako se državnim novcem na suptilan način izvode radovi na adaptaciji privatnih stanova, a sve po sistemu "usluga za uslugu, da ima za sve...


Stručni odbor Akademije filmske umetnosti i nauke Srbije tajnim glasanjem odabrao je film "Kralj Petar I" za domaćeg kandidata za nagradu Oskar Američke filmske akademije u kategoriji stranog filma, saopšteno je na javnoj sednici AFUN-a održanoj juče u bioskopu Roda Cineplexx. Članak Velisavljević: AFUN već godinama unazad ne zna šta radi se pojavljuje prvo na Dnevni list Danas.\nSvečana premijera filma „Vojna akademija 5“, održaće se u sredu, 2. oktobra u 20.30 sati u Sava centru. Već narednog dana film će početi sa prikazivanjem u bioskopima širom zemlje i regiona. Članak Premijera Vojne akademije 5 u Sava centru 2. oktobra (VIDEO) (FOTO) se pojavljuje prvo na Dnevni...


Ono o čemu se spekulisalo je konačno objavljeno, ljubitelji borilačkih sportova će uskoro gledati borbu dvojice iskusnih boraca. Popularnom "Pauku" jednogodišnja suspenzija istiće 10. novembra, pa uskoro treba očekivati da se zakaže tačan datum susreta.\nSilva je u prvi plan istakao sportski aspekt, a ne finansijski benefit.\n"Ostaje mi da sačekam. Prihvatio sam izazov Konora. Mislim da Dejna mora da razmisli o ovome. Nije u pitanju novac. U pitanju je izazov u mešovotim veštinama. Ovo je superborba, nije u pitanju težina.", naveo je Silva.\nOsvrnuo se i na sada već legendarnu borbu Irca sa Habibom Nurmagomedovim.\nDetalj borbe Konora Mekgregora i Habiba Nurmagomedova\n"Ne verujem da bi Konor pobedio. Definitivno ne u revanšu. Ne verjujem u to, verujem da Konoru treba da se potuče sa mnom. To je dobra borba", završio je Silva.\nPodsetimo, Mekgregor je ranije izjavio da bi mu bila čast da odmeri snage sa Silvom jer je on "legenda ovog sporta".


Rečica: nećemo dozvoliti da se krše prava penzionera – MRSZ\nRečica: nećemo dozvoliti da se krše prava penzionera\nMinistar Rada i Socijalne Zaštite, Skender Rečica primio je danas na sastanku predstavnike Udruženja Penzionera Kosova, predvođene Shaban Kajtazijem, sa kojim je razgovarao o opredeljenjima MRSZ da se što pre primene zahtevi penzionera.\nNa ovom sastanku, ministar Rečica je naglasio da je pažljivo saslušao njihovu razumnu zabrinutost zbog nerazumnih odlaganja od strane naših institucija, kao i nedostatak političke volje za usvajanje zakonskih inicijativa koje značajno poboljšavaju blagostanje penzionera.\n„Predstavnicima Udruženja Penzionera Kosova, izrazio sam odlučnost i posvećenost što skorijem usvajanju svih pravnih akata koji utiču na dobrobit svih građana, posebno izmene-dopune Zakona o Državnim Penzijskim Šemama, koja otvara način prepoznavanja radnog iskustva za zaposlene, koji su tokom 90-ih godina bili prinudno udaljeni iz „Vlade Srbije “, naglasio je Ministar Rečica.\nNa kraju ovog sastanka, Udruženja Penzionera Kosova, ministar Rečica je izrazio svu svoju spremnost i spremnost MRSZ-a, i da ni u jednom trenutku neće dozvoliti kršenje prava ove visoko poštovane socijalne kategorije .\nMinistar Rečica dočekao je na sastanku direktora Fondacije Friedrich-Ebert-Stiftung na Kosovu g. René Schlee i gđ. Brikena Hoxha iz Inicijative za Stabilnost Kosova


Od dolaska ministra Šutanovca 2007. godine, Vojska Srbije je pretvorena u pomoćno sredstvo Jugoimport SDPR-a. Tehničke i opitne ustanove Vojske i MO rade na projektima koji su dogovoreni za izvoz u inostranstvo preko ove firme, ispituju se projekti krajnje sumnjive vrednosti kao što su Lazar, Bumbar, Lasta, modernizacija tenka itd. Potpisuju se ugovori (Irak, Alžir) koji teško mogu da se izvrše ako se ne uzmu sredstva iz poseda Vojske ili ako se ta sredstva prvo ne isporuče inostranim kupcima, pa tek kasnije ako nešto ostane za Vojsku...\nZašto se na privatnoj osnovi upućuju naši helikopteri (a ima ih sposobnih svega 1-2) na poslove prenosa tereta u Crnu Goru? Zašto, gospodine predsedniče, ne letite više vojnim helikopterima? Zašto je vazduhoplovstvo ostalo na svega nekoliko ispravnih letelica? Da li je ovo pitanje od nacionalne bezbednosti Republike Srbije?


Troicki objavio spisak igrača za Dejvis kup | Novine Toronto\nTroicki objavio spisak igrača za Dejvis kup\nSelektor muške teniske reprezentacije Srbije Viktor Troicki objavio je uži spisak igrača za finalni turnir Svetske grupe Dejvis kupa, koji će se održati od 25. novembra do 5. decembra.\nNa spisku selektora Troickog nalaze se Novak Đoković, Dušan Lajović, Filip Krajinović, Laslo Đere i Miomir Kecmanović.\nŠampion Dejvis kupa za 2021. godinu biće poznat posle deset dana takmičenja kroz koje će proći 18 ekipa podeljenih u šest grupa.\nSrbija je smeštena u Grupu F sa Nemačkom i Austrijom, a ti mečevi će se igrati u Insbruku. U četvrtfinale će se plasirati prvoplasirane, kao i dve najbolje drugoplasirane reprezentacije iz svih grupa.\n"Uvek sa istim žarom pristupamo Dejvis kupu i uvek nam je cilj trofej", rekao je Troicki, prenosi Teniski savez Srbije.\n"Za mesec dana krećemo u bitku za novu 'salataru' iz Insbruka, dalje preko Torina do Madrida. U deset dana očekuje nas mnoštvo mečeva, teških mečeva i verujemo da ćemo na kraju stići do željenog cilja", dodao je on.\nSelektori imaju mogućnost da promene dvojicu igrača u odnosu na dostavljeni spisak pre početka takmičenja.\nTroicki je naveo da će ekipa obaviti pripreme u Beogradu od 15. do 19. novembra u Teniskom centru "Novak", nakon čega će se znati i konačan spisak.\n"Na pripremama će uz, tim koji sam prijavio, biti i naš najbolji dubl igrač Nikola Ćaćić", rekao je Troicki, koji je 2010. godine Srbiji doneo odlučujući poen u borbi za Dejvis kup trofej u Beogradskoj areni u susretu sa Francuskom.\nPobednik Grupe F u kojoj je Srbija će u četvrtfinalu igrati protiv pobednika Grupe C u kojoj su Francuska, Češka i Velika Britanija.\nU Madridu su smeštene Grupa A (Španija, Rusija i Ekvador) i Grupa B (Kanada, Kazahstan i Švedska), dok će u Torinu snage odmeriti timovi iz Grupe D (Hrvatska, Australija, Mađarska) i Grupe E (SAD, Italija i Kolumbija).\nSvi mečevi igraće se na tvrdoj podlozi, a domaćin polufinalnih mečeva, kao i samog finala biće španska prestonica kao što je bio slučaj i 2019. godine u premijernoj sezoni novog formata Dejvis kup takmičenja.


Kriptovalute i Srbija: Mali oglasi i velike rupe u zakonu - kako funkconiše domaće tržište kriptovaluta | Boom93\nBitkoin – najstarija kritovaluta – danas čini oko 45 odsto svetskog tržišta, navode iz kriptoberze xCalibra\n„Prodajem bitkoin“, počinje jedan od oglasa na popularnoj platformi za oglašavanje u Srbiji.\nU ponudi je najpopularnija vrsta kriptovalute – tipa valuta, koji su najsličnije akcijama, a ne postoje u fizičkom, već samo u digitalnom obliku i nisu pod kontrolom banaka.\nKada se na oglas javi kupac Pera, on će se sa oglašivačem Žikom dogovoriti da se nađu u nekom kafiću, gde će kupac oglašivaču dati dogovoreni novac, a zauzvrat će u svom elektronskom novčaniku, preko aplikacije na telefonu, primiti odgovarajući iznos bitkoina.\nOvo je jedan od načina za trgovanje u okviru jedne od najmisterioznijih ekonomskih niša u Srbiji – tržišta kriptovaluta.\nPerspektiva je jasna – iako svetska tržišta trese pandemija korona virusa, kriptovalute su se od početnog i naglog pada u martu davno oporavile, a uostalom, inflacija na ovom tržištu uglavnom nije ni moguća.\nKako to? Evo svega što treba da znate o kriptovalutama i bitkoinu – najjačoj među njima – koja se popularno naziva „digitalnim zlatom“.\nPored toga, postoje i brojne druge zaobilaznice, koje omogućavaju plaćanje „u kriptovaluti“, kupovinu kriptovaluta za dinare i povlačenje novca iz digitalnog novčanika na bankovni račun.\n„Nepostojanje posebnog pravnog okvira otežava poslovanje svima, od fizičkih lica do finansijskih institucija, pre svega zbog pravne nesigurnosti“, ističe pravnica Bojana Tomić iz Inicijative „Digitalna Srbija“ u razgovoru za BBC na srpskom.\n„To je uvek tako sa inovacijama“, kaže za BBC na srpskom Aleksandar Matanović, direktor onlajn kriptomenjačnice ECD.\n„Da nije toga, inovacije bi bile nemoguće“, dodaje, „zato što se uvek prvo pojavljuje nešto novo, pa tek onda postaje zakonski prepoznato“.\nUpoznajte tinejdžera koji se bavi legalnim hakovanjem. I od toga zarađuje milione.\nPutem kriptomenjačnice, kupac Pera može doći do kriptovalute slično kao i regularnoj – on uplaćuje novac, a kriptomenjačnica mu u digitalni novčanik prebacuje određenu sumu kriptovalute.\n„Sve funkcioniše preko posredničke firme, koja omogućuje klijentima da za dinare kupe nešto na internetu – u ovom slučaju, kriptovalutu“, objašnjava za BBC na srpskom direktorka kriptoberze xCalibra Ivana Todorović.\n„Pošto je to rupa u zakonu, neke banke u Srbiji omogućavaju povlačenje novca sa kriptomenjačnica, a neke ne“, objašnjava Ivana Todorović, dodajući da to „zavisi od njihove politike“.\nKako objašnjava Todorović, s obzirom da se u zemlji može platiti samo u dinarima, nije u pitanju ništa drugo do „marketinški trik“.\n„Jedina valuta u kojoj možete vršiti transakcije u Srbiji je dinar, ali postoje aplikacije, putem kojih vi prebacujete novac u kriptovaluti posredniku, koji ne potpada pod srpske zakone, i koji zatim kafiću ili restoranu koji nudi „plaćanje bitkoinom“ isplaćuje vrednost transakcije u dinarima“, ističe ona.\nBitkoin je decentralizovan, što znači da nema hijerarhijske strukture upravljanja bitkoinom – svi imaju udeo;\nU Srbiji, ističe pravnica Bojana Jovanović, „kriptovalute potpadaju samo pod nekoliko uopštenih odredbi koje se odnose na sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma“.\n„Postojeće tržište kapitala je još uvek plitko i nerazvijeno, pa sistemu nije lako da prepozna i apsorbuje nešto što je novo, nepoznato i izrazito se brzo menja i razvija, kao što je slučaj sa kriptovalutama“, zaključuje Jovanović.\nTodorović objašnjava da kriptovalute nastaju u procesu rudarenja – preko grafičkih kartica koje su spakovane na određeni način.\n„Postoje standardizovani modeli, za koje se zna da donose veći profit nego neki drugi“, navodi.\nBlokčejn, objašnjava Todorović, „nije ništa drugo do baza podataka koja se sastoji iz blokova“.\n„Svaki blok je mala baza podataka koja je otvorena određeni vremenski period, kada je u nju moguće upisati određene informacije, recimo o tome da je Žika Peri prodao jedan bitkoin, nakon čega se baza zatvara, i više niko nikada ne može da promeni te podatke“.\nOna dodaje da se tako stvara „lanac blokova“, tj. blokčejn (eng. blockchain), gde nema dupliranja, što osigurava da se svaka transakcija desi samo jednom.\n„Blokčejn omogućuje prenos vrednosti – do pojave kriptovaluta, niste mogli da pošaljete novac preko interneta, a da nemate banku ili treće lice, a danas zahvaljujući ovoj tehnologiji ljudi mogu da trguju direktno“.\nKorona virus i ekonomija: „Svet se suočava sa najvećom recesijom od Velike depresije“\n„Važno je razumeti da baš i ne postoji srpsko tržište kriptovaluta, već samo ljudi iz Srbije koji učestvuju na svetskom tržištu preko domaćih i stranih berzi ili trguju direktno“, naglašava Todorović.\n„Pratim svakodnevno, s vremena na vreme kupim ili prodam kad mi se učini da je dobra prilika, ali isključivo novcem koji sam spreman da izgubim“, ističe Nikolić.\nStručnjaci sa kojima je razgovarao BBC slažu se da je relativno bezbedan, s tim što postoji opasnost hakovanja, što je „daleko od svakodnevne pojave“.\n„Digitalni novčanik se u dobroj meri može obezbediti, naravno nikad to nije 100 odsto sigurno, ali i tradicionalne finansije imaju svojih problema u pogledu bezbednosti“, kaže on.\nMinistarstvo očekuje da će usvajanje tog zakona doprineti „pozicioniranju Republike Srbije kao lidera u jugoistočnoj Evropi u digitalizaciji finansijskih tehnologija“.\nPrevashodni cilj donošenja zakona, rekao je ministar Siniša Mali, jeste „otvaranje većih mogućnosti poslovanja privrednika“ poput izdavanja investicionih tokena radi prikupljanja kapitala ili pokretanja platformi za razmenu digitalne imovine.\nPravnica Bojana Tomić naglašava da je „važno je da se obezbedi sveobuhvatan pravni okvir koji će omogućiti svima koji žele da ulažu, prikupljaju sredstva za svoje projekte, obavljaju usluge, da to čine u pravnom okviru koji je jasan, potpun i obezbeđuje pravnu sigurnost“.\n„Ono što bi Inicijativa „Digitalna Srbija“ želela da vidi je da se usvoji zakon koji ima snažnu razvojnu komponentu i koji će po svom kvalitetu biti globalno konkurentan po kvalitetu, kao i da omogući inovativnim projektima i startapima nov pristup finansiranju, a blokčejn firmama da u svojoj zemlji posluju u skladu sa zakonom“, kaže Tomić.\nDirektorka berze xCalibra Ivana Todorović navodi da su dva najveća straha u trgovini kriptovalutama „pranje novca i finansiranje kriminala“, a dodaje da su pojedine zemlje poput Švajcarske uspele da tome stanu na put „donošenjem kvalitetnih zakona“.\nOna se nada će novim zakonom biti rešeni pojedini problemi majnera, kao što je trenutna „nemogućnost da dokažu trošak pravljenja kriptovaluta“, jer bi, kako navodi, na osnovu „zarade trebalo da budu i oporezovani“.\n„Ovde ste sami svoja banka, niko ne može da vam blokira račun ili oduzme novac, koji vam je dostupan u svako doba“, kaže Rakocija, „iz te potrebe je i nastala ideja o bitkoinu u jeku Svetske ekonomske krize“.\nTodorović navodi da kriptovalute inače imaju veće fluktuacije na tržištu, pa je tako u martu, na samom početku pandemije „bitkoin pao 20-30 odsto za nekoliko dana i fluktuacije inače nisu tako velike, ali se brzo oporavio jer se tržođte brzo oporavlja“.\n„Korona nije ništa značajno poremetila“, ističe.\nOna dodaje da se „u poslednje vreme pojavio novi trend da državne institucije pojedinih zemalja drže svoj novac u kritovalutama, što je novi vid investiranja“ i očekuje da će se taj trend nastaviti.\n„Verujem u potpunosti da je budućnost kriptovaluta svetla i da će se isplatiti učestvovanje u stvaranju iste, ako ne direktnom finansijskom dobiti – znanjem sigurno hoće“, ubeđen je Miloš.\nKorona virus, remdesivir i Srbija: Zašto je važna nabavka ovog leka, SZO kaže da „nema efekta“


RTS :: Posle „Predstraže“ Devlin nastavlja da snima u Srbiji\nFilm i TV Posle „Predstraže“ Devlin nastavlja da snima u Srbiji\nutorak, 02. jul 2019, 18:52 -> 21:21\nPosle „Predstraže“ Devlin nastavlja da snima u Srbiji\nPoznat kao producent blokbaster hitova poput Dan nezavisnosti, Patriota i Godzila, Devlin je u Srbiji prethodnih meseci producirao drugu sezonu popularne avanturističke fantazije Predstraža (Outpost) čija se premijera očekuje sredinom jula u Americi.\nPredstraža je prvi strani filmski projekat koji je kompletno proizveden u našoj zemlji i obuhvatao je snimanje, produkciju i postprodukciju – montažu, obradu zvuka i slike i vizuelne efekte. Više od 250 filmskih profesionalaca iz Srbije radilo je na produkciji ove serije, a Devlin je istakao da je zadovoljan uslovima rada i filmskom ekipom, ali i izuzetnim filmskim podsticajima koje Srbija nudi.\nZbog toga se američki producent vraća u Srbiju kako bi tokom leta snimio svoj dugometražni naučno-fantastični film The Deal.\n„Vaša zemlja ima izvanredne filmske profesionalce i najbolje uslove za snimanje u ovom delu Evrope. Celokupni tim profesionalaca iz Srbije koji je radio na seriji Predstraža angažovan je i na mom novom filmu. Takođe, podsticaji koje daje država funkcionišu besprekorno“, rekao je Devlin.\n„Budžet za filmske podsticaje u našoj zemlji postoji već nekoliko godina i stalno se povećava. Prezadovoljni smo efektima – koliko je ljudi zaposleno na ovim projektima, koliko su to značajne investicije i kako promovišemo našu zemlju u svetu na ovaj način“, navela je premijerka.\nPrema njenim rečima, u protekloj godini organizovana je obuka za praktična znanja i veštine na pozicijama u okviru filmske produkcije i postprodukcije za koje postoji velika tražnja na tržištu, a nisu deo formalnog procesa obrazovanja.\n„Sve praktične i pragmatične ideje ćemo iskoristiti za dodatno obrazovanje naših ljudi koji rade na filmu“, najavila je predsednica Vlade.\nBudžet Srbije za film za 2019. godinu iznosi 2.005.040.000 dinara (skoro 17 miliona evra). Od toga je iz budžeta izdvojeno 1.105.040.000 dinara za Filmski centar Srbije za filmsko stvaralaštvo, a podsticaji za film iznose 900.000.000 dinara.\nBudžet za podsticaje postoji od 2016. godine, a ovaj program se odnosi na igrane filmove, TV serije, dokumentarne i animirane filmove, namenske filmove, reklame i vizuelne efekte. U njemu mogu učestvovati i domaće i strane produkcije kojima se vraća 25 posto uloženih sredstava u našoj zemlji. Ovim podsticajima, ali i lokacijama koje nudi, Srbija je postala jedna od omiljenih destinacija stranih produkcija.