Razotkrivanje proganjanja i uhođenja - Detektivska agencija Anonimus | mojgrad.rs\nObjavljeno: 7.4.2021. 11:15\nDetektivska agencija ANONIMUS plus pruža profesionalne usluge koje obuhvataju i zaštitu lične bezbednosti i ustavom zagarantovanog prava na privatnost i prava na slobodu kretanja. Ukoliko sumnjate da Vas neko tajno posmatra, prati, uhodi, proganja ili na bilo koji način ugrožava Vašu ličnu bezbednost ili privatnost možete kontaktirati našu detektivsku agenciju, objasniti Vaš problem i zatim ovlastiti naše službenike za preduzimanje svih neophodnih mera radi otkrivanja i neutralisanja pretnje po Vašu privatnost i bezbednost.\nSama pomisao da Vas neko posmatra bez Vašeg znanja i odobrenja, da neko ugrožava Vašu privatnost i neposredno utiče na tok i kvalitet Vašeg života je užasavajuća. Niko nema prava da radi pomenuto osim ovlašćenih službenih lica i to isključivo po nalogu sudskih organa po zakonu zaduženih za izdavanje naloga za izvršenje i primenu specijalnih istražnih metoda (tajno praćenje, presretanje komunikacija...). Kada tome dodamo činjenicu da svaka radnja ima i svoj motiv lako se zaključuje da osoba koja Vas uhodi ima razlog što to čini koji može biti lične prirode, kao što su opsesija, osveta i razni oblici devijantnog ponašanja, a mogu biti i druge, daleko opasnije prirode, a to je da ta osoba vrši krivično delo po nalogu nekog trećeg lica iz razloga koji je poznat samo nalogodavcu.\nDakle, u pitanju je jedan od najgrubljih vidova kršenja ustavom zagarantovanih ljudskih prava i zakona, dok sam čin može sam po sebi proizvesti nesagledive posledice u vidu „domino efekta“ koji može prouzrokovati lančani niz nepredvidivih događaja koji mogu rezultirati još gorim posledicama po sve koji su uvučeni u ovu veoma opasnu i nepredvidivu „igru“. Informacije o građaninu do kojih nalogodavac preko izvršioca dođe može dalje zloupotrebljavati na razne načine, od nezakonitog objavljivanja, do pretnji, ucenjivanja, raznih vidova manipulacije i mnogih drugih štetnih i nedopustivih radnji.\nDa li ste svesni podatka iz kriminalistike da su 80% lica koja su bila žrtve silovanja, razbojništva uz nanošenje lakih i teških telesnih povreda i krađe imovine prethodno bile tajno praćene? Neovlašćeno tajno praćanje ili proganjanje u takvom smislu predstavlja pripremu terena za izvršenje krivičnog dela. Žrtve su bile tajno praćene ili direktno od izvršioca krivičnih dela, što je slučaj kod kriminalaca koji operišu samostalno, kao i kod „sitnih“ kriminalaca. Takođe žrtva može biti tajno nadgledana od strane saučesnika izvršilaca krivičnog dela ukoliko je u pitanju brojnija, organizovanija, ozbiljnija i opasnija kriminalna grupa. Treba naglasiti se isti ovaj obrazac ponavlja i kod drugih teških krivičnih dela kao što su kidnapovanje, protivpravno lišavanje slobode, trgovina ljudima, pokušaj ubistva, ubistvo, a posebno kod profesionalnih likvidacija...\nBaš zbog svih navedenih činjenica neophodno je boriti se protiv proganjanja i neovlašćenog tajnog praćenja svim dostupnim sredstvima. U tom smislu detektivska agencija ANONIMUS plus daje svoj doprinos društvu. Ukoliko primetite bilo šta čudno u blizini Vaše kuće, putanje kojom idete na posao, putanjom kojom Vaše dete ide u školu ili primetite iste ljude na više različitih mesta, ista vozila, ili BILO ŠTA drugo što u Vama probudi osećaj da Vas možda neko prati ne oklevajte i odmah kontaktirajte našu detektivsku agenciju ANONIMUS plus i mi ćemo Vas prvo zaštititi a zatim i pomoći da uklonite opasnost po bezbednost Vas i Vašu porodicu.\nOno što je veoma bitno jeste da nikome drugome ne date do znanja o svemu što ste primetili, pogotovo pripazite da ljudima na koje sumnjate da Vas prate ne date do znanja da ste ih primetili. To je neophodno kako bismo mi mogli da primenimo naše znanje i iskustvo i evidentiramo da je zaista došlo do nezakonitog praćenja i prikupimo što više podataka o sumnjivim licima a zatim i kako bismo mogli da primenimo tehnike kojima ćemo namamiti počinioce u zamku sa ciljem da ih dalje predamo policiji u čijoj nadležnosti je da rešava ovakve slučajeve, što smo nebrojeno mnogo puta činili u karijeri. Kada nas budete kontaktirali, obratite pažnju da nas kontaktirate sa sigurne telefonske linije i sa obezbeđenog mesta.\nUkoliko Vam je potrebna neka od naših usluga, molimo kontaktirajte nas, u poverenju, da saznate kako Vam možemo pomoći i dostavati istražno rešenje koje je pravo za Vas. Možete nas nazvati na telefone 011/ 2835531 od 9:00h do 17:00h, od ponedeljka do petka, i 064/ 1199880 u bilo koje vreme ili poslati e-mail i jedan od naših iskusnih detektiva će Vam odgovoriti, kako bi ste zakazali termin za sastanak u poslovnim prostorijama naše firme. Svi sastanci i konsultacije su besplstni.\nNudimo sve naše usluge individualno, zatim fizičkim i pravnim licima, dok takođe funkcionišemo i u kooperaciji sa drugim detektivskim agencijama, kao i u funkciji podugovarača za druge detektivske agencije. Molimo osećajte se slobodno da nas kontaktirate ako imate bilo kakva dodatna pitanja u vezi ove ili bilo koje druge usluge koje pružamo. Ukoliko Vam je potreban naša asistencija u vezi problema koje imate, molimo Vas, osećajte se slobodno da nas kontaktirate, za naše klijente smo dostupni 24 časa dnevno, 7 dana u nedelji.


Usvojena nova šema za raspodelu migranata u EU - European Western Balkans\nAutor EWB 24. 09. 2019.\nVALETA – Ministri unutrašnjih poslova pet država EU saglasili su se oko nove šeme za raspodelu migranata, čime je otklonjen zastoj u evropskoj migracionoj politici, nakon što je nova vlada u Italiji napravila pomak od tvrdokornih antimigracionih politika.\nItalijanska ministarka unutrašnjih poslova Lućiana Lamorgeze istakla je da je ideja da spaseni migranti budu poslati u različite članice EU četiri nedelje od iskrcavanja na obalu, kao i da tamo budu obrađeni njihovi zahtevi za azil.\nDetalji nove šeme nisu poznati, ali je ona opisana kao dobrovoljna i privremena, a uključivaće trenutno samo četiri zemlje EU, iako se zemlje potpisnice nadaju da će se sporazum proširiti i na ostale zemlje članice Evropske unije i Šengen zone.\nBroj azilanata koji bi mogli biti obuhvaćeni šemom bio bi manji od 10 hiljada.\nKako prenosi Politico, novi mehanizam bi se primenjivao tamo gde se država članica suoči sa nesrazmernim brojem zahteva u odnosu na broj stanovnika.\nIz Politico-a navode da bi definicija nesrazmernog broja zahteva mogla stvoriti probleme Italiji. Podaci Evropske agencije za azil (AECO) pokazuju da ne najveći broj registrovanih tražilaca azila u 2018. u odnosu na broj stanovnika zabeležen na Kipru, dok se Italija nalazi tek na 13. mestu, ispod Francuske i Nemačke.\nNova šema za raspodelu migranata će biti predstavljena svim zemljama članicama 8. oktobra u Luksemburgu.\nSporazum između Nemačke, Francuske, Italije, Malte i Finske ocenjuje se kao važan korak ka definisanju migracione politike Evropske unije, oko koje su zemlje članice podeljene još od 2015. godine.


Najave /Ministar Drljača: Unaprijedit ćemo prava osoba s invaliditetom u FBIH / Radio Sarajevo\nNajave / Ministar Drljača: Unaprijedit ćemo prava osoba s invaliditetom u FBIH\n31. 05. 2017. u 15:37:00 Radiosarajevo.ba\nDanas je u grade Parlamenta Federacije BiH, u organizaciji Federalnog ministarstva rada i socijalne politike, održana posljednja javna prezentacija Strategije za unapređenje prava i položaja osoba sa invaliditetom u Federaciji BiH.\nFederalni ministar rada i socijalne politike Vesko Drljača kazao je da se želi postići uključenost svih odgovornih i zainteresiranih za pitanja invaliditeta, u zgradi gdje se donose najvažnije odluke i rješenja za građane Federacije BiH i ozvaničiti početak implemetacijskog perioda.\nStrategiju je Vlada FBiH usvojila na 84. sjednici 23. decembra 2016. godine. Nakon usvajanja ovog dokumenta, mnogi resori Vlade Federacije BiH, ali i kantonalne vlade i općinske vlasti dobili su konkretne odgovornosti i zadatke.\nNaglašeno je da je Strategija sveobuhvatan dokument koji obuhvata ključne oblasti i pitanja važna za unapređenje prava i položaja osoba sa invaliditetom u društvu, od zakonodavstva, barijera, sveobuhvatne inkluzije, odgovarajuće zaštite i podrške, prevencije, pa do organizovanja i međunarodne suradnje.\nStrategija je usaglašena sa obavezama koje proizilaze iz međunarodnih dokumenata, posebno Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, Konvencije o pravima djeteta, Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda i mnogih drugih, te obaveza koje nas očekuju u procesu evropskih integracija.\nRadi se o strateškom dokumentu koji predviđa aktivnosti koje bi u praksi omogućili adekvatnu podršku i životni standard za osobe sa invaliditetom, saopćeno je iz Federalnog ministarstva rada i socijalne politike.\nTagovi: osobe s invaliditetom Vesko Drljača\nUspjeh / Zapošljavanje osoba s invaliditetom: Ria Jurić istražuje u Muzeju grada Zenice\nJavni razgovor / Diskriminacija osoba s invaliditetom i kako je prevazići?


Memorandum o saradnji u oblasti bezbednosti\nDelegacija Odbora za odbranu i bezbednost Narodne skupštine Republike Srbije, koju čine predsednik Odbora Milorad Mirčić i članovi Odbora Dušan Proroković, Nataša Jovanović, Ivica Dačić i Miroslav Živković, boravila je u radnoj poseti Odboru za unutrašnju bezbednost i javni poredak Narodnog sobranja Republike Bugarske i potpisala Memorandum o saradnji.\nSazvana Sedma sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Predrag Marković sazvao je Sedmu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije za ponedeljak, 28. novembar, sa početkom u 13 časova.\nSreda, 16. novembar 2005.\nSazvana Šesta sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Predrag Marković sazvao je Šestu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini za ponedeljak, 21. novembar 2005. godine, sa početkom u 10,00 časova.\nPonedeljak, 7. novembar 2005.\nSazvana Peta sednica Drugog redovnog zsedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Predrag Marković sazvao je Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini za ponedeljak, 14. novembar 2005. godine, sa početkom u 14,00 časova.\nSazvana Četvrta sednica Drugog redovnog zsedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Predrag Marković sazvao je Četvrtu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini za ponedeljak, 14. novembar 2005. godine, sa početkom u 13,00 časova.\nČetvrtak, 13. oktobar 2005.\nSazvana Treća sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini\nPredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Predrag Marković sazvao je Treću sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2005. godini za četvrtak, 20. oktobar sa početkom u 10,30 časova.\nSreda, 12. oktobar 2005.\nDelegacija Turskog parlamenta u poseti Narodnoj skupštini\nČlanovi Delegacije šefa diplomatije Turske Abdulaha Gula poslanici Turskog parlamenta, koji borave u Beogradu, posetili su danas Narodnu skupštinu Republike Srbije.


Volkswagen očekuje pad cena električnih automobila - Auto Republika\nŠta više, očekuju da će se cena električnih model izjednačiti sa onom konvencionalnog automobila.\nNa koji tačno konvencionalni automobil iz Volkswagenove game misli viši podpredsednik Rajnhard Fišer ostaje misterija, no verovatno je u pitanju bio diplomatski odgovor koji insinuira da nemačka marka očekuje drastičan pad cena novih električnih automobila.\nFišer je istakao da će sve veći broj ponuđenih modela i veća prodaja dovesti do pada cene baterija koje su ujedno i najskuplja komponenta kod novih električnih automobila. „Verujemo da smo blizu tačke kada će doći do prevage kada je reč o ceni električnih vozila. Kada se odreknete straha, videćete da je EV bolje rešenje za svakoga“, kaže optimistično rukovodilac Volkswagena.\nSlično veruju i analitičari kompanije Deloitte koji navode da će za samo dve godine doći do potpunog izjednačavanja troškova vlasništva električnih automobila i njihovih parnjaka sa SUS motorom.\nIpak, retko se govori o tome da je potrebna promena sastava baterija jer se trenutno koristi mnogo retkih metala kao što su nikl i litijum. Ovih metala ima malo, odnosno sve manje zbog ubrzane potrošnje, te je sasvim realno da njihova cena u narednim godinama skoči, jer setimo se jedne od osnovnih ekonomskih zapovesti da je cena izraz retkosti.\nMada brojne „mudre glave“ automobilske industrije ubeđuju potrošače da je EV savršen izbor, ipak je nedostatak adekvatne infrastrukture još uvek preveliki problem za masovniju upotrebu električnih automobila.\ntags: električni automobili EV volkswagen vw\nprevious Džej Leno veruje da je kraj vozila sa SUS motorima veoma blizu\nnext Da li će ovako izledati serijski Alfa Romeo Tonale?!\nKad svabe dostignu i ovladaju tehnologijom, ne znam koliko im je potrebno, vidjecete neviđenu medijski ofanzivu, zasad je sve ovo mila majka.\nŠef Volkswagena “bocnuo” Alfu Romeo


Smeštaj Beograd - Balkan-inn apartmani\nZa sve one koji su u našem glavnom gradu turistički ili poslovno, Balkan-inn nudi smeštaj u Beogradu koji je idealan za siguran i udoban boravak, i uz ponoć kojeg ćete moći u potpunosti da se koncentrišete na sve čari koje ovaj veliki grad nudi.\nSmeštaj Beograd po najvišim standardima\nApartmani su idealni za smeštaj u Beogradu, jer pružaju maksimalnu udobnost, sigurnost i privatnost. Kompletno su opremljeni i prilagođeni za nesmetan boravak više osoba. Atraktivna lokacija na kojoj se nalaze garantuje da ćete tokom boravka biti u središtu mnogih važnih dešavanja u gradu. A velika prednost ovog tipa smeštaja je i ta što je gradskim prevozom odlično povezan sa ostalim delovima grada.\nNa ovom mestu ćete naći apartmane koji se nalaze u ponudi naše agencije Balkan-inn, i koji će zadovoljiti sve vaše potrebe za sigurnim i udobnim smeštajem u Beogradu.


Predao se Zoran Stevanović, osumnjičeni za ubistvo Drage Đurića\nZoran Stevanović, koji je prema još nepotvrđenim informacijama osumnjičen za ubistvo dobojskog biznismena Drage Đurića, predao se policiji nešto nakon podneva, saznaje Srna u Centru javne bezbjednosti /CJB/ Doboj.\nStevanović je navodno još sinoć najavio da će se predati policiji, što je i učinio danas kod porodične kuće u selu Kožuhe.\nOčekuje se da policajci dovedu Stevanovića u prostorije CJB Doboj, gdje će nad njim biti izvršena kriminalistička obrada.\nVlasnik Sportsko-rekreativnog centra “DŽungla” Drago Đurić /51, na fotografiji/ ubijen je u petak oko 19 časova u Doboju sa nekoliko hitaca iz vatrenog oružja, nakon čega je pao kroz prozor sa prvog sprata upravne zgrade njegovog preduzeća.\nPolicija je, vršeći istragu, juče saslušala više od 20 lica, dok je više osoba zadržano na kriminalističkoj obradi.


pink.rs | Premijer Etiopije u Kartumu kao posrednik u rešavanju sudanske krize\nPremijer Etiopije u Kartumu kao posrednik u rešavanju sudanske krize\nPremijer Etiopije Abij Ahmed stigao je danas u Kartum u pokušaju posredovanja izmedju vojske na vlasti u Sudanu i lidera protesta posle ovonedeljne brutalne represije vojske nad demonstrantima.\nAhmed je stigao na aerodrom u Kartumu, a tokom dana bi trebalo da se sastane sa predsednicima Vojnog saveta koji upravlja Sudanom posle smene predsednika Omara el Bašira. Predvidjen je sastanak i sa liderima protesta.\nVojska je u ponedeljak krenula u nasilno rasturanje protestnog kampa ispred njihovog generalštaba u glavnom gradu. U tim neredima je stradalo 113 osoba, prema navodima organizatora protesti, dok vlasti navode broj od 61 žrtve.\nTo nasilje su osudile UN, Afrička unija, Evropska unija (EU) i SAD. Lideri protesta su saopštili da odbijaju pregovore s vojskom. Demonstranti, koji su prvo tražili smenu predsednika Sudana, sada traže da civilna vlada preuzme od vojske upravljanje zemljom.


OJDANIĆ: ISKUSTVA HRVATSKE PRIMJENITI I KOD NAS | Grad koji volim\nYou are at:Home»Vijesti»Društvo»OJDANIĆ: ISKUSTVA HRVATSKE PRIMJENITI I KOD NAS\nNVO FORS Montenegro iz Nikšića nedavno je, u okviru projekta “GEAR – Zelena ekonomija za razvoj regiona”, organizovala studijsku posjetu Republici Hrvatskoj, u kojoj je boravio i direktor NVU Centar ekoloških inicijativa iz Berana Borko Ojdanić.\nU okviru ove studijske posjete, predstavnici nevladinih organizacija iz bivših jugoslovenskih republika obišli su preduzeća koja se bave zelenom ekonomijom, eko – turizmom i proizvodnjom i primjenom solarnih panela.\nPrema Ojdanićevim riječima, posjeta je bila dobra prilika da se predstavnici NVO sektora upoznaju sa metodama koje se već primjenjuju u praksi, a vezane su za zaštitu životne sredine, kako bi te metode kasnije mogli da primjene i u svojim državama.\n“Posjeta ovim preduzećima omogućila nam je da steknemo iskustva vezana za uspješnu primjenu zelene ekonomije u praksi, kao i da steknemo uvid u to kakve koristi može imati stanovništvo od tih preduzeća. Posjetili smo i preduzeća koja se bave reciklažom otpada po najsavremenijoj metodi i samim tim smo stekli uvid u to kako se na najbolji način može reciklirati. Posjetili smo i domaćinstva koja se bave eko – turizmom i pružanjem turističkih usluga, kao i uspješne poljoprivrednike koji se bave organskom proizvodnjom”, kazao je Ojdanić.\nOn je istakao da su predstavnici nevladinih organizacija iz Srbije, Crne Gore i Albanije posjetili i školu u mjestu Dalj.\n“Ova škola je primjer kako se kroz obrazovanje može baviti zelenom ekonomijom i na taj način sticati određena finansijska dobit za svoju školu. Na taj način se i učenici stimulišu da se bave zelenom ekonomijom”, naglašava Ojdanić.\nOn napominje da će pokušati da stečena iskustva prenesu našim građanima i da im na taj način pokažu kako je moguće uspješno se baviti zelenom ekonomijom.\n“Planiramo da naučeno prenesemo našim građanima i na taj način im pokažemo kako se uspješno baviti proizvodnjom organskih proizvoda i na kojim principima funkcioniše zelena ekonomija. Cilj nam je da predstavimo i finansijsku dobit koja se ostvaruje ovim načinom poslovanja, kao i benefite koji dolaze od promovisanja svog mjesta. Takođe, cilj nam je da na ovaj način promovišemo zaštitu životne sredine i smanjenje emisije štetnih gasova u cilju njenog očuvanja”, pojašnjava Ojdanić.\nU okviru istog projekta – “GEAR – Zelena ekonomija za razvoj regiona” nedavno je održan i seminar u Beogradu, na kom je učestvovao i predstavnik Centra ekoloških inicijativa.\n“U sklopu odlične saradnje sa NVO FORS Montenegro, naš predstavnik je boravio na obuci u Beogradu, koja za temu ima praćenje javnih politika, a u narednom periodu planirano je da FORS Montenegro sa partnerima organizuje još nekoliko treninga za prestavnike NVO sektora iz bivših jugoslovenskih republika, na kojima ćemo i mi učestvovati”, najavio je Ojdanić.\nProjekat “GEAR – Zelena ekonomija za razvoj regiona” finansiran je od strane EU, u okviru podrške civilnom društvu i medijima za 2016-2017. godinu.\nBorko Ojdanić NVO Centar ekoloških inicijativa Nvo Fors Montenegro


Festival “DOK #4” od 17. do 20. februara u Kombank Dvorani\nTanjug 11. februara 2022. 15:33\nBEOGRAD: Festival dugometražnog dokumentarnog filma “DOK #4” u svom 4. izdanju biće održan od 17. do 20. februara u Kombank Dvorani, gde će biti prikazana značajna ostvarenja u Glavnom programu, kao i selekcija debitantskih dugometražnih filmova “Enter DOK”.\nRuski film “Kuda smo krenuli?” reditelja Ruslana Fedotova, će otvoriti ovogodišnje izdanje festivala, najavljeno je danas na prvom susretu sa medijima u Beogradu.\nU okviru selekcije “Enter DOK” publika će gledati osam debitantskih dugometražnih dokumentarnih dela, među kojima je navedeni film na otvaranju.\nČetvrto izdanje festivala publici tokom četiri dana donosi 20 dokumeraca iz aktuelne svetske produkcije u dve programske celine.\nNa 34. izdanju festivala „IDFA“ u Amsterdamu (Holandija) u novembru 2021, film „Kuda smo krenuli?“ nagrađen je za najbolji debitantski dugometražni dokumentarac, a režiser je tom prilikom takođe osvojio nagradu za najboljeg direktora fotografije.\nSnimano 80 dana tokom jedne godine u moskovskom metrou, ovo ostvarenje oslikava svakodnevni život stanovnika prestonice Rusije, kao i specijalne prilike- proslava Nove godine u podzemnim stanicama.\nFedotov je svojim filmom uhvatio portret jednog društva kroz kulturološke prilike i prikazuje i svakodnevne male radosti stanovnika Moskve.\nIgor Toholj, umetnički direktor, napravio je detaljan presek skoro svih naslova u selekcijama, i istakao je da su razvili festival u cilju i misiji da se dokumentarci prikazuju u bioskopu, da publika masovno dolazi na projekcije, kao što je uveliko ekspanzija ovog žanra i formata u svetu.\nKako je naveo, većina filmova je imala premijere po vrhunskim festivalima A kategorije, a u Srbiji se prikazuju prvi put, kao socijalno angažovane priče, autorski pogled na današnjicu.\nMilena Debeljković, operativna direktorka navela ja da će biti dodeljene dva priznanja – nagrada publike na osnovu glasova i nagrada žirija publike. Taj drugi žiri je novina festivala i biće sačinjen od pet članova koji nisu stručnjaci ni iz filmske branše, već ljubitelji filmova, mladi i stariji do 50 godina.\nU programu „Enter DOK“ biće prikazano još sedam nagrađivanih ostvarenja.\nRumunski film „Ti si Čaušesku za mene“ Sebastijana Mihaleskua premijerno će biti prikazan 18. februara od 19h u Kombank dvorani: ovaj eksperimentalni hibrid dokumentarnog i igranog filma prati mlade ljude iz različitih delova Rumunije koji učestvuju na audiciji za ulogu mladog Nikolaja Čaušeskua sredinom ’30-ih godina.\nOni pokušavaju da pronađu motivaciju iza postupaka zastrašujućeg rumunskog diktatora usvajajući njegove osobine u skladu sa klišeima komercijalne kinematografije, a rezultat je portret mlade generacije i uvid u nasleđe rumunskog komunističkog vođe.\nJoš jedan film u čijem su fokusu mladi -„Nulta gravitacija“, prati grupu tinejdžera iz San Hozea u Kaliforniji koji su na državnom takmičenju u programiranju, kako bi dobili priliku da programiraju satelite u okviru Međunarodne svemirske stanice. Debitantski dugometražni film Tomasa Vereta inspirativna je priča o obrazovanju, nauci i novim generacijama, i na programu je 19. februara od 21 sat.\nIz Norveške stiže „Vera brda pomera“ koji će imati projekciju 20. februara od 17:30.\nRediteljka Silje Evensmo Jakobsen prati grupu časnih sestara grčke pravoslavne crkve koja planira da sagradi manastir na opasnoj planini.\nSestre moraju da se prilagode skeptičnom lokalnom stanovništvu dok gradonačelniik ovde vidi priliku za turističku atrakciju.\nŠpanski autori Hektor Domingez-Vigera, Karlos Mora Fuentes i Gonsalo Resio debitovali su filmom „Zemlja meda i mleka“ koji će biti prikazan 18. februara od 15:30.\nFilm istražuje veze između ljudi koji su geografski udaljeni, ali ujedinjeni ratnom traumom – reditelji su pratili svakodnevni život ljudi koji su pobegli od ratova na Balkanu, u Siriji i Abhaziji.\nDelo „Nikakav heroj“ poljskog autora Mihala Kaveckog prati priču Miške, koji uprkos urođenoj mani zbog koje nema razvijene šake i stopala, postaje višestruki šampion poljske paraolimpijske reprezentacije u alpskom skijanju.\nMeđutim, nakon optužbe za krađu, on gubi mesto u timu i njegova karijera je ugrožena, što će publika videti 20. februara od 15:30h.\nDebi film rediteljke Nuraj Kajadžan Sunbul, „Napušteni“ govori o životu Ahmeta Ulučaja, nekadašnjeg farmera i vozača kamiona, a kasnije i filmskog reditelja, koji je sa svojim prvim filmom osvojio preko 40 nagrada na međunarodnim festivalima.\nAhmeta se prisećaju njegova supruga, sin koga je zvao svojim najboljim prijateljem kao i njegove kolege iz lokalne filmske grupe, a rediteljka je i gost festivala – 18. februara od 17:30.\nDrama „Aja“ pruža sudbinu istoimene malene devojčice koja odrasta sa svojom majkom na ostrvu Lau, njenom raju kome zbog klimatskih promena preti da bude potopljen.\nDevojčica neočekivano donosi odluku da nikada ne napusti svoje ostrvo, iako talasi ruše njen dom, a taj debitantski film Simona Gijara biće prikazan 19. februara od 19:30h.\nDirekcija festivala je izdvojila i tematike osvešćene ekologije u francuskim filmovima „Životinja“ Sirila Diona i „Veće od nas“ Flora Vasera.\nVažne su i premijere domaćih dela – „Zaostavština majstora“ čuvenog autora Milana Belegišanina (19.02. u 16.30h) i 20. februara na zatvaranju DOK-a „Zaštitnik srpske baštine u ratnim uslovima“ tandema Andrija Dimitrijević – Miroslav Bata Petrović.\nNa žalost ko-reditelj Dimitrijević je nedavno preminuo i nije dočekao da vidi montiran svoj film koji je tek pre dve nedelje najsvežije završen.\nOd muzičkih dokumentaraca prisutan je „Naš zvuk“ Krisa Geroa sa puno velikih imena muzičara i producenata, kao i „Mali Sačmo“ Džona Aleksandra o otkrivanju paralelnog života slavnog džezera Luja Armstronga kroz vizuru njegove ćerke.\nOsim režiserke filma „Napušteni“, takođe iz Turske će kao gost doći i reditelj Orhan Tekeoglu ispred svog ostvarenja „Vreme za odlazak“ – 19. februara u 18 sati.\nNa samom zatvaranju 4. izdanja festivala, posle dodele nagrada, biće prikazan film „Loren Garnijer: Poverljivo“ Gabina Rivoara, o toj svetskoj zvezdi elektronske muzike – di-džej izvođaču i kompozitoru – 20. februara od 21.30 časova.


Formirana Radna grupa za realizaciju i praćenje izgradnje državnog puta Kragujevac – Mrčajevci i Severne obilaznice – Veliki Park\nU Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture danas je održana konstitutivna sednica Radne grupe za praćenje i realizaciju projekta „Izgradnja severne obilaznice oko Kragujevca i izgradnje državnog puta IA reda od Kragujevca do veze sa državnim putem IA- A5 (E-761) u Mrčajevcima“,\nPredsednik Radne grupe je ministar Tomislav Momirović. Članovi radne grupe su uz predstavnike ministarstva, JP Puteva Srbije i direktora Koridora Srbije Aleksandra Antića i gradonačelnici sa timovima svih lokalnih samouprava iz gradova: Kragujevac, Kraljevo, Čačak i opštine Knić.\nIzgradnja Severne obilaznice oko Kragujevca će dovesti do punog izražaja pogodnog saobraćajno geografskog položaja i povoljne saobraćajne pristupačnosti grada i njegov značaj u regionu i državi. Državni put IA reda od Kragujevca do veze sa državnim putem IA-A5 (E-761) u Mrčajevcima, a koji će povezivati državni put IA-A5 (E-761) – deonicu Pojate-Preljina sa Severnom obilaznicom grada Kragujevca, doprineće opštem napretku investicionih ulaganja u infrastrukturu i ubrzanje ukupnog ekonomskog razvoja gravitacionog područja, kao i smanjenju vremena putovanja, boljim uslovima vožnje i unapređenja drumskog saobraćaja kroz rešavanje pitanja protoka i smanjenje zadržavanja drumskih vozila.\nPri tome, ne treba potceniti ni međusobni uticaj visoko kvalitetnog putnog pravca i regionalnog razvoja. Pomenuti putni pravac rezultiraće ekonomskim, bezbednosnim, ekološkim i drugim efektima, kao i boljim nivoom usluge za učesnike u saobraćaju.


Nemački automobilski gigant traži milijardu evra od bivšeg direktora - Sputnjik Srbija\n02:30 12 Maj 2021\nNemački automobilski gigant traži milijardu evra od bivšeg direktora\n19:38 26.04.2021 Preuzmite kraći link\nKoncern iz Volfsburga traži čak milijardu evra odštete od bivšeg generalnog direktora Martina Vinterkorna u čijem se mandatu dešavala „prevara veka“ sa izduvnim gasovima kod dizel-motora „Folksvagenovih“ automobila.\nU pitanju je najveća suma koja je ikada zatražena od jednog šefa upravnog odbora u Nemačkoj. Kako saznaju istraživački novinari „Zidojče cajtunga“ i javnih servisa NDR i WDR, koncern iz Volfsburga temelji zahtev na tome što je navodno tih milijardu evra mogao da uštedi da je Martin Vinterkorn delao odmah čim je saznao za manipulacije.\nVinterkorn (73) je prema viđenju „Folksvagena“ trebalo da dela 27. jula 2015. godine kada je na jednom sastanku saznao detalje od kriminalnom softveru ugrađivanom u vozila sa dizel-motorom.\nTaj softver je prepoznavao kada je automobil na testiranju ili tehničkom pregledu, a kada u klasičnoj vožnji na drumu. Prečišćavanje izduvnih gasova je radilo samo u „laboratorijskim uslovima“, dok su na ulici automobili emitovali štetne gasove višestruko iznad dozvoljenih vrednosti.\n„Folksvagen“ smatra i da je Vinterkorn propustio da „smesta istinito i potpuno“ odgovori na pitanja američkih kontrolnih instanci što je kasnije značilo veće kazne za „Folksvagen“ u Sjedinjenim Državama. Tamošnji kontrolori su obznanili skandal 18. septembra 2015. godine.\nHoće li platiti osiguranje?\nČuveni menadžer, premda uživa ogromno bogatstvo, nije baš milijarder i toliku odštetu ne bi mogao da plati iz svog džepa. No ljudi njegovog ranga, čija je svaka odluka teška milione ili mijarde, imaju zaključena posebna osiguranja za slučaj ovakvih tužbi.\nKako saznaje „Zidojče cajtung“, takvo osiguranje Vinterkorn je imao u Cirihu, ali ono pokriva najviše 500 miliona evra. Predviđeno je za slučaj „nesavesne povrede obaveza“ koje „Folksvagen“ prebacuje bivšem šefu.\nZačkoljica je u tome što osiguranja ne pokrivaju ništa ukoliko se, umesto nesavesnosti, dokaže namerna prevara. Sredinom septembra pred Zemaljskim sudom u Braunšvajgu protiv Vinterkorna počinje proces baš zbog prevare.\nNadzorni odbor „Folksvagena“ traži pare od još četvorice menadžera koji su vodili „Audi“ i „Porše“, marke koje pripadaju koncernu iz Volfsburga. Njihovi advokati sada ćute, ali su do sada svi negirali upletenost u skandal.\nČak i ako bi „Folksvagen“ dobio za pravo, i menadžeri morali da plaćaju i iz privatne svojine, ne treba da strahuju da će ostati sa minimalcem u džepu. To pokazuju raniji slučajevi sa menadžerima „Simensa“, „Dojče banke“ i drugih koncerna koji su zadržavali veliki deo imetka.\nRecimo, kada je Rolf Brojer, bivši šef „Dojče banke“, u jednom intervjuu ocrnio klijenta i medijskog magnata Lea Kirša, banka je morala da plati skoro milijardu evra odštete. Brojer je tome priložio svega 3,2 miliona evra, a to jedva da je bila trećina njegovog imetka.\nPenzija od 3.100 evra, ali dnevno\nBivšem šefu „Folksvagena“ Vinterkornu takođe ne ide loše u penziji. Dok je radio, prihodovao je 17 miliona evra godišnje što je bio rekord među nemačkim menadžerima. Penzija koju mu isplaćuje firma iznosi 3.100 evra – dnevno.\nVinterkorn godinama ponavlja da nije imao pojma šta se dešava u firmi, to jest da dizelaši emituju 35 puta više azotnih oksida nego što je dozvoljeno. Pred anketnim odborom nemačkog parlamenta je rekao da ne zna zašto ga njegovi ljudi o tome nisu obavestili. Više bivših kolega drukčije se seća dešavanja – tužilaštvu u Braunšvajgu rekli su da je Vinterkorn sve znao u julu 2015.\nKoliko se do danas zna, koncern je manipulisao vrednostima izduvnih gasova u oko jedanaest miliona dizel-vozila između 2008. i 2015. godine. Do danas je „Folksvagen“ platio 32 milijarde evra kazni i odšteta, prenosi RTS.\nNemački proizvođači automobila zaustavljaju proizvodnju zbog čipova iz Kine\nPočeo obračun „Folksvagena“ i „Tesle“ vredan milijarde\ndirektor, tužba, Folksvagen


Politika: Mrkić: Srbija je naklonjena EU - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nMrkić: Srbija je naklonjena EU\nTeheran -- Šef srpske diplomatije Ivan Mrkić izjavio u Teheranu da je Srbija "duboko naklonjena cilju da postane članica EU", ali i da poštuje vrednosti nesvrstanih.\nRepublika Srbija kao evropska zemlja duboko je naklonjena cilju da postane član Evropske unije. Naravno, takođe duboko poštuje Pokret i njegovu baštinu i dostignuća, njegove suštinske vrednosti, principe i ciljeve. Osećamo veliku solidarnost s Pokretom, i zajedno imamo artikulisanu viziju sadašnjih članica Pokreta", rekao je Mrkić na samitu Pokreta nesvrstanih.\n"Potrebno je da postignemo konsenzus kako da Mrkić je rekao da će Srbija nastaviti svoj aktivni angažman u Pokretu nesvrstanih kako bi zbližila narode, navodeći povećanje stipendija za studente iz zemalja Pokreta.\nOsnivačka konferencija Pokreta nesvrstanih održana je 1961. godine u Beogradu, a nakon raspada SFRJ, članstvo njenih naslednica je suspendovano u Pokretu. Srbija danas ima status posmatrača.\nŠef srpske diplomatije je govorio i o izazovima Srbije. "Govorim o ilegalnom pokušaju vlasti Albanaca u južnoj pokrajini Kosovo i Metohija da promeni granice Srbije kroz jednostranu secesiju", rekao je Mrkić.\n"Želim da budem vrlo jasan da mi nikada, ni pod kojim uslovima, nećemo priznati jednostranu odluku o nezavisnosti Kosova albanskih vlasti", rekao je on i dodao da to ostaje stav Srbije, zahvaljujući se članicama Pokreta koje poštuju suverenitet i teritorijalni integritet Srbije.\nMrkić se tokom jučerašnjeg i današnjeg zasedanja, na marginama skupa sastao sa ministrima spoljnih poslova ili visokim predstavnicima Rusije, generalnim sekretarom Arapske lige, Irana, Hrvatske, BiH, Crne Gore, Egipta, Alžira, Indije, Pakistana, Bangladeša, Indonezije, Australije, Švajcarske, Belorusije, Kube, Zambije, Namibije, Kuvajta, Palestine, Kazahstana, Tadžikistana, Gane, kao i sa predstavnikom Crvenog krsta. se reformiše Savet bezbednosti i kako da se revitalizuje Generalna skupština ...", rekao je srpski ministar, koji se zahvalio članicama Pokreta koje su glasale za njegovog prethodnika Vuka Jeremića za predsedavajućeg Generalne skupštine UN predstojećeg 67. zasedanja.


Crkva u centru nezadovoljstva oko zabrane abortusa u Poljskoj - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Crkva u centru nezadovoljstva oko zabrane abortusa u Poljskoj\n1Piše: Beta 30. oktobra 2020. 11.04\nSlični pokušaji ograničavanja abortusa u aprilu 2016. podstakli su „crne marševe“ jer su stotine hiljada žena izašle na kišu protestujući protiv predloga, posle čega je vlada odustala.\nPrvi put protesti su se usmerili na crkve u zemlje u kojoj je, ukazuje vašingtonski list, Katolička crkva decenijama imala ogroman moralni autoritet. U nedelju se sveštenstvo suočilo s demonstrantkinjama na misama, odevenim u sluškinje u referenci na distopijski roman „Služavkinja priča“ Margaret Atvud. Ostali demonstranti mirno su sedili u crkvenim hodnicima držeći natpise „Pomolimo se za pravo na abortus“.\nPosle bezuspešnog pokušaja da preko parlamenta zabrani abortus, vladajuća stranka je to učinila putem Ustavnog suda izazvavši time najveće proteste od dolaska desničarske vlade na vlast i sada poziva konzervativne pristalice da „brane Poljsku“, piše Njujork tajms.\nVladajuća stranka, koja je vlast preuzela 2015, predstavlja se kao braniteljka tradicionalnih, katoličkih vrednosti, a svoje protivnike naziva „antipoljskim“ i „antihrišćanskim“. Od početka demonstracija, krajnje desničarski aktivisti brane crkve i sukobljavaju se s demonstrantima, ponekad koristeći i fizičku silu što je, ocenjuju kritičari, odraz saveza vlade, katoličke crkve i krajnje desničarskih grupa.\nPosle višednevnih demonstracija, Poljakinje su stupile u štrajk i desetine hiljada žena izašlo je na ulice sredinom ove nedelje kada su mnoge škole i firme bile zatvorene, dok je širom zemlje održano oko 200 protesta. Štrajk je nastupio pošto je čelnik vladajuće stranke i zamenik premijera Jaroslav Kačinjski demonstrante nazvao „nihilistima“ pozivajući svoje pristalice da stanu u odbranu crkava.\nNacionalni štrajk žena – grupa koja koordiniše proteste na terenu – obećava nastavak demonstracija sve dok vlada ne podnese ostavku. Grupa traži legalizaciju abortusa i seksualno obrazovanje, sekularnu državu, nezavisnost pravosudja i veće finansiranje zdravstva i firmi pogodjenih pandemijom.\nPrkoseći merama ograničenja usled pandemije, poljoprivrednici, rudari i taksisti pridružili su se ženama na prvoj liniji protesta. Čelnik sindikata rudara primetio je ove nedelje da „država koja preuzima ulogu krajnjeg arbitra savesti ljudi ide u smeru totalitarne države“.\nAbortus, Crkva, Poljska, zabrana abortusaBeograd\nU pravu je čovek. Država koja se postavlja kao apsolutni moralni arbitar postaje totalitarna država. Poljaci su to već osetili na svojoj koži u obliku komunističkog režima. Muškarci koji bi oduzeli sva prava ženama, a ima ih previše, treba da shvate da kad se jednom otvori Pandorina kutija i država počne da se meša u privatni život, neće se stati samo na ženama ili seksualnim manjinama. Te dve grupe su samo uvek bile vreća za udaranje i najlakša meta. Prst na čelo.


Za vikend tradicionalni koncert KUD ,,Šumadija“ - MORAVIČKI PORTAL\nZa vikend tradicionalni koncert KUD ,,Šumadija“\nKulturno umetničko društvo ,,Šumadija“ iz Gornjeg Milanovca dugi niz godina u januaru svojim sugrađanima priređuje folklorni užitak. Kroz igre i pesme našeg kraja, cele Srbije, ali i šire predstavljaju tradiciju, a ovog vikenda, zbog velikog interesovanja Milanovčana, upriličiće tri koncerta u dva dana.\nPrvog dana, 18. januara, u Domu kulture koncerti će biti održani u 17 i 20 časova, dok je za naredni dan, 19. januara, nastup zakazan za 19 sati.\nPredsednik KUD „Šumadija“ Aleksandar Tulović, Foto: moravicki.rs\n,,KUD ,,Šumadija“ ove godine slavi i svoj četrnaesti rođendan, pa ovom prilikom pozivamo sve naše sugrađane, ljubitelje folklora, lepe igre i pesme da nam se pridruže i pogledaju ovogodišnji tradicionalni koncert“, rekao je predsednik ovog kulturno-umetničkog društva Aleksandar Tulović.\nKulturno umetničko društvo „Šumadija“ broji oko 600 članova organizovanih u petnaest grupa i jedno je od najbrojnijih udruženja mladih u čitavom regionu. Ciljevi udruženja su razvoj, afirmacija i propaganda kulturno-umetničke delatnosti, edukacija mladih o značaju čuvanja tradicije i razvoja nacionalne kulture, kao i saradnja i druženje sa drugim udruženjima u zemlji i inostranstvu koja se bave istim ili sličnim aktivnostima. Osnovano je na Božić 2006.godine, a tokom svih ovih godina Šumadinci su održali veliki broj koncerata u zemlji i inostranstvu, učestvovali u humanitarnim akcijama i ugostili brojna kulturno-umetnička društva iz Srbije, ali i drugih zemalja.\nOd 15 grupa KUD-a ,,Šumadija’’, na ovogodišnjem tradicionalnom koncertu učestvovaće njih 10. Program će, kao i do sada, biti raznovrstan, a o kvalitetu njihovih nastupa u prilog ide činjenica da je ovo umetničko društvo prepoznato i podržano od najvećih imena srpskog folklora.\nKoncert KUD „Šumadija“, Foto: moravicki.rs\nKristina Ponjavić / moravicki.rs\nU toku prijave za bogojavljenski krst


Početna » Mesta » Brisel » Page 227\nSuštinu povelje treba sačuvati\nItalijanski i španski lideri izrazili su punu podršku ideji za spasavanje ustava EU, nagoveštavajući da bi se mogli pridružiti Nemačkoj čiji se vodeći zvaničnici zalažu za oživljavanje povelje. Tokom sastanka na Ibici italijanski premijer Romano Prodi i njegov kolega Hose Sapatero pohvalili su sadašnje nemačko predsedavanje Unijom i njene napore da se „iz faze stagnacije uđe u period inicijative“ povodom ustava EU.\nUstavni neuspeh preti da podeli Evropsku uniju\nNeuspeh Evropske unije da oživi ustavni proces preti da podeli Uniju i umanji spremnost bogatijih zemalja da finansiraju razvoj siromašnijih članica, izjavila je evropski komesar za regionalnu politiku Danuta Hibner. Ona je juče upozorila da bi, ako EU ne postigne dogovor o zameni postojećeg ustava, grupa zemalja mogla da odluči da brže krene u integraciju.\nMinistri ekologije Evropske unije dogovorili su se da smanje emisiju ugljen-dioksida za 20 odsto do 2020. i izrazili smpremnost da taj procenat povećaju na 30 odsto, ako i druge industrijske zemlje uvedu slične mere. Države članice tek treba da se dogovore šta svaka od njih treba da uradi.\nPiše: Beta - AP Beta - AP 21. 2. 2007.\nŠtajnmajer: Trebalo je konsultovati Moskvu\nU okviru EU naziru se nesuglasice povodom plana SAD da izgradi svoj antiraketni štit u Poljskoj i Češkoj, dok je zvanična Nemačka tokom vikenda saopštila da bi trebalo konsultovati Rusiju povodom ovog pitanja. Vašington je od Varšave i Praga, dva najsnažnija saveznika, zatražio da prihvate izgradnju sistema za presretanje balističkih raketa ispaljenih iz država Bliskog istoka, kao što je Iran, plan koji su odobrili ključni poljski i češki političari.\nNe zaboraviti zločine komunista\nDok Nemačka obnavlja svoj predlog da se na nivou Evropske unije uvedu minimalne kazne za podsticanje rasne mržnje i poricanje genocida, neke države članice zauzimaju čvrst antikomunistički stav zahtevajući da „totalitarni režimi“ postanu deo mogućeg zakona. Estonija, Poljska i Slovenija, koje nose teret komunističke prošlosti, traže da u tekstu eksplicitno bude pomenuto i negiranje zločina totalitarnih režima, uključujući i komunističke.\nEU: Ključno šta će dve strane reći na pregovorima u Beču\nEvropska unija „ceni odluku Srbije da učestvuje na pregovorima u Beču 21. februara“ o Kosovu, izjavili su juče agenciji Beta zvaničnici Saveta ministara EU i Evropske komisije. Evropski zvaničnici su naveli da će „sasvim razumljivo svaka strana izneti svoje stavove“, ali i da „treba dati priliku dijalogu u Beču“.\nEufor polako napušta BIH\nVojna misija Evropske unije u Bosni i Hercegovini – Eufor – potvrdiće krajem februara smanjenje broja svojih pripadnika sa 6.500 na 2.500, rekli su danas izvori bliski EU.\n„Odluka je u principu doneta 25. decembra i razmotriće je 28. februara ambasadori koji će potvrditi preraspodelu Eufora“, rekao je izvor Frans Presu.\nPomoć Unije afričkim migrantima\nKomesar EU za razvoj Luis Mičel otputovao je juče u Bamako, prestonicu Malija, kako bi razgovarao za tamošnjim zvaničnicima povodom plana za otvaranje prvog poslovnog centra Unije, koji će zapošljavati afričke migrante. Ideja je da se potencijalnim migrantima obezbede poslovi u sektorima kao što su poljoprivreda, građevinarstvo i komunalni poslovi.\nNova vozila na bio gorivo\nEvropska komisija će predložiti da se proizvođačima automobila naredi da smanje ispuštanje ugljen dioksida iz novih vozila na prosečno 130 grama po kilometru do 2012, saopštavaju izvori EU. Cilj Komisije biće smanjenje ispuštanja automobilskih gasova na 120 grama po kilometru sa sadašnjih 161 gram, što će se postići korišćenjem bioloških goriva i drugih tehnologija, uz poboljšanje standarda samih proizvođača.


FSU u BiH pristup usmjeren na korisnike 2012/2013\nUkupan broj korisnika koji su direktno podržani kroz implementaciju NVO projekata, na osnovi potpisanih listi korisnika iz svakog projekta, iznosi 4.889 osoba u trećem krugu tj. trećoj godini funkcioniranja FSU u BiH 2012/2013, a to su:\n1. NVO-i koji pružaju pomoć osobama sa invaliditetom (2 NVO-a); njihovi projekti pružili su direktnu pomoć za 658 korisnika.\n2. NVO-i koji pružaju podršku pri zapošljavanju i samozapošljavanju nezaposlenim licima kroz razvoj socijalnog poduzetništva (4 NVO-a); njihovi projekti pružili su direktnu pomoć za 380 korisnika.\n3. Grupa NVO-a Crvenog krsta/križa i humanitarne organizacije koji pružaju pomoć najugroženijim i najsiromašnijim grupama u Bosni i Hercegovini (3 NVO-a); njihovi projekti pružili su direktnu pomoć za 3851 korisnika.


Ekipe JKP “Niskogradnja” na gradskim ulicama i putevima - Užicka Republika Press\nVečeras od 20 časova ekipe JKP “Niskogradnja” su na gradskim ulicama i putevima kako bi se blagovremeno očistio sneg sa kolovoza i obezbedilo normalno funkcionisanje saobraćaja, a pre svega javnog gradskog i prigradskog prevoza.\nUlice se čiste prema prioritetima, odnosno usvojenom programu zimskog održavanja puteva i ulica na teritoriji grada. Zbog najavljenih niskih temperatura u toku noći biće posipana rizla i so, a po potrebi JKP Bioktoš radiće na održavanju trotoara i javnih površina, saopšteno je iz JP “Užice razvoj”.\nIz ovog preduzeća mole sugrađane da budu maksimalno oprezni i brzinu prilagode trenutnim uslovima.\nMeteorolozi za sutra najavljuju uglavnom oblačno vreme sa minimalnom temperaturom od -4 do 0 i umerenim vetrom. Već u sredu biće sunčano sa umerenim vetrom i temperaturom koja će se kretati od 2 do 8. Snežne padavine po prognozama meteorologa u Užicu će vejati u petak, 3. decembra.


eKapija | Bela knjiga 2020: Umeren, ali stabilan napredak u poboljšanju poslovne klime\nIzvor: Tanjug | Četvrtak, 19.11.2020.| 10:32\nSavet stranih investitora (FIC) u ovogodišnjem izdanju "Bele knjige" ocenjuje da Srbija ima umeren, ali stabilan napredak u poboljšanju poslovne klime.\nPorezi, rad, inspekcija i bezbednost hrane, infrastruktura i nekretnine, zdravstvo, stečaj i devizno poslovanje, kao i digitalizacija i e-trgovina, prioritetne su oblasti "Bele knjige 2020".\nFIC navodi da uprkos trenutnoj situaciji i dalje ima ista očekivanje, a to je dalje ubrzanje reformi odnosno nastavak i ubrzanje pregovora o članstvu sa EU, zajedno sa radom na održivoj fiskalnoj konsolidaciji i unapređenju u sprovođenju zakona.\n- Naš tim vidi umeren, ali stabilan napredak Srbije u poboljšanju poslovne klime - naveo je predsednik FIC - a Majk Mišel.\nFIC navodi da u ovom izdanju "Bele knjige", publikaciji o poslovnoj klimi u Srbiji sa preporukama i predlozima za njeno unapređenje, neće dati Indeks Saveta institucionalnog napretka u 2020.\n- Naša je odluka da preskočimo 2020. i da nastavimo njegovo objavljivanje u 2021. Pandemija COVID-19 je sredinom marta prekinula uobičajenu aktivnost vlade i drugih državnih institucija na poboljšanju privrednog ambijenta i usredsredila je njihovu aktivnost na borbu protiv zaraze i pružanje podrške preduzećima, preduzetnicima i građanima da lakše podnesu udar recesije.\nU poslednjih nekoliko meseci postalo je jasno, ukazuje FIC, da digitalizacija nije samo puka fraza već stvarna potreba društva i da na nju treba da gledamo kao na priliku, a ne pretnju.\n- Tu priliku Srbija treba da iskoristi i unapredi svoju konkurentnost, ne samo u e-upravi, već i u privatnom sektoru.\nFIC ističe da će poboljšanja u navedenim oblastima imati višestruke pozitivne efekte na privredu i učiniti zemlju privlačnijim mestom za strane investitore.\nOvogodišnje izdanje sadrži prikaz kako je kovid-19 uticao na sve relevantne regulatorne oblasti, umesto ranijeg\nsistema ocenjivanja, koji inače služi da se prati napredak u definisanim oblastima.\nTakođe, FIC ističe da je sada više nego ikada ključno da poslovna zajednica bude jedinstvena i nastavi otvoreni dijalog sa vladom, što će imati višestruke pozitivne efekte u kriznom vremenu.\nKako je navedeno, hitno su potrebne promene u oblastima zaštite podataka o licnosti, trgovine, centralne evidencije stvarnih vlasnika, hipoteci i javnim nabavkama.\nDrugi blok prioriteta obuhvata iznajmljivanje radne snage, energetski sektor, sanitarnu inspekciju, dualno obrazovanje, sudske postupke, javno-privatno partnerstvo, restituciju, propise o PDV i centralnu evidenciju privremeno ograničenih prava, problematične kredite i vezu osiguranja i drugih zakona.\nU okviru izdvojenih šest oblasti, nekretnine i dalje zahtevaju brze promene. Sektor osiguranja, na drugoj strani, ima\nInteresantno je, kako je navedeno, da poreski sektor ima prioritete promena ispod opšteg proseka.\nSavet podržava napore vlade da pomogne preduzećima i pojedincima da prebrode teškoće u postojećoj recesiji, ali istovremeno ističe da takva pomoć ima svoje granice koje određuje fiskalni deficit i javni dug.\nSrbija je, ocenjuje FIC, vodila u 2020. ekonomsku politiku slično drugim zemalja u borbi protiv recesije izazvane pandemijom. Mere su bile prevashodno fiskalne i monetarne prirode\n- Savet ne dovodi u pitanje pozitivne efekte ovih mera, ali konstatuje da je većina raspoloživog fiskalnog prostora već iskorišćena. Učinak je bio povoljan što se vidi na malom padu BDP-a, ali je imao značajne fiskalne troškove. Kako je ekonomija u recesiji, a javni dug u naglom porastu, prostor za buduće podsticajne mere je ograničen. Stoga su potrebne daljnje institucionalne reforme kako bi se ekonomija vratila održivom rastu i osigurala radna mesta.\nFIC navodi da su najveći izazovi za makroekonomsku stabilnost u Srbiji recesija u EU i trgovinski rat, kao i rast fiskalnog deficita i javnog duga.\nKonstatuje se da pad BDP trenutno nije najveći izazov, jer je Vlada Srbije podržala privredu sa devet posto BDP-a, i da je investiciona klima pod velikim uticajem trenutnog investicionog ciklusa koji je pandemija naglo oborila.\nFIC navodi da nije realno očekivati da se će se brzo vratiti nivo stranih direktnih investicija koje su u prvom kvartalu ove godine bile na nivou 2019. ali su kasnije opale na 70% tog iznosa.\nOcenjeno je da su rizici investiranja visoki, jer je došlo do naglog pada agregatne tražnje, pokidani su proizvodni lanci, a sve je praćeno trgovinskim ratom Kine i SAD.\nKonstatuje se da je prostor za delovanje ekonomske politike sveden na privatnu i javnu potrošnju, za koje se navodi da mogu imati ograničeno dejstvo.\nFIC ocenjuje da će građevinarstvo posebno biti pogođeno padom privatne tražnje, a proizvodnja metala i minerala, opreme i transportnih sredstava, IT usluga i trasporta - padom izvozne tražnje.\n"Na duži rok, mi ne verujemo da će se privredna aktivnost u Srbiji kretati nasuprot negativnom trendu iz Evrope, pa je brzi oporavak privrede EU od ključne važnosti za domaću privredu", navodi se u "Beloj knjizi" stranih investitora.\nFIC navodi da je u ovom trenutku zadržao preporuke od prošle godine uz male promene zbog okolnosti.\nPreporučeno je vraćanje fiskalne stabilnosti i zaustavljanje rasta javnog duga zemlje, dovršetak restrukturiranja infrastrukturnih preduzeća i zatvaranje neuspelih državnih preduzeća.\nNaglašava se značaj povećanja javnih izdataka na infrastrukturu uključujući ulaganja u zdravstvo kao i njihova diverzifikacija kako bi se smanjio infrastrukturnih jaz.\nPreporučuje se dalji rad na harmonizaciji domaćih propisa sa evropskim standardima kroz nastavak pregovora sa EU o članstvu, kao i optimizovanje fiskalnog opterećenja za anticiklično delovanje, odnosno nastavak rada na reorganizaciji poreske uprave.\nIstiče se i značaj povećanje znanja i sposobnosti Poreske uprave, kao i da treba smanjiti neizvesnost u primeni poreskih propisa.\nStrateški položaj Srbije u regionu u svim vidovima transporta\nSavet stranih investitora (FIC) u novom izdanju "Bele knjige 2020" ističe da se razvoj srpske ekonomije bazira na šest stubova, a to su transport, energetika, telekomunikacije, digitalizacija i elektronsko poslovanje, nekretnine i izgradnja, radna snaga i ljudski kapital.\nSrbija je, kako je navedeno, zadržala u 2020. godini strateški položaj u regionu u svim vidovima transporta - drumskom, železničkom, vazdušnom i vodnom saobraćaju.\nPrethodne, ocenjuje FIC, kao i ove godine, nastavljeno je sa unapređenjem svih vidova transporta, ne samo u tehničkom smislu, već i u smislu zaključenja ugovora i pregovora sa izvršnim vlastima okolnih zemalja, kao i stranim investitorima.\nTri glavne karakteristike stanja transporta u Srbiji su održavanje postojeće infrastrukture, njena modernizacija i usaglašavanje sa evropskim standardima.\nMeđutim, dodaju, izbijanje pandemije nepovoljno je uticalo na razvoj transporta, a posebno je, ističu, produženo vreme zadržavanja na graničnim prelazima.\nKažu da je Inicijativa o uspostavljanju "zelenih koridora" za sada usmerena na vremenski period u kom postoji epidemija, ali bi trebalo, navode, razmotriti nastavak podrške uspostavljenom sistemu i nakon stabilizacije situacije.\nNeke od preporuka Saveta vezanih za transport jesu da bi trebalo uvesti dodatne podsticajne mere za izgradnju infrastrukture za upotrebu električnih vozila, obezbediti adekvatni regulatorni okvir koji će omogućiti razvoj tog sektora, prilagoditi Zakon o energetici tako da prepoznaje i podstiče korišćenje električne energije u sektoru transporta...\nKada je reč o drugom stubu razvoja, energetici, Savet navodi da je Srbija u potpunosti usvojila regulatorni okvir u skladu sa Trećim energetskim paketom EU i "de iure" liberalizovala tržište električne energije.\nKod obnovljivih izvora energije, ističe Savet, novi paket uredbi za podsticanje proizvodnje i prodaje obnovljive energije još nije usvojen.\nU oblasti energetske efikasnosti, kažu, uspešno je dodeljeno više projekata poboljšanja energetske efikasnosti privatnim investitorima za javno osvetljenje širom Srbije.\nNeke od preporuka Saveta za unapređenje tog sektora jesu - regulacija cena električne energije treba da bude napuštena, što bi omogućilo nova ulaganja u modernizaciju i revitalizaciju proizvodnje uglja i električne energije, unutardnevno tržište treba da bude uvedeno, razmotriti uvodenje instrumenata naknada za korišćenje uglja...\nTakođe, preporuke su i da sistem podsticaja treba da bude skrojen da ubrza investicije u sektor obnovljivih izvora energije i da prati zajednicke smernice EBRD-a i Energetske zajednice.\nKada je reč o trećem stubu, telekomunikacijama, Savet kaže da je sinergija Vlade Srbije i operatora elektronskih komunikacija obeležila aktivnosti u 2020, a koja je bila uzrokovana pandemijom korona virusa.\nRezultati tih aktivnosti, kažu, imali su pozitivan uticaj na kompletno društvo i privredu Srbije.\nNeke od preporuka Saveta za unapređenje telekomunikacije jeste unapređenje propisa i njihovog tumačenja u oblasti izgradnje infrastrukture, zajednička saradnja države i industrije pri izboru modela i perioda javnog nadmetanja radio-frekvencijskog spektra namenjenog za razvoj 5G tehnologije.\nZatim, usvajanje novog Zakona o elektronskim komunikacijama i ostavljanje dovoljnih rokova za implementaciju prepaid registracije korisnika i drugih novina iz zakona.\nČetvrti stub razvoja ekonomije jeste digitalizacija i elektronsko poslovanje, te Savet navodi da on obuhvata elektronsku trgovinu, elektronsku identifikaciju i dokumentaciju, kao i poslovanje upravnih organa, uključujući povezivanje javnih baza podataka.\nIstiču da je u vreme pandemije veliki broj preduzeća u našoj zemlji organizovao rad "od kuće", da je veći broj građana počeo da koristi usluge portala e-Uprava, razvijeni su brojni novi servisi, a administrativni papirni poslovi koji su nekada iziskivali čekanja u redu, nikada nisu bili brži i dostupniji.\nJedna od glavnih preporuka za u ovoj oblasti jeste da je izuzetno važno iskoristiti centralizovane baze podaka i omogućiti razmenu podataka između Poreske uprave i privrednih društava, s ciljem da se podaci, na prvom mestu, o primanjima građana, uz saglasnost građana, mogu koristiti u procesima kreditiranja online, a što bi, kaže Savet, u znacajnoj meri eliminisalo potrebu za papirnom dokumentacijom i omogućilo kupovinu kreditnih proizvoda potpuno online.\nPeti stub razvoja su nekretnine i izgradnja, a Savet navodi da kao i u prošlogodišnjem izdanju Bele knjige u fokusu ostaje primena Zakona o planiranju i izgradnji, primena objedinjene procedure za pribavljanje građevinskih dokumenata, legalizacija postojećih objekata u skladu sa novim propisima, konverzija prava korišćenja na građevinskom zemljištu u pravo svojine i primena propisa o katastru i katastarskom postupku.\nPoslednji stub razvoja jeste radna snaga i ljudski kapital, a Savet ističe da u prethodnoj godini nije bilo poboljšanja iako su bila očekivana, kako kroz izmene Zakona o radu, tako i u odlučivanju sudova.\nNa sve to, kažu, nadovezala se pandemija korona virusa, koja je iz osnova promenila tržište rada.\nDržava je zato morala da interveniše uredbama i preporukama, kako je navedeno, ne samo radi primene stimulativnih mera radi održavanja zaposlenosti, nego i radi preciziranja prava i obaveza zaposlenih i poslodavaca u novonastalim okolnostima.\nFIC čini više od 120 kompanija članica sa više od 100.000 zaposlenih i ulaganjem većim od 36 milijardi evra.\nposlovna klima u Srbiji


Njemačka delegacija u posjeti institucijama BiH\nDelegacija Njemačke koju je poslala kancelarka Angela Merkel, nalazi se u posjeti Bosni i Hercegovini sa ciljem da sa bosanskohercegovačkim vlastima razgovara o rješavanju migrantske krize.\nNjemačka delegacija, koju predvodi Stephan Mayer, parlamentarni državni sekretar iz Ministarstva unutrašnjih poslova i član Bundestaga, susrela se sa članovima Predsjedništva BiH, te ministricom za ljudska prava i izbjeglice Semihom Borovac.\nKako je saopšteno iz kabineta ministrice Borovac, Mayer je naglasio kako je cilj Njemačke da se uspostavi kontrola i upravljanje migrantskom situacijom, te da pokušaju regulisati i reducirati migracije.\n“U tom smislu pored pomoći Evropske komisije, Vlada Njemačke je spremna ponuditi još intenzivniju bilateralnu saradnju i podršku, posebno Graničnoj policiji BiH u smislu osiguravanja granica”, naveo je Mayer.\nOn je naglasio kako je vodeći princip Vlade Njemačke da se prema migrantima humano ophodi bez obzira na njihov status.\nNjemačka delegacija je pozdravila odluku Vlade Federacije BiH kojom se osiguravaju dodatne dvije lokacije za alternativni smještaj migranata u kasarnama u Blažuju kod Sarajeva i Ljubače kod Tuzle.\nIstovremeno, predstavnici Njemačke su zatražili podatke o potrebama za njihovo opremanje.\nEU traži proširenje kapaciteta za migrante u Unsko-sanskom kantonu\nVlada Kantona Sarajevo: Besmisleno da se mi bavimo migrantskom krizom\nDirektor Službe za poslove sa strancima Slobodan Ujić je naglasio kako je Bosna i Hercegovina učinila mnogo na planu evidencije i uzimanja biometrijskih podataka migranata naglašavajući da Služba i Granična policija nisu dobili dodatna sredstva za rad.\nOn je dodao da je u prethodne dvije godine kroz BiH prošlo više od 52.000 migranata, te da je među njima evidentirano i više od 20 osoba koje su proglašene prijetnjom po nacionalnu sigurnosti i vraćene u matične zemlje.


SEĆATE SE DEČAKA KOJI JE “ISPALIO” DŽERARDA? Evo šta radi i kako izgleda 15 godina nakon “incidenta” koji ga je učinio planetarnom zvezdom /FOTO/ – OnlineVesti\nSEĆATE SE DEČAKA KOJI JE “ISPALIO” DŽERARDA? Evo šta radi i kako izgleda 15 godina nakon “incidenta” koji ga je učinio planetarnom zvezdom /FOTO/\nby admin August 29, 2020, 9:26 am 1.5k Views\nČesto puta je ponavljao da je to jedini put da se nasmejao pre meč…\nČelsi je u februaru 2006. godine pobedio Liverpul golovima Galasa i Krespa (2:0) i pobegao na kasnije nedostižnih 15 poena razlike, ali sa te utakmice najviše se pamti smešan detalj iz tunela – pre prvog sudijskog zvižduka!\nSlavu fudbalerima ukrao je dečak Džejk Nikles u opremi Čelsija. Kada je ugledao kapitena rivalskog kluba Stivena Džerarda pokazao mu je “jedan trik” koji je naučio od odraslih…\n“Skaj Sports” je ostvario kontakt sa njim i otkrio da je potpisao ugovor sa klubom Blikeriki taun koji sada vodi nekadašnji engleski reprezentativac Džejmi O’Hara.\nTakmiče se u šestom rangu engleskog fudbala, ali imaju pravu “zvezdu” u timu!\n– Ne mogu baš da se setim svega oko toga, tata me je prijavio, a kada sam video Džerarda to je bio samo instinkt. To se uvek prikazuje kada igraju Čelsi i Liverpul. Naravno, sada izgledam mnogo drugačije nego kad sam imao pet godina. Tada sam imao i plavu kosu, pa nije baš da me ljudi zaustavljaju jer ne mogu da me prepoznaju – ispričao je 20-godišnji Džejk Nikles, a prenosi “mondo.rs”.\nNjegovi prijatelji su na Tviteru otkrili su svetu da je “dečak koji je namagarčio Džerarda” upravo on, stiglo je i do njegovog “šefa” O’Hare, a danas kaže da se nada da se bivši kapiten Liverpula ne ljuti na njega.\n– To je bila šala, nadam se da ne misli da sam hteo da ga ponizim – kazao je Nikles.


Dejan Tijago Stanković dobitnik EU nagrade za književnost\nTanjug 19. maja 2021. 10:06\nBEOGRAD – Srpski autor Dejan Tijago Stanković jedan je od osvajača ovogodišnje Nagrade EU za književnost za roman „Zamalek“, saopštili su organizatori nagrade.\nNagrada Evropske unije za književnost (EUPL) odaje priznanje piscima beletristike iz Evropske unije i šire.\nUključujući 41 članicu programa Kreativna Evropa, nagrada slavi 41 izvanredan novi književni talenat tokom ciklusa od tri godine.\nIstičući kreativnost i neizmerno i raznoliko bogatstvo savremene evropske književnosti na polju beletristike, EUPL ima za cilj da promoviše cirkulaciju literature u Evropi i podstakne veće interesovanje za nenacionalna književna dela.\nIzdanje 2021. nagrađuje trinaest laureata iz zemalja učesnica u ovom ciklusu.\nKomesar Gabriel je rekao da Nagrada EU za književnost slavi i promoviše neverovatnu kreativnost i raznolikost koje se mogu naći na evropskoj savremenoj književnoj sceni.\n„Neizmerna vrednost književnosti sada je očiglednija nego ikad ranije. Živeći u senci Covida više od godinu dana, knjige su postale „neophodne“ kazao je komesar Gabriel.\nEupl organizuje Konzorcijum udruženja koji čine Evropsko veće pisaca (EVC), Federacija evropskih izdavača (FEP) i Evropska i međunarodna federacija prodavaca knjiga (EIBF), uz podršku Evropske komisije.\n„Savet evropskih pisaca iskreno čestita nominovanim i dobitnicima ovogodišnje nagrade Evropske unije za književnost. Zahvaljujemo vam na vašoj neumornosti da posmatrate i pričate o svetu. Vi niste samo izvori lanca knjigovodstvene vrednosti, već su vaša dela izvori demokratije, kulturne razmene i raznolike evropske zajednice „, rekla je Nina George, predsednica Evropskog saveta pisaca.\nPiter Kraus Fom Klef, predsednik FEP-a, izrazio je nadu da će laureati EUPL-a za 2021. godinu moći da se upoznaju sa svojom publikom trenutno u svojoj zemlji i u budućnosti širom Evrope i šire.\n„Bilo lično ili na mreži, etiketa EUPL privukla je mnoge izdavače i podstakla prevođenje. Svaki prevod je živopisni dokaz bogatog, raznolikog i fascinantnog evropskog kreativnog izdavačkog pejzaža. Poznati evropski pisac i mislilac Umberto Eko rekao je „Prevod je jezik Evrope“. Parafrazirao bih ga rečima da je „Prevod jezik empatije“. Kao predsednik Federacije evropskih izdavača, ponosan sam i srećan što je toliko ranijih EUPL laureata prevedeno na razne evropske jezike, pronalazeči nove čitaoce i to je ono što iskreno želim laureatima za 2021. godinu“ rekao je From Klef.\nŽan Luk Trojtener, kopredsedavajući EIBF-a, ističe da je protekla godina bila veoma teška i izazovna za mnoge od nas.\n„Suočeni sa pandemijom i gubitkom pristupa mnogim našim omiljenim i utešnim kulturnim mestima, knjige su nam ponudile utehu, beg i avanture. Mogućnost čitanja različitih romana, različitih jezičkih i kulturnih pozadina, odličan je način interakcije i upoznavanja novih likova, navika i lokalnih kultura iz bezbednosti naših domova“ kazao je Luk Trojtener.


Trampu nisu potrebni argumenti, on je odlučio\nM. K. 2. februara 2019. 09:21\nNameru o izlasku iz tog dogovora juče je objavio američki predsednik Donald Tramp, ali njegova odluka nije bila iznenađenje za Moskvu. Kremlj je prethodno saopštio da očekuje da će SAD započeti proces povlačenja iz Sporazuma o raketama. Portparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov naglasio je da „u celini, nespremnost Amerikanaca da čuju bilo kakve argumente, da održe bilo kakve suštinske razgovore, sugeriše da je odluka o raskidu ovog ugovora u Vašingtonu doneta odavno“.\nRuski senator Oleg Morozov je rekao da će Rusija nastaviti da ulaže sve napore da se taj sporazum očuva i da će blisko sarađivati sa evropskim partnerima kako bi se sprečilo raspoređivanje američkih raketa srednjeg dometa u Evropi.\nOn je dodao da nema nikakve sumnje da će posle sadašnjeg defakto izlaska SAD iz Sporazuma o raketama za pola godine uslediti i izlazak de jure.\nMoskva je više puta saopštavala da se zamerke SAD zasnivaju na lažnim tvrdnjama da je domet ruske rakete 9M729 veći od dozvoljenih 500 kilometara, a rusko Ministarstvo odbrane je, prošlog meseca, na brifingu za atašee stranih država i novinare, iznelo tehničke karakteristike i dokaze o „misterioznoj“ raketi, navodeći da maksimalni domet rakete 9M729 iznosi 480 kilometara, što je u skladu sa Sporazumom.\nPrema njegovim rečima, to je povezano sa činjenicom da su istraživački programi koje sprovodi Amerika na raketama srednjeg i kratkog dometa praktično završeni i spremni za masovnu proizvodnju ili finalno testiranje tih sistema, kako bi se u što kraćem roku stavili u upotrebu.\nMoskva i Vašington se već dugo međusobno optužuju za kršenje Dogovora o likvidaciji raketa, koji su na vrhuncu Hladnog rata, 1987. godine, potpisali lideri SAD i SSSR-a, Ronald Regan i Mihail Gorbačov, i koji se smatrao možda i najvećim uspehom međunarodne kontrole naoružanja.\nDok SAD smatraju da raketa 9M729 nije u skladu sa Sporazumom, Moskva navodi da Amerika krši dogovor postavljanjem sistema protivraketne odbrane u Evropi, s obzirom na to da ti sistemi mogu da se koriste i za lansiranje krstarećih raketa „tomahavk“, u čijem je dometu praktično celokupna evropska teritorija Rusije.\nTramp se oglasio samo dan uoči isteka ultimatuma koji su SAD postavile početkom decembra, a po kome je Rusija imala rok od dva meseca da se „vrati poštovanju Sporazuma“, u suprotnom će SAD obustaviti svoje obaveze.\nDa bi se Sporazum očuvao, Vašington zahteva da Rusija uništi sve krstareće rakete tipa 9M729, lansirne stanice i prateću opremu, što Rusija smatra neprihvatljivim.\nTramp je rekao i da Amerika priprema vojni odgovor na rusko kršenja Sporazuma i da će u tome sarađivati sa saveznicima iz NATO-a, kako Rusija ne bi imala nikakvu vojnu prednost.\nsporazum o raketamarakete\nHongkong: Policija čuva aerodrom posle noći pune nasilja


Naučnici bi nazad, Srbija ih tera\nIako veliki broj mladih naučnika želi da se vrati iz inostranstva u visokoškolstvo Srbije, u tome ih sputavaju komplikovana birokratija i besmisleni propisi.\nU poslednjih pet godina samo je na Novosadskom univerzitetu bilo na desetine zahteva renomiranih mladih naučnika poreklom iz Srbije, koji su nakon uspešne karijere u inostranstvu želeli da se vrate u našu zemlju gde bi nastavili rad, ali su ih čekali problemi sa boravkom, nostrifikacijom diplome, zaposlenjem, statusom...\nDekan novosadskog Prirodno-matematičkog fakulteta Neda Mimica-Đukić kaže da se ova naučna institucija bori da zadrži nekoliko istaknutih naučnih radnika.\n“U svetu nema nostrifikacije diploma i sličnih prepreka. Tamo imate intervju i kao stručnjak posao ili dobijate ili ne. Prosto, cilj je dovesti nekog u zemlju, a ne oterati ga. U poslednjih pet godina imamo dosta zahteva za povratak od ljudi koji su otišli devedesetih godina. Pre svega su to naučnici koji su u Americi završili master i doktorske studije, ali je njihov povratak praktično nemoguć”, kaže Mimica-Đukić.\nPrema njenim rečima, ovi naučnici suočeni su sa nizom problema, jer država još nije rešila na koji način mogu da budu angažovani kao povratnici.\nPred njima je i gomila prepreka u vidu rešenja o državnom statusu, dozvole boravka, ili državljanstva. Boravišne dozvole izdaju se za vrlo kratko vreme, ali brzo i isteknu, i to kada ljudi treba da počnu neku drugu fazu svog angažovanja.\n“Čitav je niz problema, začaranih krugova, jer da bi neko bio u projektu on mora da ima zvanje, a ne može da ima zvanje ako nije zaposlen i na taj način se mladi ljudi praktično udaljavaju od suštine, a to je da se vrate ovde. U pitanju je nesklad svih mera koje sprečavaju tog mladog čoveka da se pridruži našoj zajednici, gde bi kao priznat naučnik imao od čega da živi”, kaže Mimica-Đukić.\n“Mi u ovom momentu imamo bračni par, gde je supruga iz naših krajeva, koja želi da se vrati u zemlju sa suprugom. Oboje su vrhunski stručnjaci, on je čak radio na Oksfordu u laboratoriji jednog nobelovca, međutim naša administracija njihov povratak čini gotovo nemogućim”, objašnjava Mimica-Đukić.\nRektor Novosadskog univerziteta Miroslav Vesković kaže da naša država mnogo gubi ovakvim tretiranjem naučnika povratnika.\n"Mislim da su problemi s kojima se suočavaju ovi mladi naučnici više posledica nedelovanja ili pogrešnog delovanja ljubomornih ili nesposobnih pojedinaca da im neko sposoban ne bi ugrozio poziciju", objašnjava rektor Novosadskog univerziteta.


► Uoči 30. godišnjice 'Plišane revolucije' stotine hiljada Čeha ponovo\nPavlović, dopisnica Agencije Beta)Dan uoči 30. godišnjice čehoslovačke "Plišane revolucije" koja je počela 17. novembra 1989. godine, danas se u praškom parku Letna okupilo 200.000 ljudi iz cele Češke na poziv nevladine inicijative Milion trenutaka za demokratiju.\nNa skupu zahtevaju od premijera Andreja Babiša i predsednika Miloša Zemana da prestanu da zloupotrebljavaju vlast koju su dobili pobedom na demokratskim izborima.\n"Protestujemo protiv zloupotrebe vlasti od strane onih koji su pobedili na izborima. Zar mogu da rade baš sve to hoće? Zar da im dopustimo baš sve? Niko ne može da radi šta mu se hoće, pa ni oni", kazao je demonstrantima Benjamin Rol, potpredsednik inicijative "Milion trenutaka za demokratiju" i njen portparol.\nDanašnje demonstracije, druge najveće od pada komunista 1989. godine, na istom mestu gde je pre 30 godina održan najmasovniji protest Plišane revolucije s preko pola miliona ljudi, "Milion trenutaka za demokratiju" organizuje da premijeru Babišu da ultimatum.\nOd premijera protiv koga je nedavno zaustavljeno krivično gonjenje zbog mahinacija oko dva miliona evra evropskih dotacija za Babišovu porodičnu farmu i konferencijski centar "Rodino gnezdo", demonstranti traže da do kraja godine proda svoj agro i hemijski koncern "Agrofert", uključujući medije koji su mu pomogli da pre šest godina uđe u politiku i reši se sukoba interesa.\nU ultimatumu takođe zahtevaju da smeni ministarku pravde Mariju Benešovu.\nZahtevaju i da do 31. decembra podnese ostavku, ako želi da zadrži svoj koncern koji je zbog čeških zakona o sukobu interesa u specijalnom povereničkom fondu od 2017. godine.\n"Želimo da se na terenu poštuju pravila. Da se sviraju ofsajdi i faulovi. A Andrej Babš je trenutno u ofsajdu i trebalo bi da bude izbačen iz igre", kazao je predsednik inicijative "Milion trenutaka za demokratiju" Mikulaš Minarž, na šta je usledilo skandiranje "Ostavka, ostavka!".\nDemonstrantima kojih je, po procenama policije, na početku bilo više od 200.000, dok organizatori kažu više od 300.000, govorili su i disidenti iz doba komunističkog režima, koji su organizovali demonstracije "Plišane revolucije": katolički biskup Vaclav Mali i Dana Njemcova.\nMali je upozorio da današnjim demonstracijama nije cilj da bilo koga vređaju, ali da demonstranti žele da u Češkoj bude na snazi jednakost pred zakonom za sve, a da temelj politike bude humanost, dok su, po njegovim rečima, danas u politici tehnokrate moći i "glave koje govore ono što ima došaptavaju PR savetnici".\n"Ne smemo da dopustimo da nam neko nametne demagogiju, shvatanje države kao preduzeća, obnavljanje cenzure, ograničavanje sredstava informisanja, da nam ukradu javni prostor", kazala je Njemcova.\nZbog uobičajenih tvrdnji premijera i šefa države da su to samo protesti "propalih intelektualaca iz Praga" i "gubitnika izbora iz opozicije", na današnje demonstracije došli su na traktorima i predstavnici malih poljoprivrednika iz Asocijacije privatne poljoprivrede da pokažu solidarnost sa zahtevima skupa.\n"Kod naših suseda svuda u Evropi pratimo napade na demokratiju i porast populizma. Na primer, u Mađarskoj i Poljskoj je već vrag odneo šalu, tamo se aktivno i neprikriveno nameću autoritarni mehanizmi i ugnjetava sloboda. Kod nas to ne sme da ode tako daleko", kazala je češkoj agenciji ČTK Jana Štajnke u Drezdenu, u Nemačkoj, na demonstracijama priređenim u znak solidarnosti s praškim protestom u parku Letna.\nPredsednik Češke Miloš Zeman optužio je demonstrante da nisu demokrate jer izlaze da protestuju da promene ishod slobodnih demokratskih izbora.\nUz glasne zvižduke i skandiranje "Nosi se, agente državne bezbednosti", "Tajna policija" i "Sramota", premijer Češke Andrej Babiš položio je danas cveće i...\nBivši češki predsednik Vaclav Klaus ocenio je danas u Torunju na severu Poljske da je Češka naivno i s neoprostivom bezbrižnošću ušla u Evropsku uniju koja se pokazala kao postdemokratska,...\nPrefarban Lenonov zid u Pragu\nČuveni Lenonov zid u Pragu, posvećen slavnom Bitlsu, prefarban je uz poruku "Zid je gotov!"\nŠirom Češke proslava plišane revolucije\nŠirom zemlje zapaljenim svećama, vencima i cvećem na ključnim mestima "plišane revolucije" uz parolu "Ipak je vredelo", obični Česi i njihovi zvaničnici obeležavaju 25....


Džo Bajden - WebTribune\nHome/Ознака: Džo Bajden\n1 сат pre\tU FOKUSU 0\nBivši predsednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Tramp izjavio je da je njegov naslednik Džo Bajden „najgori predsednik u istoriji“ zemlje. „Ispostavilo se da je on kombinacija Džimija Kartera i Herberta Huvera“, rekao je Tramp tokom mitinga u Ilinoisu i još jednom rekao da je Bajden došao na vlast „nameštenim“ izborima. …\nPredsednik SAD-a Džo Bajden potpisao je u subotu prvi veliki savezni zakon o kontroli oružja usvojen posle više decenija. Usvajanje pomenutog zakona označava značajan dvostranački proboj u jednom od najspornijih političkih pitanja u Vašingtonu. „Ako Bog da, to će spasiti mnogo života“, rekao je Bajden u Beloj kući kada je …\nAntiruske sankcije će se vratiti Bajdenu kao bumerang kada Putin pobedi u naftnom ratu. Ovo je napisao kolumnista CBS-a Kristofer Vajt. Prošlo je četiri meseca otkako je Zapad počeo da uvodi sankcije Rusiji, a sada su SAD zabrinute da te sankcije nemaju očekivani efekat. U stvari, oni pogoršavaju inflaciju u …\n5 дана pre\tU FOKUSU 0\n6 дана pre\tU FOKUSU 1\n3 седмице pre\tU FOKUSU 2\nBajden dobio poruku iz Rusije: Ne računaj da ćeš dobiti našu naftu po manjim cenama\nAmerički predsednik Džo Bajden je rekao da zapadne zemlje razatraju mogućnost kupovine ruske nafte po cenama ispod tržišnih umesto da odbijaju da je uvoze. „Problem se pojavio sada kada Evropa odlučuje da li će dodatno ograničiti kupovinu ruske nafte. Postoje aktivna razmišljanja da se možda ide čak i na kupovinu …\nThe Spectator piše da bi republikanci uskoro mogli opozvati Bajdena: Mediji otkrili scenario Bajdenovog skidanja sa vlasti\nRepublikanci, koji brzo dobijaju na popularnosti zbog pogoršanja ekonomske situacije u Sjedinjenim Državama i Bajdenovog niskog rejtinga, mogu opozvati predsednika, smatra kolumnista The Spectator Fredi Grej. „Republikanska partija pamti da su njihovi protivnici, demokrate, iskoristili opoziv kao razlog da uklone Trampa sa vlasti. Sada žele da se osvete“, naglasio je …\nPortparol kineskog ministarstva spoljnih poslova Vang Venbin rekao je da će „pogrešan put“ kojim SAD idu prema Tajvanu izazvati nepovratne posledice. Dodao je da će na kraju naterati Vašington da plati visoku cenu. „SAD su uložile sve napore da se poigraju rečima o principu jedne Kine“, rekao je Vang Venbin …


Jesen donijela nove turističke trendove\nNesvakidašnje topli oktobar sa temperaturom mora od 23 stepena, kao i niže cijene u hotelima i privatnom smještaju u Budvu su dovele turiste sa svih strana svijeta željne uživanja u prirodnim ljepotama, ali i raznovrsnoj ponudi budvanskih ugostitelja.\nPrema poslednjoj procjeni brojnog stanja u Budvi boravi oko 7.200 gostiju, što je za 2.700 gostiju višeu odnosu na isti period prošle godine, a porast je evidentan i u hotelskom i u privatnom smještaju. Od početka oktobra svake sedmice se bilježi rast u broju dolazaka.\n“Postsezona je, kada je u pitanju promet – odlična! Kako je Miholjsko ljeto dodatno produžilo odmorišnu, a u jeku je „MICE” sezona, sredinom novembra ćemo moći da preciziramo i kakvi su bili prihodi” – istakli su u upravi hotelske kompanije „Montenegro stars“u čijem sastavu posluje „Splendid“, najveći crnogorski rizort sa 5 zvjezdica i hoteli „Montenegro“ i „Blue Star“ sa 4 zvjezdice.\n“U septembru je popunjenost bila 100 %, a do sredine novembra prosječna iznosi 60 %. Ova postzeona je potvrdila da smo decenijama željeni cilj (ispunjen prošle godine) o produženju sezone –ispunili i ove .Prosječna popunjenost u hotelima „Montenegro stars” lanca iznosila je preko 50 % . Partikularni cilj za ovu godinu je postavljen i na njegovom ostvarenju se intezivno radi, a to je da tokom zimskih mjeseci prosječna popunjenost bude 40 %.O detaljima ćemo moći da govorimo u sljedećih par mjeseci.“ – naglašavaju u hotelskoj kompaniji “Montenegro stars” .\nDa „postsezona“ protiče u znaku dobre posjećenosti potvrđuju i iz Hotelske grupe „Budvanska rivijera“.\n„ Samo u oktobru (do 28.10.) realizovano je gotovo 24 hiljade noćenja što je za 17% bolji pokazatelj turističkog obima prometa u odnosu na 2018. U prilog tome svakako govori i činjenica da je osim hotela „Palas“ još uvijek otvoren i hotel „Aleksandar“ i radiće do 3.novembra. U ovom trenutku sa zadovoljstvom možemo povući paralelu sa predsezonskim periodom koji je u ovoj turističkoj godini takođe zabilježio procente koji su viši u odnosu na uporedni prošlogodišnji period. Tako je u u martu procenat povećanja za čak 54% odnosno u aprilu za 25% “ – saopštili su iz HG „Budvanska rivijera“.\nGrupacija je na kraju septembra imala preko 430 hiljada noćenja (za 9 mjeseci rada) u okviru čega je evidentan i podatak da su sva vodeća emitivna tržišta zabilježila više procente više u odnosu na prošlogodišnje rezultate: Rusija za 6%, Srbija za 5%, Poljska za 12%, Engleska za 8%, Norveška za 36%, kao i domaće tržište (zahvaljujući radu hotela Palas u jesenje/ zimskom periodu) za čak 39% .\nIz Hotelske grupe „Budvanska rivijera“ zaključuju da je ranijim otvaranjem hotela i radom od gotovo 7 mjeseci, sezonalnost smanjena u odnosu na prethodne godine i da su aranžmani zapadnoevropskih touroperatora, „incentive“ i „mice“ rezervacije, kao i korporativni događaji, doprinjeli tom dodatnom vansezonskom angažovanju hotelskih kapaciteta, što i jeste direktno uticalo na dobre rezultate poslovanja.\nU periodu od početka aprila do kraja oktobra ostvareno je oko 250.000 noćenja u hotelu “Bellevue” hotelske grupe “Iberostar”, koji izražavaju zadovoljstvo ovogodišnjom turističkom sezonom. U ovom hotelu sa četiri zvjezdice i preko 1.300 ležajeva u periodu pred i postsezone najviše su odmarali gosti iz Engleske, Njemačke i Rusije, dok su u glavnoj sezoni najbrojniji bili gosti iz Rusije.\nHotel “Mediteran” u Bečićimatokom juna, jula i avgusta ove godine bilježi popunjenost od 89% do čak 97%. Na godišnjem nivou, od 5. februara kada je ovaj hotel primio prve goste, pa sve do 25. oktobra popunjenost ukupnih kapaciteta iznosi 85%. Najviše noćenja su ostvarili gosti iz Njemačke, više od 22.000, dok su na drugom mjestu gosti iz Rusije, a na trećem gosti iz regiona – saznajemo iz menadžmenta hotela. Ono što ohrabruje jeste činjenica da u sektoru prodaje hotela planiraju da će ostvariti oko 55.000 noćenja od početka oktobra 2019. do 7.maja 2020. godine, uz pauzu u radu od 15. decembra do 8.februara. Gosti koji će u ovom periodu boraviti u Bečićima dolaze iz Njemačke i skandinavskih zemalja.\nBolju prijavu boravka, što uslovljava i bolju naplatu boravišne takse ističu i u Turističkoj organizaciji opštine Budva. Prema zvaničnim podacima MONSTAT-a i prema preliminarnim procjenama broja gostiju u individualnom smještaju, budvansku rivijeru je do 1. septembra posjetilo više od 780.000 gostiju (2% više u odnosu na 2018) koji su ostvarili više od 4.200.000 noćenja (9% više u odnosu na 2018).\nVelikim brojem manifestacija, u sopstvenoj organizaciji ili kroz podršku projektima, TOB se i tokom 2018. potrudio da gostima uljepša ambijent destinacije koju su izabrali za godišnji odmor.\nUlaganjem u pješačke staze, dječija i sportska igrališta i postavljanjem turističke signalizacije u Starom gradu dodatno su se turistički valorizovale javne površine koje tokom cijele godine koriste, kako stanovnici Budve, tako i brojni gosti.Promotivne aktivnosti traju tokom cijele godine, kako unutar Crne Gore, tako i u regionu i Evropi.\nInteresovanje medija i studijskih grupa za jednu od najljepših jadranskih rivijera je veliko.\nTokom ove godine sa kulturno-istorijskim blagom Budve i turističkim potencijalima upoznali su se predstavnici medija i tur-operatora iz Italije, Belgije, Njemačke, Rusije, Francuske, Srbije, Austrije, Izraela, Kine, Brazila, Poljske.\nSlike prelijepih budvanskih predjela zahvaljujući mnogobrojnim „influenserima“ obilaze svijet, što zahvaljujući poznatim svjetskim ličnostima koje tu borave , što skrivenim hedonističkim uvalama koje prosto pozivaju na uživanje.\nI dok se brojni gosti još uvijek kupaju u toplom i bistrom Jadranskom moru, a ulicama Starog grada počinju da se šire mirisi zimskih jela, poput raštana sa suvim mesom, uspavano ostrvo Sv.Nikola,proglašeno od strane uglednog američkog časopisa „Forbs“ za jedno od 9 najljepših u Evrope podsjeća na svu raskoš Budve!\nA turistički poslenici ne daju ljetu da se uspava, jer tek počinju pripreme za glamurozni doček nove 2020. godine, po kojoj je Budva prepoznata u cijelom regionu.


Šarkić: Crna Gora zabilježila pozitivne rezultate u evropskim i evroatlantskim integracijama | EUME\nNaslovnica Info Press info Šarkić: Crna Gora zabilježila pozitivne rezultate u evropskim i evroatlantskim integracijama\nŠarkić: Crna Gora zabilježila pozitivne rezultate u evropskim i evroatlantskim integracijama\nCrna Gora je, deset godina nakon sticanja nezavisnosti, ostvarila pozitivne rezultate zahvaljujući velikoj posvećenosti i radu svih pojedinaca i institucija koje su uključene u realizaciju nacionalnih strateških prioriteta, rekao je državni sekretar Ministarstva odbrane, Bojan Šarkić.\nOn je, na otvaranju obuke „Podrška uključivanju Crne Gore u NATO“ koju realizuju minisatrstava odbrane Crne Gore i Slovenije, kazao da će to biti odlična prilika da se od slovenačkih ekpserata saznaju iskustva i izazovi iz procesa pristupanja Alijansi.\n„Naročito ona koje su se ticala samog predpristupnog procesa i aktivnosti nakon sticanja članstva“, kazao je Šarkić.\nŠarkić je rekao da je Crna Gora, od obnavljanja nezavisnosti, postigla značajan napredak na spoljno – političkom planu.\n„Crna Gora se, deset godina nakon referenduma, posvetila razvijanju dobrosusjednih odnosa na Zapadnom Balkanu, evroatlantskim i evropskim integracijama, a u svim procesima je zabilježila pozitivne rezultate“, ocijenio je Šarkić.\nOn je kazao da ostvareni progres nije došao sam po sebi već je, kako je istakao, rezultat velike posvećenosti i rada svih pojedinaca i institucija koje su uključene u realizaciju nacionalnih strateških prioriteta.\n„Ovako snažna posvećenost je u direkton vezi sa sveukupnim reformama koje se implementiraju u svim oblastima društvenog života“, dodao je Šarkić.\nKada je riječ o sektoru odbrane, on je ukazao da je Crna Gora od 2006. godine sprovela teške i izazovne reforme, donijela strateške dokumente, prilagodila nacionalnu legislativu savremenim međunarodnim standardima i reformisala oružane snage.\n„Upravo su sinergija evropskih i evroatlantskih procesa, konstantna podrška partnerskih zemalja i međunarodmnih organizacija i naše posvećeno zalaganje, rezultatai upućivanja pozivnice za članstvo u NATO“, rekao je Šarkić.\nKako je naveo, u maju se očekuje potpisivanje Protokola o pristupanju Alijansi, nakon čega slijedi ratifikacija od strane 28 država članica.\n„Uvjeren sam da će naša posvećenost daljim reformama i ispunjavanju obaveza biti dovoljan podsticaj NATO članicama da ratifikaciju u svojim zemljama završe u što kraćem roku“, ocijenio je Šarkić.\nOn očekuje da će obuke doprinijeti jasnijoj viziji budućih koraka koje Crna Gora treba da učini do pune integracije u NATO.\nAmbasador Slovenije u Crnoj Gori, Mitja Močnik kazao je da ta država, dvije godine nakon isteka mandata NATO kontakt države, nastavlja da prenosi svoja iskustva i pruža pomoć Crnoj Gori na evroatlnatskom putu.\nOn je kazao da je međunarodna razvojna saradnja važan dio vanjske politike i da je Crna Gora jedna od najvažnijih država za Sloveniju.\nMočnik je rekao da je Slovenija, od 2008. do 2015. godine, Crnoj Gori namijenila oko 12 miliona eura, a prioritet je, kako je dodao, bio na ulaganju tog novca na projekte, od kojih će biti rezultata.\n„U prethodnim godinama ta razvojna pomoć je bila fragmentirana, pa rezultati nijesu bili vidljivi“, naveo je Močnik.


Dojenje u javnosti ne treba da bude tabu i to pokazuju ove slavne mame! – Ženski kutak\nKao i svim majkama na svetu i popularnim damama koje su se ostvarile u ulozi majke je najvažnije da njihova beba bude sita i zdrava. Mnoge od njih iz tog razloga su podojile svoju bebu na javnom mestu ili ponosno podelile fotografiju dojenja i poručile kako je veoma važno stalno podizati svest o važnosti tog čina.\nPogledajte neodoljive fotografije koje su slavne mame podelile sa svetom kako bi pokazale svoju radost i najemotivnije trenutke majčinstva, ali i skinule stigmu koja nažalost prati ovakve divne prizore.\nPevačica Pink je prošle godine objavila na svom Instagramu fotografiju na kojoj doji svog sina Džemsona Muna i to dok planinari, a u opisu slike je napisala „Od planinarenja ožednimo“. Ona je istakla da je takav čin normalan između majke i deteta i da ljudi ne treba da se zgražavaju nad tim prizorom.


Srbijagas i Gasprom pregovaraju o novoj ceni gasa, sigurno će biti skuplji\nHome » Srbijagas i Gasprom pregovaraju o novoj ceni gasa, sigurno će biti skuplji\nPregovori “Srbijagasa” i “Gasproma” o novom ugovoru za isporuku plavog goriva već su počeli i vode se na kompanijskom nivou, što znači da Ministarstvo energetike nije uključeno u njih.\n– Ti pregovori nisu laki – istakla je ministarka. – Sve opcije su na stolu, od produženja ugovora do kraja godine do sklapanja dugoročnog ugovora. Ministarstvo smatra da je bolje da bude produžen, ali ne limitiramo nikakvu vrstu odnosa koji će “Srbijagas” da napravi sa ruskom stranom. Pregovori će trajati, ne mogu da se završe brzo, jer je to uvek tako.\nSTRUČNJACI: MOGUĆ SKOK DO 3.500$\nCENA gasa mogla bi do zime da se utrostruči i da dostigne 3.500 dolara za 1.000 kubnih metara, procenjuje norveška kompanija “Rustad enerdži”.\n– Evropa nastoji da ograniči snabdevanje ruskim plavim gorivom, a neće biti dovoljno tečnog gasa koji bi mogao da ga zameni tokom hladnih dana – navode analitičari ove kompanije. – Zamena kubika iz Rusije će biti izuzetno teška, sa dalekosežnim posledicama po stanovništvo, ekonomiju Evrope i ulogu gasa u energetskoj tranziciji.\nGeneralni direktor “Srbijagasa”, Dušan Bajatović, početkom maja je istakao da je siguran da će novi ugovor sa Rusijom da bude povoljan, ali da je teško zamisliti da ostane ista cena gasa. On je tada najavio i da će naša zemlja graditi još jedno skladište za plavo gorivo, Bantski Itebej. Predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, nedavno je ocenio da Srbija 100 odsto zavisi od ruskog gasa i da sada nema govora o diverzifikaciji snabdevanja.\nNakon otkrića da su mnogi korisnici Tvitera zapravo BOTOVI, Mask počeo da ih sprda: Neka se javi ko je BOT\nNovo istraživanja pokazuje da bi “UBIRANJE KRVI OD MLADIH” moglo da proizvede “BESMRTNOST”


Priprema godišnjeg finansijskog izveštaja - završnog računa za 2021.Centar za edukaciju Instituta za ekonomiju i pravo, Beograd14-15. decembar 2021. | IEP | 2022\nPriprema godišnjeg finansijskog izveštaja – završnog računa za 2021.\n14-15. decembar 2021.\nPriprema godišnjeg finansijskog izveštaja – završnog računa za 2021.Centar za edukaciju Instituta za ekonomiju i pravo, Beograd14-15. decembar 2021.\nInstitut za ekonomiju i pravo Vas poziva na seminar kome je centralna tema priprema za izradu godišnjeg finansijskog izveštaja odnosno završnog računa za 2021. godinu. Dodatno, obradićemo pitanje stalnog stručnog usavršavanja i napredovanja u zvanja, noviju praksu budžetske inspekcije i mogućnosti novog zapošljavanja. Neizostavno, tu su i pitanja planiranja javnih nabavki i nabavki na koje se zakon ne primenjuje kao i godišnjeg izveštaja o javnim nabavkama. Priprema godišnjeg finansijskog izveštaja\nSeminar je namenjen odgovornim licima kod korisnika javnih sredstava.\nIzradi godišnjih finansijskih izveštaja budžetskih korisnika i korisnika sredstava Organizacija za obavezno socijalno osiguranje prethode veoma važni poslovi koji obuhvataju više faza. Od usaglašavanja evidencije i stanja glavne knjige sa dnevnikom glavne knjige, kao i usaglašavanja pomoćnih knjiga sa glavnom knjigom i to pre popisa imovine i obaveza, potom usaglašavanja stanja imovine i obaveza, usaglašavanja stanja finansijskih plasmana, potraživanja i obaveza pa do popisa stanja imovine i obaveza, bavićemo se aktivnostima koje će omogućiti da Vaš godišnji finansijski izveštaj ispuni svoju najvažniju funkciju: da bude verodostojan, ispravan i tačan. Priprema godišnjeg finansijskog izveštaja\nUtorak, 14-15. decembar 2021.\nPrikaz novog Pravilnika o stalnom stručnom usavršavanju i napredovanju u zvanja nastavnika, vaspitača i stručnih saradnika\nPripreme za izradu godišnjeg finansijskog izveštaja – završnog računa za 2021. godinu\n– Zapošljavanje lica na neodređeno vreme i angažovanje lica van radnog odnosa\nNovija praksa Budžetske inspekcije\nBojana Badnjarević, Radmila Cvetićanin


Vučić - Gabriel: Ukrajinski konflikt sve teži za Srbiju, EU treba Zapadni Balkan | TRT Bosanski\nVučić - Gabriel: Ukr...\nVučić - Gabriel: Ukrajinski konflikt sve teži za Srbiju, EU treba Zapadni Balkan\nUkrajinski konflikt je sve teži za Srbiju, Evropa nije protiv Rusije, ocjenili su danas premijer Srbije Aleksandar Vučić i vicekanacelar Njemačke Sigmar Gabriel.\n17.11.2014 ~ 16.05.2020\nOni su nakon susreta u Palati Srbije i sjednice srpsko-njemačkog poslovnog foruma na zajedničkoj konferenciji za novinare izrazli spremnost za saradnju na svim poljima radi članstva Srbije u EU.\nDvojica zvaničnika iznijeli su stavove u vezi sa ukrajinskom krizom i pozicijom Srbije prema toj situaciji.\n„Ukrajinski konflikt je sve teži za Srbiju. Naš glavni zadatak je da očuvamo stabilnost u regionu. Srbija je važan stup stabilnosti u regionu“, rekao je Vučić odgovarajući na pitanje da li je danas bilo riječi o tome da li će Srbija uvodti sankcije Rusiji.\nVučić je kazao da Srbija, uprkos teškim ekonomskim reformama, mora da sačuva i političku stabilnost.\nZa svoj stav da bi uvođenje sankcija Rusiji bilo štetno za Srbiju Vučić je kazao da ga nije krio ni od njemačkog vicekancelara.\nPremijer Srbije je odgovarajući na pitanje njemačkog novinara „u kojoj mjeri postoje sumnje njemačke vlade u bliskosti Srbije i Rusije“, za poziciju Srbije u odnosima prema EU i Rusiji ponovio da ne vidi problem što Srbija pored jasnog puta ka članstvu u EU želi dobre odnose sa Ruskom Federacijom.\n„Mi idemo u EU, ja mislim da nas i nemačka vlada i dve velike partije doživljavaju kao partnere kojima mogu da veruju. Srbija je pouzdan partner jer nikoga ne laže“, rekao je Vučić dodavši da ovaj stav iznosi u Berlinu, Beogradu i Moskvi.\nOn je pojasnio da Srbija pored svog evropskog puta ima dobre odnose sa Ruskom Federacijom.\n„Zašto bi to nekom u EU smetalo. Ako Poljska u trgovini sa Rusijom izgubi milijardu i po EU će da joj nadoknadi milijardu i sto. Ko će Srbiji nešto da nadoknadi“, upitao je Vučić rekavši da Srbija mora da brine o svom narodu i da Njemačka po prvi put ima pouzdanog partnera u Srbiji.\n- Evropi potreban Zapadni Balkan -\nNjemački vicekancelar Sigmar Gabriel je rekao da ima razumjevanja za poziciju Srbije prema Rusiji te da ima stav da su srbijanska vlada i narod već ubijeđeni da treba da se pridruže EU i da nema potrebe da ih ubjeđuju.\nOn je istakao da ne smije da se napusti ideja „evropske Rusije“ te da je za regione izvan EU uvijek važno da imaju dobre odnose sa svojim susjedima.\n„Ta ideja se sada čini jako dalekom i udaljenom. Evropa nije protiv Rusije, ona se ne postavlja protiv Rusije“, izjavio je njemački zvaničnik izrazivši ubjeđenje da konflikt između Evrope i Rusije treba drugačije da se riješi u odnosu na onaj koji zastupa ruska vlada.\nGabriel je rekao da se promjene u Srbiji već dešavaju i da odluka da se priključi EU nije odluka protiv nekoga.\n„To nije odluka protiv druge zemlje u svijetu.To je odluka da se kroz saradnju stvori dobar život za ljude i mir. To je oduka za vrijednosti ideje suživota, slobode mišljenja, demokratije“, izjavio je on.\nPonovivši stav Njemačke da je veoma zainteresovana da podrži Srbiju na njenom putu ka članstvu u EU on je ponovio i da preduzeća iz njegove zemlje planiraju nove i proširenje već postojećih investicija.\n„Uvjereni smo da Srbija ima velike šanse da uspješno prođe put ka EU. Imamo interes podržavati sviju koji sus premni nastaviti put reformi. Ne samo da Srbija treba Evropu, Evropi je potreban Zapadni Balkan“, poručio je Gabriel u obraćanju javnosti nakon danas održanog srpsko-njemačkog poslovnog foruma.


Međusobna promocija u okviru lokalnih manifestacija | novilist.rs\nNaslovna Trebinje Međusobna promocija u okviru lokalnih manifestacija\nMeđusobna promocija u okviru lokalnih manifestacija\nGradonačelnici Banjaluke i Trebinja, Igor Radojičić i Luka Petrović, dogovorili su danas da ova dva grada budu međusobno promovisana u okviru gradskih manifestacija iz oblasti kulture.\nNa taj način Banjaluka će dobiti svoj dan u okviru „Trebinjskog kulturnog ljeta“, a Trebinje u okviru neke od banjalučkih manifestacija, što će nadležne službe definisati naknadno kroz agendu.\nGradonačelnik Trebinja Luka Petrović rekao je da je dogovorena i promocija Trebinja i Hercegovine tako što će u Banjaluci biti otvorena „Hercegovačka kuća“ u kojoj će se prodavati domaći proizvodi sa tog područja.\n„Riječ je o proizvodima poljoprivrednih proizvođača i mnogih kooperanata iz Hercegovine. Očekujemo da će u narednih 60 dana `Hercegovačka kuća` početi da da radi u Banjaluci“, rekao je Petrović novinarima u Banjaluci nakon sastanka.\nOn je ocijenio da je veoma važna komunikacija između lokalnih zajednica jer zajedno mogu da doprinesu boljem životu svakog građanina.\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić izjavio je da je razgovor delegacija Banjaluke i Trebinja o iskustvima gradskih odjeljenja, javnih ustanova i preduzeća bio veoma koristan.\n„Ima pozitivnih iskustava iz Trebinja u oblastima turizma, razvoja poljoprivrede i sela, promocije i razvoja grada, urbanizma“, rekao je Radojičić.\nOn je naglasio da će gradske službe Banjaluke i Trebinja nastaviti saradnju, kao i gradske ustanove i institucije.\nPrethodni tekstU prošloj godini povećan broj nezgoda\nSljedeći tekstPočela podjela mašina u okviru projekta “Podrška socio-ekonomskoj stabilnosti regije zapadnog Balkana 2017 – 2018”


Saša Janković: Nemamo čega da se plašimo - Dnevni list Danas\nPokret slobodnih građana prijavio svoj skup 6. oktobra na Trgu republike\nSaša Janković: Nemamo čega da se plašimo\n* Incidenti i ko ih priprema nas ne interesuju jer ovo je naš grad i naša zemlja\nPokret slobodnih građana prijavio je skup koji organizuje 6. oktobra na Trgu republike nadležnim organima i pripremio obezbeđenje skupa i ostale zakonske obaveze.\n0Piše: L. V. 04. oktobra 2017. 14.30\n– Skup je prijavljen pre nekoliko dana. Obezbeđenje i sve drugo što zakon nalaže smo pripremili. Incidenti i ko ih priprema nas ne interesuju jer ovo je naš grad i naša zemlja i nemamo od koga i čega da se plašimo – kaže za Danas Saša Janković, lider PSG, odgovarajući na pitanje da li je skup prijavljen, hoće li imati obezbeđenje i da li očekuje eventualne incidente.\nSkup na Trgu u 18 sati prvi je u nizu javnih političkih okupljanja koji će biti pritisak na vlast da obezbedi fer i demokratske izborne uslove. Okupljenima se neće obraćati politički lideri već istaknute javne ličnosti. Pokret slobodnih građana neće posebno zvati bilo koju političku organizaciju, niti će bilo koja biti sprečena da se na skupu pojavi. Pozivani su svi oni koji hoće da biraju slobodno, i da budu birani pošteno. Na skupu će govoriti profesor i reditelj Janko Baljak, profesor i književni kritičar Gojko Tešić, advokat Vladimir Gajić, omladinski aktivista Filip Vukša…\nInicijativa: Bićemo i na protestu 6. oktobra\nIako ne učestvujemo u organizaciji ovog protesta, bićemo na njemu. Kao i sedmog oktobra kada podržavamo protest Policijskog i Vojnog sindikata Srbije pod nazivom „Vratimo nam državu“. Podržali smo mnoge proteste koji se u zadnje vreme dešavaju. LJudi su sa razlogom jako nezadovoljni i ogorčeni. Smatramo da je manifestacija nezadovoljstva na ulicama, kao i druge vrste protesta, akcija, peticija dobra prilika da se ljudi povežu i zainteresuju, prenese poruka i pokrenu građani u odbranu svojih prava, kaže Radomir Lazović iz Inicijative Ne da(vi)mo Beograd upitan hoće li aktivisti Inicijative ići na protest 6. oktobra koji organizuje pokret Saše Jankovića.\npokret slobodnih gradjana, skup opozicijeBeograd


UEFA PRAŠTA: Partizan će igrati Evropu! | Happy BSC portal\nUEFA PRAŠTA: Partizan će igrati Evropu!\nFudbalski klub Partizan uspeo je da sklopi sporazum sa Evropskom fudbalskom federacijom (UEFA) o suspendovanju jednogodišnje zabrane igranja na međunarodnoj sceni, preneo je B92.\nPotpisani dokument bi u toku dana trebalo da stigne u Humsku, a potom da bude prosleđen Sudu za sportsku arbitražu u Lozani, kojem se Partizan žalio nakon izricanja kazne.\nS obzirom na to da više nije kažnjen, FK Partizan će dobiti pojačani monitoring iz UEFA, s tim što je praktično na uslovnoj kazni jer ako ponovo bude kuburio sa dugovima posledice bi mogle da budu katastrofalnije nego sada.\nPartizan je kaznu i dobio zato što je imao oko 2,5 miliona evra neplaćenih dugova zaključno sa septembrom 2016. godine. Najveći deo tog novca je na ime poreza i doprinosa, koji su crno-beli obavezni da plate državnim organima u Srbiji.