Porodica u Srbiji: Zašto očevi provode samo 11 minuta dnevno sa decom - Šta žene žele Porodica u Srbiji: Zašto očevi provode samo 11 minuta dnevno sa decom - Šta žene žele\nPorodica u Srbiji: Zašto očevi provode samo 11 minuta dnevno sa decom\nFebruary 8, 2021 , In:\tSupermama\t, With: No Comments\n„Srbiju još karakteriše dominantno patrijarhalni kulturni obrazac što znači da se muškarci u maloj meri bave kućnim poslovima”, kaže za BBC Dragan Stanojević, docent na Katedri za sociologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu. Dakle, tata je samo očinska figura\nDarko Šapić ima 48 godina, nastavnik je fizičke kulture i atletski trener.\nIma i dvoje maloletne dece.\nUstaje svako jutro pre sedam sati, odvozi decu u školu, a onda odlazi u svoju, gde brine o desetinama druge dece.\n„Pre podne sam u školi, posle podne na treningu, a slobodno vreme mi počinje posle 18 časova.\n„Nedelja je dan koji posvećujem u potpunosti porodici”, kaže on, odgovarajući na pitanje koliko ima vremena za svoju decu.\nDarko se, međutim, ne uklapa u većinski profil očeva u Srbiji. Prema istraživanju Republičkog zavoda za statistiku, očevi dnevno sa decom provedu u proseku – 11 minuta.\n„Srbiju još karakteriše dominantno patrijarhalni kulturni obrazac što znači da se muškarci u maloj meri bave kućnim poslovima”, kaže za BBC Dragan Stanojević, docent na Katedri za sociologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu.\n„Slična je situacija i sa učestvovanjem u aktivnostima oko dece, posebno dok su ona mala”.\nU njegovom doktorskom radu „Novo očinstvo u Srbiji” piše da je tek svaki dvadeseti otac u našoj zemlji kompletno uključen u roditeljstvo.\nKako izgleda porodiljsko odsustvo za očeve u Srbiji\nRacionalno potrošeno vreme\nDarko već 22 godine radi u jednoj novobeogradskoj osnovnoj školi, a kao atletski trener ima više od 20 godina iskustva.\nOn je otac devojčice od 15 godina i dečaka od 10 godina.\n„Izuzetno racionalno sam potrošio slobodno vreme na njih. Preuzeo sam odgovornost da ih vodim u školu ili na njihove treninge, a u putu se ispričamo o dešavanjima u školi”, kaže on.\nPomaže im i oko učenja – zadužen je za matematiku i predmet Svet oko nas, a supruga za jezike i istoriju.\nDodaje da je svaka nedelja rezervisana za odlazak u prirodu ili porodični ručak.\nĆerki je usadio ljubav prema atletici i sada joj i trener.\n„Sa sinom idem na pijacu, peremo automobil ili svi zajedno vozimo bicikle, odemo pred zgradu da pikamo fudbal i to druženje ima potpuno drugu dimenziju”, istakao je.\n„Vreme leti i oni brzo odrastaju. Za njih ćemo uvek biti neko ko im dosađuje. Ali zauvek će im ostati neko sećanje na vreme koje smo proveli zajedno.\n„Deca se neće setiti da su dobili neku skupu igračku ili da smo ih vodili u neki njima omiljen restoran, već upravo tih trenutaka dok smo se družili”.\nIstraživanja Instituta za sociološka istraživanja Filozofskog fakulteta kontinuirano pokazuju da postoji značajna rodna asimetrija u privatnoj sferi, među kojima je i roditeljstvo, objašnjava sociolog Stanojević.\n„Poslednje istraživanje Instituta pokazuje da su muškarci minimalno uključeni u kućne obaveze (spremanje obroka, čišćenje, peglanje, pranje posuđa), odnosno da većinu svih tih poslova obavljaju žene”, kaže on.\n„U čišćenju, spremanju, prepovijanju, oblačenju deteta je veoma mali broj očeva uključen, dok je nešto veće učešće u aktivnostima poput izvođenja u park, igranja i stavljanje dece u krevet”.\nČak i onda kada su uključeni, kaže sociolog, najčešće se radi „o aktivnostima u koje spadaju igra i interakcija sa decom, a manje svakodnevne obaveze održavanja i nege”.\nMama – kuća i deca, a tata – samo očinska figura\nS obzirom na veliko iskustvo u radu sa decom, Šapić je primetio da danas mnogi roditelji nemaju previše vremena da se bave i druže sa svojom decom.\n„Iskustvo mi govori da se malo vremena posvećuje deci van škole. Ili bar nedovoljno koliko imaju potrebu i zaslužuju”, kaže on.\nNa roditeljske sastanke uglavnom dolaze majke.\n„Znam da su očevi više zauzeti od majki i da su mamina pleća za sve – i kuća i deca i posao. Ali otac, kao figura u razvoju deteta, veoma je važan faktor”.\n„Gledajući razvoj dece iz dve vizure – i kao roditelj i kao razredni starešina – shvatio sam da nema opravdanja da se ne odvoji vreme za vlastito dete”, ističe ovaj beogradski profesor.\nDarko misli da je, koliko god slobodnog vremena za decu imali, za roditelje najvažnije da naprave odnos sa detetom i zajedno sa njim prolaze kroz sve faze odrastanja.\n„To je naša obaveza i odgovornost. Ljudska, roditeljska, najvažnija na svetu”, misli Darko.\nTradicionalna podela uloga u porodici podrazumeva da je muškarac „hranitelj”, kaže Dragan Stanojević.\n„Muškarac je primarno zadužen za materijalno obezbeđenje porodice i moralni je autoritet deci, dok je žena zadužena za brigu i negu o deci i drugim članovima porodice”, dodaje on.\n„U toj vizuri dobar suprug i otac je onaj koji ispunjava ono što se od njega očekuje, a to je da bude odgovoran prema porodici, obezbedi optimum za njeno funkcionisanje, pruža dobar primer deci i disciplinuje ih kada je to potrebno”.\nZa najveći broj muškaraca, svakodnevno učestvovanje u brizi i nezi dece nije nešto što pripada njihovom shvatanju uloge muškarca i oca, objašnjava Stanojević.\nPorodiljsko sa tatom\nPrema pravilima i procedurama u Srbiji, muškarci mogu da uzmu porodiljsko odsustvo jednako kao i žene. U podacima UNICEF-a navodi se da je u Beogradu tokom 2018. godine tu mogućnost iskoristio 131 otac\nU Litvaniji i Estoniji očevi imaju mogućnost da uzmu godinu dana porodiljskog odsustva dok dete ne napuni tri godine. Odsustvo mogu da koriste odjednom ili u delovima\nU Francuskoj je 2017. godine pokrenuta peticija da 11 dana plaćenog odsustva za očeve po rođenju deteta budu obavezni, dok ga sada neki očevi koriste, a neki ne\nOčevi u Italiji, Grčkoj, Malti i Holandiji mogu da koriste samo dva slobodna, plaćena dana, posle rođenja deteta\nSkandinavske zemlje prednjače – u Norveškoj očevi mogu da koriste 46 nedelja s punom platom ili 56 nedelja sa 80 odsto plate\nU Švedskoj roditelji dobijaju odusustvo u trajanju od 12 meseci, od čega istovremeno bolovanje za oba roditelja je dva meseca, a ostatak mogu da podele. Očevi mogu da iskoriste odsustvo i da budu kod kuće šest meseci do detetove sedme godine\nJasmina Mihnjak sa portala Bebac misli da je za veće uključivanje očeva u dečje odrastanje presudno upravo to da oni dobiju mogućnost da više vremena budu sa bebom – na samom početku.\n„Treba imati u vidu da očevi dobijaju samo pet dana slobodno u Srbiji kada im se rodi dete, što je premalo”, kaže Mihljak za BBC na srpskom.\n„Iako tate imaju pravo da posle tri meseca uzmu porodiljsko umesto mame, jako mali broj njih se na to odlučuje, delom i zato što mame žele da ostanu sa detetom kod kuće zbog dojenja, ali i zato što muškarci imaju prosečno veću platu od žena pa se to porodici manje isplati.\n„Onda dobijamo odnos da je mama sa detetom godinu dana i to najtežih godinu dana, a tata – pet prvih, eventualno 20 ako uzme odmor uz to”.\nKako žene reaguju\nTamara i Stefan Nikolić iz Novog Sada su pre tri godine dobili ćerku.\nTamara je bila godinu dana na porodiljskom bolovanju, a Stefan je uskakao po potrebi.\n„I ja sam se osećao čudno”, kaže Stefan za BBC.\n„Želeo sam da joj pomognem i ostanem sa bebom, ali morao sam da radim. Onda bih se vraćao kući premoren i uzimao da čistim i perem uveče.\n„Bio sam potpuno svestan da ja za tih nekoliko sati ne mogu ni približno da uradim u poređenju sa tim koliko je ona uradila za ceo dan, a nekada i noć sa bebom”.\nStefan kaže da je često imao osećaj „da je bespomoćan jer je žena dojila” ili da nije dovoljno pomogao.\nTamara za BBC kaže da je „prilično loše” reagovala na ovu veliku promenu rada u kući.\n„Osećala sam da treba da brinem za dete naravno i da sam ja tu prva linija pomoći, ali istovremeno sam bila usamljena u tome, iako je Stefan pomagao”, kaže Tamara.\n„Nekako na kraju spadne sve na ženu, a to vam pre rođenja deteta bukvalno niko ne kaže”.\nSvaki korak ka simetriji u privatnoj sferi je pozdravljen i najčešće pozitivno očekivan od žena, kaže sociolog Stanojević.\n„Žene su kroz borbu za svoja prava i feministički pokret napravile značajan iskorak u javnoj sferi, iako ni dan danas nisu na tržištu rada i politici postigle punu ravnopravnost”, kaže on.\n„Ipak, iskorak koji još nije praćen značajnim promenama u privatnoj sferi u našoj zemlji”.\nOn misli da uključivanje muškaraca u privatnu sferu ima višestruke efekte.\n„Najpre dovodi do bolje komunikacije između partnera pa samim tim do višeg stepena intimnosti i većeg zadovoljstva vezom.\n„Zatim, preuzevši jedan deo obaveza na sebe, žena se rasterećuje nekih dnevnih poslova pa je moguće da joj život bude sadržajniji.\n„Treće, efekti uključenosti oba roditelja u živote dece su pozitivni na više načina – od boljeg uspeha u školi, načina rešavanja nesuglasica, do većeg samopouzdanja – te su izvori konflikata i nezadovoljstava manji”, kaže Stanojević.\nPitanja kako hraniti i oblačiti dete, koje ritmove formirati, sa kim će se dete družiti i na koje će aktivnosti ići, pitanja su o kojima su ranije najčešće odlučivale majke posebno dok je dete malo.\nStvari se ipak menjaju, kaže sociolog.\n„Nove generacije roditelja i muškaraca postepeno menjaju obrasce, i postaju u većoj meri uključeni u sve aspekte života dece”, objašnjava Stanojević.\n„Ta promena nije velika, ali je jasno vidljiva, i njeni nosioci su mlađi, urbani i bolje obrazovani muškarci”.\nZa one muškarce koji polako otkrivaju čari roditeljstva, i žele da aktivno učestvuju u odgoju dece, najčešća prepreka da se više uključe – jesu obaveze na poslu, tvrdi sociolog.\n„Neki od njih bi, kada bi mogli, rado prestali da rade i ostajali kod kuće sa decom svaki dan, kada bi im imali alternativne izvore finansija, s obzirom da sfera rada ni za značajan broj muškaraca nije izvor zadovoljstva ni satisfakcije već neretko frustracije”, dodaje on.\nSvakodnevno šetanje – zdravlje i uživanje\nSve što treba da znate o sajber nasilju\nSnažna, Supermama, Svesna Problema\nNasilje nad ženama: u Srbiji 170 ubistava


Biznis Archives - Crna Gora - Turska\nHome » EKONOMIJA » Biznis\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) u novom izvještaju povećao je projicirani ekonomski rast Turske za ovu godinu sa 4,3 na 4,4 posto, a za narednu godinu sa 4,3 posto smanjio na četiri posto. Međunarodni monetarni fond (MMF) u novom izvještaju povećao je projicirani ekonomski rast Turske za ovu godinu sa 4,3 na 4,4 posto, a za narednu godinu sa 4,3 posto ...\tRead More »\nCrnogorska delegacija na čelu sa predsjednikom Opštine Bar dr Zoranom Srzentićem posjetila je Opštinu Kadikoj, u cilju nastavka realizacije projekta bratimljenja opština Bar i Kadikoj – Istanbul. Tim povodom, organizovan je sastanak sa predsjednikom Opštine Kadikoj g. Ajkutom Nuhoglu, našim iseljenicima Bedrijem Gulom i Erkom Brđaninom, kao i sa vlasnicima i inženjerima brodogradnje „Altuntop“. U okviru projekta bratimljenja planirana je ...\tRead More »\nTurski privrednici zainteresovani za investiranje\nPotpredsjednik Privredne komore Crne Gore Ivan Saveljić, sa saradnicima, razgovarao je sa predsjednikom DEIK Crnogorsko – turskog poslovnog savjeta Naserom Alimijem i predstavnicima turskih preduzeća koja posluju u našoj zemlji. Predočena su iskustva turskih privrednika u Crnoj Gori i mogućnosti za dalju saradnju. Inače, DEIK – Odbor za ekonomske odnose sa inostranstvom Turske je 2008. formirao Crnogorsko – turski poslovni savjet u čiji ...\tRead More »\nRobna razmjena između Crne Gore i Turske sve veća\nRobna razmjena između Crne Gore i Turske bilježi konstantni rast, što pokazuje podatak da je od 2014. godine ona povećana sa 39 miliona eura na preko 93 miliona eura u 2017. godini, zaključeno je danas na sastanku ministarke ekonomije Dragice Sekulić sa predstavnicima Odbora za inostrano-ekonomske odnose Turske. “Broj turskih kompanija u Crnoj Gori je sve veći i njihov ukupni efekat na rast ...\tRead More »\nRast turske ekonomije\nZavod za statistiku Republike Turske (TUIK) objavio je izvještaj o prošlogodišnjem bruto nacionalnom proizvodu na bazi proizvodnje. Ekonomija Republike Turske u prošloj godini ostvarila je rast od 7,4 posto. Zavod za statistiku Republike Turske (TUIK) objavio je izvještaj o prošlogodišnjem bruto nacionalnom proizvodu na bazi proizvodnje. U izvještaju se navodi da je turska ekonomija u posljednjem kvartalu prošle godine ostvarila ...\tRead More »\nTurci sve više kupuju stanove u Crnoj Gori\nU prošloj godini došlo je do pojačanog interesovanja turskih građana za kupovinu nekretnina u Crnoj Gori, te kupaca stanova iz Turske ima sve više, navode predstavnici agencija. Direktorka podgoričke agencije ,,Iva nekretnine” Mira Radović kaže da su se cijene stanova u Podgorici ustalile tokom posljednje tri-četiri godine. “Uglavnom se traže jednosobni stanovi vrijednosti od 35.000 do 40.000 eura i dvosobni od 50.000 ...\tRead More »\nIzmjenama i dopunama Sporazuma o slobodnoj trgovini između Crne Gore i Turske, tržište poljoprivrednih proizvoda biće dodatno liberalizovano, zaključeno je tokom prve runde pregovora između dvije države. Crnogorsku delegaciju predvodio je generalni direktor Direktorata za multilateralnu i regionalnu trgovinsku saradnju i ekonomske odnose sa inostranstvom Goran Šćepanović. Tursku delegaciju predvodio je pomoćnik generalnog direktora za EU poslove u turskom Ministarstvu ekonomije Ramazan ...\tRead More »\nTurski TAV airports zainteresovan za aerodrome u Crnoj Gori\nPredsjednik Vlade Duško Marković i izvršni direktor turske kompanije TAV Airports Sani Seneral, smatraju da je razvoj crnogorskih aerodroma preduslov za razvoj ekonomije, industrije i turizma u Crnoj Gori. To se navodi u današnjem saopštenju Vlade Crne Gore. Kako se navodi, kompanija Senerala je zainteresovana za investiranje u crnogorske aerodrome. Posebno je naglašen značaj valorizacije aerodroma za dalji rast turističke privrede koja je vodeća privredna ...\tRead More »\nIz Turske zainteresovani za ulaganja u poljoprivredu\nTurskoj kompaniji Hubtex iz Istanbula, koja se bavi plasteničarskom proizvodnjom voća i povrća, odgovara lokacija u selu Zoganje koju je Opština Ulcinj predložila. Kako navode, uradili su analizu zemljišta koja ide u prilog njihovim planovima, kao i infrastrukturna opremljenost lokacije. To je kazao vlasnik kompanije, Ibrahim Bujukčinir tokom današnjeg susrta sa predsjednikom Opštine Ulcinj, Nazifom Cunguom. “Investitori, koji su u međuvremenu registrovali firmu Monten ...\tRead More »\nSajam Home & Concept – Istanbul\nOd strane sajamske organizacije Referans Fuarcılık A.Ş. u periodu od 8. do 11. marta 2018. godine u sajamskom centru u Istanbulu biće organizovan Home & Concept Sajam koji ima za cilj da proširi mjesto turskih proizvođača i brendova na svjetskom tržištu i unaprijedi trgovinu u sektoru proizvoda za kuću i kuhinju. Više podataka o sajmu možete naći na dolje navedenoj ...\tRead More »


Vrhovni kasacioni sud (VKS) je doneo prvo rešenje kojim se odbija podneta žalba banke i potvrđuje nezakonitost naplate premije osiguranja stambenih kredita koji su bili osigurani kod Nacionalne korporacije za osiguranje kredita (NKOSK), saopštilo je Udruženje bankarskih klijenata “Efektiva”.\nKako je objašnjeno, radi se o premiji osiguranja kod NKOSK, koju su korisnici stambenih kredita plaćali banci, radi osiguranja plasmana banke.\nNKOSK je time delom preuzimao rizik otplate kredita na sebe, čime je banka dobila dodatno obezbeđenje.\n“Banka je novcem korisnika kredita osiguravala sebe i svoj plasman, dok je klijent fiktivno dobio nižu kamatu, koja je u osnovi samo bila mamac za osiguravanje kredita”, navela je “Efektiva” u saopštenju.\nDodaje se da u Srbiji ima oko 120.000 stambenih kredita koji su osigurani kod NKOSK.\n“Iznosi premije osiguranja koje su građani plaćali se kreću od par stotina evra, do nekoliko hiljada evra, te je za očekivati da sada krene novi talas tužbi protiv banaka.”\nZa kredite starije od 10 godina, na iznose koje će građani dobijati nazad, biće obračunata zatezna kamata u visini iznosa glavnog potraživanja, što će udvostručiti naplaćeni novac, procenila je “Efektiva”.


Showbiz Autor:N1 Beograd15. maj. 202211:59 > 13:5136 komentara\nNovinar Nova.rs Pero Jovović kaže iz Torina za N1 da su očekivanja svih u tom italijanskom gradu, u kojem je sinoć održano finale Pesme evrovizije, bila da će Ukrajina zauzeti prvo mesto, što se i desili i predviđalo od samog početka takmičenja. Kaže da je predstavnica Srbije Ana Đurić Konstrakta, koja je osvojila peto mesto, "prilično zadovoljna" i da je nakon finala rekla da misli da je peta pozicija odlična. Bivši šef delegacije BiH na Pesmi Evrovizije i urednik i producent N1 Dejan Kukrić se slaže da pobeda Ukrajine nikog nije iznenadila, kao i da su ljudi glasali iz saosećanja, iz uverenja da rade ispravnu stvar. "Nema tu govora o tome da su ljudi glasali zato što im se ta pesma sviđa, Ukrajinci su imali mnogo boljih pesama na Evroviziji, to je bio korektan nastup, po meni ništa posebno, ta pesma nije imala pobednički karakter, bila je dobra, možda za top 10, ali u normalnim okolnostima, ta pesma teško da bi bila u vrhu", smatra Kukrić.\nOn u Novom danu na TV N1 podseća da je Ukrajina mesecima na kladionicama bila u vrhu i dodaje da je zanimljivo da je u televizijskom glasanju Ukrajina dobila 28 puta 12 poena, što se nikad nije desilo.\nJovović, koji je imao priliku da prati Evroviziju iz same dvorane u Torinu, kaže da ceo šou „uživo i nije bio tako dobar“ koliko mu se činilo da će biti, „bilo je dosta tehničkih problema, i sa scenom, stalno je pucao zvuk, umetnici su morali da ponavljaju svoje nastupe“.\nA na pitanje da li će stvarno sledeće godine domaćin Evrovizije biti Marijupolj, kako je sinoć rekao ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski, Kukrić ocenjuje i „da je sad sve O.K, i da Marijupolj od ovog trenutka počne da se sprema za Evroviziju, to se ne bi tamo moglo desiti za godinu dana“.\n„Zelenski ima ulogu da diže moral i samopouzdanje naciji, i tome služi njegova izjava, to nema veze sa realnošću“, dodaje Kukrić i navodi da misli da će sledeća Evrovizija biti održana u Londonu, Stokholmu ili u Poljskoj.\nA upitan da li postoji recept za pesmu za evroviziju, on kaže da ne bi rekao, i da je sama Konstrakta odgovor na to pitanje.\n„Treba biti originalan i svoj, i Konstrakta je ove godine imala to u najvećoj mogućoj meri i zato je i uspela“, navodi Kukrić i podseća da je i ona sama rekla „s obzirom da je ovo eksperiment, dobro je prošlo“.\n„Ceo region je gledao u predstavnicu Srbije kao nešto svoje, i to je super uspeh“, ističe on.\nDodaje da je fenomen da jedan televizijski šou poput Pesme Evrovizije traje već više od 65 godina i da je i dalje prilično popularan.\nKomentarišući pesme koje su pored srpske i ukrajinske ušle u prvih pet, za britansku, koja se plasirala na drugo mesto, kaže da je nastup njihovog predstavnika bio zanimljiv, „ali to je pesma koja je školski pop, biće na svim plejlistama popularnih radio stanica, pesma za radio, dobra, ne mislim da je bila nešto fantastično, grandiozno dobra da bude pobednička, ali muzićki urednici vrednuju takvu muziku i zato je razumljivo da je dobio toliko bodova od stručnog žirija“.\nZa trećeplasiranu Španiju kaže da je nastup njihove predstavnice bio atraktivan, vizuelno vatren, kao i da će to biti letnji hit, dok za Švedsku, čija pesma je osvojila četvrto mesto kaže da smo „svi mi u nekoj školi Evrovizije, a oni su profesori toga“. Dodaje da je to radijska, dobra pesma, „scenski nastup mi se dopao i predviđao sam da će biti u top pet“.\nAna Đurić KonstraktaPesma EvrovizijeSrbijaUkrajina


Sarić kadetski vicešampion Srbije - KRAGUJEVAČKI SPORT\nJuče je u Petrovcu na Mlavi održano kadetsko prvenstvo Srbije u rvanju grčko-rimskim stilom na kome je nastupilo blizu sto rvača iz dvadesetak srpskih klubova. Od kragujevačkih rvača najznačajniji rezultat ostvario je član Rvačkog kluba Kragujevac Mihajlo Sarić, koji se domogao srebra u kategoriji takmičara do 80 kilograma.\nNakon tri dobijene borbe, Sarić je finalu poražen Branka Đukića iz zrenjaninskog Proletera, inače aktuelnog juniorskog prvaka države.\nSarićev klupski kolega Ognjen Jakovljević, koji je nastupio u konkurenciji takmičara do 65 kg, poražen je u borbi za treće mesto, dok je rvač Radničkog Aleksa Vukašinović imao više sreće i uspeo je da se domogne bronze u kategoriji rvača do 92 kilograma.\nPrevious Dimitrijević zaustavljen u osmini finala Evropskog prvenstva\nNext Trojica kragujevačkih rvača u sastavu reprezentacije Srbije za „Gedžin memorijal“


Uni-Chem :: O nama - Sistem upravljanja kvalitetom\nKvalitet je važan poslovni cilj jer je to osnovni zahtev kako naših kupaca, tako i same kompanije. U 2007. godini nam je odobren i dodeljen DIN EN ISO 9001:2000 Sertifikat za Sistem upravljanja kvalitetom UNI-CHEMA. Stalna kontrola, preispitivanje i upravljanje tekućim poslovanjem nam obezbeđuje održivost poslovne politike kvaliteta. Ovakva poslovna filozofija UNI-CHEMA dovela je i do unapređenja Sistema upravljanja kvalitetom, tako da smo u 2010. u potpunosti primenili, i usaglasili se sa zahtevima i obnovili Sertifikat u skladu sa najnovijim međunarodnim standardom ISO 9001:2008.\nPreispitivanje i unapređivanje Sistema upravljanja kvalitetom garantuje da će zahtevi i želje kupaca za specifičnim proizvodima i uslugama biti uspešno ispunjeni, da će stepen zadovoljstva i korisnika i naših zaposlenih biti sve viši i viši i da ćemo biti u stanju da poslujemo sve efikasnije, uz stalnu brigu o očuvanju životne sredine i prirodnih resursa.


Države u kojima nije potvrđen nijedan slučaj Korona virusa - Info Portal Bijeljinapress.com\nHome›Novosti›Države u kojima nije potvrđen nijedan slučaj Korona virusa\nDržave u kojima nije potvrđen nijedan slučaj Korona virusa\nFOTO: N1/Bogdan Mijović\nKoronavirus zasad nije potvrđen u svega devet od ukupno 193 države koje su punopravne članice Ujedinjenih nacija, a prema podacima Svetske zdravstvene organizacije (SZO), zaraženih ima na svim kontinentima izuzev Antartika.\nPoslednja država u kojoj je registrovan smrtonosni virus je Vanuatu, a taj pacifički arhipelag koji čine 83 ostrva nalazi se u sastavu Autralije i Okeanije, kontinenta sa najvećim brojem zemalja koje nisu pogođene koronavirusom.\nTurkmenistan je druga azijska država koja nije potvrdila prisustvo koronavirusa, iako se graniči sa Iranom u kojem je registrovano više od 700.000 zaraženih, kao i sa Kazahstanom, koji beleži skoro 120.000 slučajeva zaraze.\nPreostalih sedam država u kojima nije potvrđen koronavirus nalazi se u Okeaniji, a najmnogoljudnija od njih je Samoa, koja ima oko 200.000 stanovnika. Najmanja zemlja bez koronavirusa je Nauru, koji ima svega 12.000 stanovnika i zauzima površinu jednaku polovini teritorije opštine Novi Beograd.\nAustralija i Okeanija (7): Kiribati, Savezne Države Mikronezije, Nauru, Palau, Samoa, Tonga, Tuvalu, piše N1 Srbija\nEvidencija planiranih prekida u snabdjevanju električnom energijom za dan 23.07.2021.\nNjemačka: Srbija ključni partner na Balkanu za migrantsku krizu\nIncko potvrdio da odlazi iz BiH


Nema dokaza da su tuženi bili na suđenju, Šolak tražio ukupno 40.000 franaka odštete\nSuvlasnik Junajted grupe Dragan Šolak tražio je pred ciriškim sudom odštetu od ukupno 40.000 švajcarskih franaka od Pinka, Studija B, Informera i vlasnika i glavnog i odgovornog urednika Informera Dragana J. Vučićevića zbog „povrede prava ličnosti“, navodi se u dokumentima koja je programski direktor televizije N1 Jugoslav Ćosić doneo u emisiju „Oko“ na RTS-u prošle srede.\nU tim dokumentima nema dokaza da su tuženi pristupili suđenju, iako je N1 tvrdio da „tuženi mediji na sudu nisu dokazali nijednu od tvrdnji koje objavljuju“.\nJugoslav Ćosić je u „Oku“, u kojem je učestvovao sa predsednikom Udruženja novinara Srbije (UNS) Vladimirom Radomirovićem, rekao da je video presudu, ali ona nije bila među papirima koje je Ćosić doneo u tu emisiju.\nNa osnovu dostupnih dokumenata, UNS je utvrdio da je Dragan Šolak – sa boravištem u Diliju u blizini Ženeve – Okružnom sudu u Cirihu u decembru 2018. godine podneo tužbu i zatražio zadovoljenje od po 10.000 švajcarskih franaka od firme Pink International Company, Radiodifuznog preduzeća Studio B, Insajder tima (izdavača Informera) i lično od Dragana J. Vučićevića. „Tužbe po osnovu prava ličnosti važe kao sporovi koji nisu imovinsko-pravne prirode, osim ako tužba očito teži postizanju ekonomskih ciljeva (Odluka Švajcarskog federalnog suda, BGE, 5A_205/2008 E. 2.3). To ovde nije slučaj, iako tužilac, mimo utvrđivanja i uklanjanja povrede prava ličnosti traži da se tuženi 1-4 stave u obavezu da plate po 10.000 CHF (zadovoljenje). Nadalje treba uzeti u obzir da se ovde radi o kompleksnim činjenicama, međunarodnog karaktera (televizijske emisije, internet-televizija i veb stranica u Srbiji sa iskazanim uspehom na području Švajcarske)“, piše u odluci suda iz januara 2019. godine, kojom su tuženi obavezani da sudu dostave depozit od 15.000 franaka za predviđene troškove suda i advokata.\nU samu presudu još nismo imali uvid, pa zato i dalje o njoj nemamo osnovne informacije, odnosno podatke da li su tuženi prisustvovali suđenju i da li je sud prihvatio zahtev da plate odštetu Draganu Šolaku. U ciriškom sudu ranije smo dobili zvaničan odgovor da ne mogu da nam dostave presudu zbog „zaštite podataka o ličnosti“, dok je pravni tim Junajted grupe na našu molbu da nam pošalje presudu odgovorio da se obratimo Okružnom sudu u Cirihu.\nIz Ćosićevih dokumenata može se zaključiti da su tuženi mediji najverovatnije bili upoznati sa sudskim postupkom, kao i da su primili pozive za pojedine sudske radnje preko Ministarstva pravde i Prvog osnovnog suda u Beogradu. Među dokumentima su dostavnice iz 2019. godine koje su potpisali zaposleni u Pinku i Studiju B, kao i Insajder tim, izdavač Informera, i advokat Dragana J. Vučićevića. Pravni tim Junajted grupa ranije je UNS-u rekao da je jedan od tuženih „angažovao advokata“, što ipak ne znači da je taj tuženi pristupio suđenju.\nDragan J. Vučićević je za UNS ranije izjavio da nije bio obavešten o sudskom postupku u Cirihu. „Ne znam kako je moguće da vam neko sudi, a da vas ne obavesti da je suđenje u toku“, rekao je tada Dragan J. Vučićević. Željko Mitrović, vlasnik televizije Pink, nije odgovorio UNS-u da li je ta medijska kuća učestvovala u postupku, dok je direktorka Studija B Ivana Vučićević rekla da ta medijska kuća nije dobijala pozive za ročišta, niti je prisustvovala suđenju pred sudom u Cirihu.\nUNS je, podsetimo, već objavio da nam je Ministarstvo pravde odgovorilo da ih je Okružni sud u Cirihu kontaktirao, dostavio zamolnice za tužene medije koje su zatim prosleđene nadležnom sudu na uručenje, što je u ovom slučaju Prvi osnovni sud u Beogradu.\nRanije smo preneli informaciju sa sajta N1 u kojoj stoji da je Okružni sud „doneo presudu kojom je nepobitno utvrđeno da je došlo do povrede prava ličnosti Dragana Šolaka od strane tuženih medija“, da su tuženi mediji „vodili medijsku kampanju protiv tužioca“, da na sudu „nisu dokazali nijednu od tvrdnji koje objavljuju“, da su „obavezni da isplate Draganu Šolaku obeštećenje u deviznom iznosu (CHF), da moraju da uklone stranice svih tekstova i linkove emisija na kojima su vršili povredu prava ličnosti, kao i da se uzdrže od budućeg ponavljanja ovog dela i da objave sadržaj presude“.\n„Ovom presudom posebno je zabranjeno glavnom uredniku Informera Draganu J. Vučićeviću da daje izjave koje krše lična prava Dragana Šolaka. Presuda Okružnog suda u Cirihu postala je pravosnažna 15. septembra 2020. godine“, stoji u toj informaciji.\nDodaje se i je „Dragan Šolak, koji već godinama živi u Švajcarskoj pravdu potražio na švajcarskom sudu, gde, po njegovom mišljenju, tuženi mediji ne uživaju zaštitu vladaoca“, kao i da će „pokrenuti tužbe i protiv ostalih medija koji su u međuvremenu iznosili različite neistine o njemu i dovodili javnost u zabludu obmanjujući građane Srbije potpunim izmišljotinama“.\nN1 je ovu informaciju objavio kao svoju vest da bi se kasnije ispostavilo da redakcija te televizije nije imala uvid u presudu i da je o njoj izvestila na osnovu „saopštenja Junajted grupe“. Originalna vest tada je izmenjena i u nju dodata formulacija o saopštenju ali ostaje činjenica da je N1 objavio vest sa navodnim detaljima iz presude a da tu presudu niko od novinara i urednika nije video.\nOdluka ciriškog suda iz januara 2019. godine\nPresuda iz Ciriha, po tužbi Dragana Šolaka, protiv tri srpska medija, mora biti verifikovana u Srbiji\nN1 poziva UNS da prestane sa kampanjom protiv profesionalnih novinara\nŠta je predsednik UNS-a rekao, a šta je Nova objavila\nDragan Šolak Junajted grupa UNS\n← Kavalek i Fild osudili napade na novinare\nNovinarski integritet: Čak i mediji bliski Trampu stali na put njegovim lažima o rezultatima izbora u SAD →


Tehnološki giganti protiv lozinki - BIGportal.ba\nMaj 4, 2019 061\nLozinke su postale smetnja, pa ne samo da korisnici moraju da pamte beskonačne nizove besmislenih simbola, već nikada nisu sigurni da li je neko došao do njihovih lozinki, budući da sve više podataka odlazi u pogrešne ruke. Ovaj problem su prepoznale i velike tehnološke kompanije, te ulažu sve više napora da ovakav sistem bezbednosti eliminišu iz života korisnika.\nTako iz Microsoft-a poručuju da su lozinke na izmaku, i da će uskoro biti eliminisane, a toj tvrdnji u prilog ide i to što su eliminisane iz života 90% od 135 hiljada radnika koji su zaposleni u ovoj kompaniji. Naime, zaposleni koji su oslobođeni lozinki se na svoje naloge loguju preko skeniranja lica ili otiska prsta, što je opcija koju već neko vreme imaju određeni modeli pametnih telefona i laptopova. Borbi protiv beskonačnih nizova simbola se pridružio i Google, koji je još 2016. najavio projekat Abacus, koji bi korisnicima trebalo da omogući da se na aplikacije loguju preko kombinacije biometrijskih senzora i drugih sistema za očitavanje. PayPal, sa druge strane, već neko vreme poziva developere da „ubiju sve lozinke“, pa se postavlja pitanje odakle takav stav prema sistemu koji već dugo pruža sigurnost milionima korisnika širom sveta.\nEksperti ističu da se najpre radi o tome da korisnici ne biraju odgovarajuće tipove lozinki, pa u poslednjim sigurnosnim izveštajima stoji da je preko 23 miliona hakovanih naloga na različitim platformama imalo istu lozinku – 123456. Tako korisnici osetljive podatke štite lozinkama koje nije teško pogoditi, te kao password unose svoje ime, datum rođenja, omiljeni fudbalski tim, ili bilo šta što lako može da se poveže sa njima. Pored toga, mnogi korisnici iste lozinke koriste više puta, što napadačima omogućava da lako dođu do svih njihovih naloga. Tako su lozinke slabe zbog toga što se oslanjaju na ljudsku prirodu, pa su tehnološke kompanije odlučile da se protiv toga bore novim bezbednosnim rešenjima, poput dvofaktorske autentifikacije u okviru koje se sigurnosni kod šalje na telefon korisnika. Ali ni to nije dovoljno, budući da su hakeri pronašli način da presretnu poruke sa tajnim kodovima.\nI dok su biometrijske metode, poput one u okviru Windows Hello koja omogućava logovanje preko skeniranja lica, korak napred ka boljoj sigurnosti, i dalje nije dokazano da su potpuno bezbedne i da ih nije moguće prevariti, pa bi tako lozinke mogle da ostanu još neko vreme, a posebno ako se prihvate password menadžeri koji korisnicima pružaju mogućnost da zapamte samo jednu jaku lozinku, dok se sve druge generišu. Najbolja stavr u vezi sa lozinkama je, kako tvrde eksperti, to što kada su kompromitovane uvek lako mogu da se promene.\nNajava nove Call Of Duty igre se očekuje krajem juna\nNASA će platiti 19.000 dolara svakome ko želi da ostane u krevetu dva mjeseca


Predstavljanje kreditne linije za poljoprivrednike na Sajmu šljive u Gradačcu od 20. do 24. avgusta - Akta.ba\nPredstavljanje kreditne linije za poljoprivrednike na Sajmu šljive u Gradačcu od 20. do 24. avgusta\n18.08.2008. 11:44 / Izvor: Dnevni Avaz\nKantonalna privredna komora Tuzla suorganizator je programskih sadržaja na 35. međunarodnom sajmu poljoprivrede i prehrambene industrije – Sajmu šljive u Gradačcu, koji će biti održan od 20. do 24. avgusta.\nDogovoreni su konkretni potezi u što boljoj prezentaciji komorskog sistema, kao i Zadružnog saveza BiH. Nerdet Kikanović, predsjednik ove komore, kaže da će na kantonalnom štandu veličine 75 metara kvadratnih biti izloženi i eksponati poduzetnika i malih preduzeća.\nKantonalna komora Tuzla suorganizator je promocije kreditne linije za poljoprivrednike (pravna i fizička lica) Razvojne banke FBiH. Na prezentaciji će učestvovati predstavnici banke i Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.\nZa ovu kreditnu liniju vlada veliko interesovanje, jer su pokrenuti značajni investicioni projekti u primarnoj proizvodnji i prehrambenoj industriji, sa znatno povoljnijim kamatama od komercijalnih.


Izvor: Arte, 06.Maj.2021, 08:26\nSreda, 5. maj Galerija SKC Novi Beograd Majska izložba novobeogradskih umetnika, izložba likovnih i primenjenih umetnika\nLikovna aktivnost kao misaona pojava drži umetnika otvorenim u svetu oblika. Intenzitet stvaranja je kao zavisnički odnos, od uma koji ideju oslobađa i kroz emociju rađa umetničko delo. Vizuelni kontakt i mogućnost percepcije jeste primarna pri susretu sa umetničkim delom. Ako se ostvari veza između dela i posmatrača, cilj je postignut.\n>> Pročitaj celu vest na sajtu Arte << />Sagledavanje rada i uloge galerija mora biti sveobuhvatno i kompleksno. U današnjim uslovima postoji raskorak u poimanju umetnosti, tu su shvatanja koja se mešaju i smenjuju. U kulturnoj prošlosti kao stvaralačko uporište, nalazi se veliki potencijal ako se ovaj izvor inspiracije, smisleno nadogradi.\nPočetkom pedesetih godina prošlog veka kada je pokrenuta Prolećna izložba u novobeogradskoj galeriji, događaj se poistovećivao sa praznikom države i mladosti. Uokvirena istorijskim i sociološkim pojmom, označavala je određenu kategoriju prikaza. Pomeranje estetskih vrednosti teško se odvajalo od tokova socijalističkog poimanja gde su na galerijskim zidovima ruku-podruku, ravnopravno stajali školovani umetnici sa hobistima. Početkom XXI veka, galerija dobija novu ulogu profilisanjem rada. Prevazilaženje utvrđenog toka predstavljalo je proces koji je bio posledica spoljašnjih okolnosti i prevlasti formalnog shvatanja umetnosti. Sledile su godine novih tendencija na umetničkom planu. Organizovanje definisanih i kvalitetnih izložbi uz prethodnu analizu različitih dometa, predstavljalo je sublimacija teorijskih i praktičnih iskustava.\nPoslednjih decenija u savremenoj umetnosti dešavaju se bitne promene u tehnici rada i izboru materijala. Promene se pojavljuju u raznovrsnim vidovima i medijima, ali nesporna višedecenijska postojanost Majske izložbe novobeogradskih umetnika ostaje činjenica od značaja u delu nastanka opšte duhovne kulture.


Taksisti Crne Gore održali su protestnu akciju u gradu Bar\n11.10.2017 16:57 6163 0 0\nPrema podacima portala "Vijesti", 10. oktobra, Strukovni sindikat taksista Crne Gore održao je protestnu akciju u Baru (Crna Gora), u kojoj je učestvovalo više od 100 taksista iz Bara, Ulcinja, Tivta i Podgorice. Oko 12 h učesnici akcije u centru grada su se okupili ispred sportskog centra "Topolica",a zatim taksisti su u koloni vozili do zgrade Opštine.\nPodsjetimo da je Strukovni sindikat taksista osnovan u Crnoj Gori 2004. godine. Trenutno, prema rečima Borislava Pavlovića, predsednika sindikata taksista u Crnoj Gori, vlasti u zemlji ne učestvuju u regulisanju taksi prevoza. Osim toga, od 2008. godine sindikat praktično nema podršku različitih državnih organizacija transporta ili je ova saradnja izuzetno površna.\nTokom ove akcije protesta, taksisti su tražili od vlasti da uklone ilegalne taksije sa ulica, koje rade bez dozvole; evakuisati sve automobile koje nisu povezane sa taksijem, koje su parkirane na stanicama i na posebnim mestima namenjenim za parkiranje taksija; zabraniti međugradskim i međunarodnim autobusima zaustavljenje zbog ulaza i izlaza putnika van stanica i zona dozvoljenih za tu svrhu. Pored toga, predstavnici sindikata žele da dobiju informacije o tome koje taksi kompanije, autobuske kompanije i druge organizacije su dobili odgovarajuću dozvolu za prevoz ljudi u poslednje 4 godine. Oni takođe žele da vlasti, zajedno s sindikatom, razviju i sprovedu jedinstveni sistem rada u oblasti taksi prevoza u Crnoj Gori.\nDetaljnije 1895 6\nDetaljnije 1368 8\nDetaljnije 1348 8\nDetaljnije 1434 5\nDetaljnije 4822 18\nDetaljnije 2897 1\nDetaljnije 4134 1\nDetaljnije 2230 3\nDetaljnije 8278 13\nDetaljnije 4229 7\nPraznik kestena u Crnoj Gori\nPraznik kestena "Kostanjada" će biti održan 6.novembra u naselju Stoliv na obali Bokokotorskog zaliva. U programu festivala su degustacija domaćih vina i jela od kestenja i sajam...\nDetaljnije 7453 1\nDetaljnije 2008 5


Beograd, 15. aprila 2018. godine - U Beogradu se sutra otvara tradicionalna manifestacija „Dani Beograda“ koja će trajati do 19. aprila. Ovogodišnja manifestacija kulturno-umetničkog programa održaće se pod imenom „Beogradski vremeplov”, a podsetiće sve posetioce na bogatu istoriju glavnog grada.\nZa vreme trajanja manifestacije, na Trgu Republike će biti organizovani brojni koncerti, muzičko-plesni program u kome će nastupiti umetnički ansambl Ministarstva odbrane „Stanislav Binički”, Leo Martin, Neša Galija, kao i nastupi mnogih afirmisanih umetnika i izvođača. Raznovrsnost umetničkog programa upotpuniće ansambl „Renesans” koji će u Biblioteci Beograda publici približiti muziku iz vremena despota Stefana Lazarevića, dok će ljubitelji klasike uživati u koncertu učenika muzičke škole „Mokranjac” u Ustanovi kulture „Vuk Stefanović Karadžić”.\nMnifestacija se održava 16. put zaredom, a Beograd proslavlja svoje dane kojim se obeležavaju važni datumi u istoriji grada: prvi je 16. april 878. godine, kada se u pismu pape Jovana VIII prvi put zvanično pominje slovensko ime grada Beograda, a drugi je 19. april 1867. godine, kada je turski paša Ali Riza predao ključeve grada Beograda knezu Mihailu Obrenoviću.


07.10.2021 u 12:46\nKurc o optužbama za korupciju: Zašto stalno ja moram da budem kriv\nBEČ – Austrijski kancelar Sebastijan Kurc odbacio je sve optužbe koje je protiv njega i njegovih saradnika podiglo Tužilaštvo za privredni kriminal i korupciju, upitavši „zašto on stalno mora da bude kriv”. Kurc govoreći za ORF, nije ostavio nikakvu sumnju da se neće povući sa mesta kancelara i dodao da nije odgovoran za dela iz optužbe. Podsetio je da 2016. godine nije bio ni šef partije, a ni kancelar, te kao ministar spoljnih poslova nije imao nadležnost nad oglasima, što je bilo u nadležnosti Ministarstva finansija. „Morate mi objasniti što sam ja trebalo da znam nešto o tome”, odgovorio je na pitanje vezano za navodne lažne račune koji su ispostavljeni Ministarstvu finansija. Istakao je da za 1.000 odsto može isključiti mogućnost da je on izdavao bilo kakve lažne račune\n06.10.2021 u 17:27\nAustrijski kancelar Kurc pod istragom zbog sumnje u korupciju\nBEČ – Austrijski kancelar Sebastijan Kurc pod istragom je zbog sumnje u korupciju, saopštili su tužioci za borbu protiv korupcije danas posle pretresa kancelarija vladajuće Narodne partije Austrije (OVP) kancelara Sebastijana Kurca i nekoliko visokih funkcionera. Tužilaštvo za borbu protiv korupcije stavilo je još devet osoba pod istragu, navodi se u saopštenju, prenosi Rojters. Austrijski mediji objavili su da tužilaštvo sumnja da je ministarstvo finansija kupovalo reklame u jednom tabloidu u zamenu za izveštavanja i ulepšavanje istraživanja javnog mnjenja u korist kancelara Kurca i njegove partije.


Lierac Liftissime serum za zonu oko oka 15ml - Online apoteka Srbotrade\nPoznati anti-age stručnjak, Lierac laboratorija, podiže kozmetički lifting na potpuno novi nivo. Kolekcija lifting proizvoda protiv starenja kože uz najnovije tehnologije pruža direktnu i dugoročnu efikasnost. Teksture bogate hijaluronskom kiselinom i veoma nežne mirisne note belog cveća, šumskih plodova i sandalovine, garantuju uživanje tokom primene. Serum za oko očiju veoma sveže teksture, bez mirisa, uz najveću koncentraciju Cell Juction kompleksa (4,6%) i hijaluronskom kiselinom (5%), zateže bore oko očiju, dok ekstrakti biljaka istovremeno smanjuju nadutost i tamne kolutove.\nNanosi se ujutru i/ili uveče kružnim pokretima na predeo oko očiju. Rezultat: kapci su zategnuti, bore popunjene, nadutost i tamni kolutovi smanjeni a oči izgledaju blistavije.


Najbrži i nalakši način za vezivanje kravate\nOgroman broj muškaraca ne zna kako da pravilno veže kravatu i sa njom se muči satima, ali postoji način da to uradite za samo nekoliko sekundi...\nKravata je obavezan aksesoar kada muškarac želi da izgleda otmeno, lepo, privlačno i poslovno. Kravata se decenijama koristi i simboliše najviši stalež društva, kao i mušku otmenost, pa je to razlog zbog kojeg se nosi na različitim manifestacijama i svečanostima.\nkravete može da bude prava noćna mora za one koji to ne rade često i koji ne vole da nose odela i košulje. Zbog toga smo mi odlučili da vam pomognemo i da vam pokažemo najlakši način pomoću kojeg ćete vezati kravatu. Ovo će vam omogućiti da budete spremni uvek na vreme i da se više nikad ne budete nervozni kada kravata bude oko vašeg vrata.\nPogledajte ispod kako da to uradite:\nFoto: Vizoni Uomo


Raspisan konkurs za pesnike iz Srbije i dijaspore - MediaSfera\nUdruženje klnjiževnika „Umetnički horizont“ raspisalo je konkurs za pesnike iz Srbije i dijaspore koji će trajati do 5. januara 2020. godine.\nPrvonagrađeni će, kako se navodi u saopštenju, dobiti štampanje knjige u tiražu od 100 primeraka u tvrdom povezu, recenziju, lekturu, korekturu, prelom teksta, dizajn, štapmanje, CIP broj o trošku Umetničkog horizonta.\nNa konkurs je potrebno poslati do 10 pesama, ime prezime i broj telefona na mejl umetnickihorizont@gmail.com\nOd pristiglih radova biće štampan zbornik za sve pesnike, a pobednička knjiga štampaće se u A5 formatu do 80 stranica.\n„Pesnik koji pobedi na konkursu pravo da odštampa knjigu može da iskoristi odmah ili u roku od godinu dana. Uplata za učešće na konkursu je 1.000 dinara. Pesnici koji budu ušli u razmatranje za nagrade uplaćuju novac. Oni će biti naknadno obavešteni“, dodaje se u saopštenju.\nViše informacija na broj telefona 065 58 66 943.\nTagovibeograd književnost konkurs za pesnike poezija


Prevodilac slovačko srpski onlajn\nBesplatan onlajn prevod sa slovačkog na srpski\nPrevodilac slovačko srpski\nBesplatan slovačko-srpski prevodilac za prevođenje reči, fraza i rečenica. Za početak prevođenja sa slovačkog na srpski, unesite tekst na srpskom u gornji prozor. Zatim kliknite na zeleno dugme „Prevedi” i vaš tekst će biti preveden.\nPrevodilac Srpsko Slovačko\nDrugi prevodilac sa slovačkog na srpski\nZa prevod sa slovačkog na srpski, unesite tekst u polje iznad i kliknite na dugme „Prevedi”. U donjem polju će se pojaviti prevod na srpskom. Ovaj prevodilac je ograničen na 1.000 znakova po prevodu.


Toyota FT-Bh: Prva skica malog hibrida - Automagazin\nObjavljena skica nije previše konkretna, jer otkriva samo osnovne linije automobila. Kao što možemo videti, koncpet će imato kupe karoseriju, ali Toyota ističe da će FT-Bh biti veoma lagan, kompaktni gradski automobil, opremljen hibirdnim sistemom pogona. Prema tvrdnjama Toyote, koncept produkuje izuzetno nisku emisiju štetnih materija.\nToyota FT-Bh koristi već postojeću tehniku i materijale, što znači da ne možemo očekivati nerealnu viziju automobila sa egzotičnim materijalima i skupocenom proizvodnjom. Cilj Toyote je da pokaže da hibridni automobil može biti dostupan za "razumnu cenu".\nPodsetimo, japanska kompanija će u Ženevi predstaviti koncept FT-Bj, Yaris Hybrid i sportski model GT 86, kojeg pogoni dvolitarski atmosferski 4-cilindarski motor snage 200 KS.


Milutin Milanković- život i delo – Zavičajni muzej Petrovac na Mlavi\nMilutin Milanković- život i delo\nZavičajni muzej2020-11-04T10:31:16+01:004. novembra 2020.|2019|\nDokumentarna izložbena postavka o životu i delu znamenitog naučnika, akademika i profesora Univerziteta u Beogradu Milutina Milankovića, organizuje se u cilju popularizacije njegove ličnosti i dela- Time se, uz brojne druge aktivnosti, ispravlja zaboravom i zapostavljanjem nanesena mu nepravda. Izložba sa pratećim sadržajem – projekcijom dokumentarno-igranih filomova iz produkcije Udruženja Milutin Milanković, različite dužine trajanja, namenjena je pre svega školskoj populaciji, ali i najširoj javnosti. Sadrži 35 eksponata veličine 100×70 cm, na kojima se, hronološki, na razumljiv način predstavlja životni put, genijalnost, erudicija i svestranost jednog od najznačajnijih srpskih naučnika.\nMilutin Milanković, koji je svoju karijeru proveo u Srbiji, snagom talenta, ali nadasve, upornim i sistematskim radom, iskazao se u nizu naučnih disciplina: matematici, klimatologiji, meterologijii, astronomiji, geologiji, geofizici, geografiji i građevinarstvu. Tvorac je najtačnijeg kalendara, popularizator nauke i hroničar naučnih zbivanja svoga vremena, ali je u svetu najpoznatiji kao autor astronomske teorije klimatskih promena, kojom je objasnio misteriju ledenih doba, čime je trajno zadužio svetsku civilizaciju. Danas, njegovo delo sve više dobija na vrednosti i aktuelnosti, te postoji potreba za njegovim kompleksnijim proučavanjem. Sve je to, na određeni način, predstavljeno izložbom. Međutim, velikan srpske i svetske nauke zaslužuje mnogo više.Organizator izložbe je Udruženje Milutin Milanković, laureat Svetosavske nagrade i Priznanja Kapetan Miša Anastasijević. Izložba je jedna od brojnih aktivnosti kojima je, od svog formiranja 2007. godine, uspelo da znatno doprinese afirmaciji lika i dela Milutina Milankovića, čime je Milanković po drugi put vraćen u život.\nUkratko o Milutinu Milankoviću\nKo je Milutin Milanković, šta je otkrio, po čemu je njegov doprinos nauci tako veliki da se predeli na Marsu i Mesecu nazivaju njegovim imenom? Čime se njegovo delo opire zaboravu i zašto se, kako vreme prolazi, o njemu sve više govori?\nMilutin Milanković, Srbin iz Dalja, putnik kroz vasionu i vekove, građevinski inženjer, doktor tehničkih nauka, akademik, profesor Beogradskog univerziteta, potpredsednik Srpske akademije naukaq i umetnosti. Naučnik koji je matematički objasnio nastanak ledenih doba, tvorac nove metodologije u klimatologiji, otac klimatskog modeliranja, autor najpreciznijeg astronomskog kalendara i neimar mnogih značajnih građevinskih objekata u svetu i Srbiji, danas je po svetskim merilima, priznat kao jedan od velikana nauke XX veka. Sa izvanrednim uspehom 1903. godine završava studije na Tehničkom fakultetu u Beču, a već 1904. doktorira kao prvi Srbin-doktor tehničkih nauka. Kao građevinski inžinjer imao je šest zvanično priznatih patenata, tridesetak sračunatih i izvedenih objekata. Znatan doprinos dao je izgradnji objekata za potrebe Ratnog vazduhoplovstva, projektu Kovnice novca, savski kolektor beogradske kanalizacije i mnogim drugim objektima. Na poziv srpske vlade, poput brojnih srpskih intelektualaca iz rasejanja, nošen dubokim patriotizmom, Milanković 1909. napušta udoban život, uspešan i finansijski veoma unosan posao građevinskog inžinjera u Beču, te dolazi u Beograd za profesora primenjene matematike na Univerzitetu.\nNa osnovu svoji naučnih istraživanja, u koja je uneo svoj veliki matematički talenat i poznavanje zakona fizike i astronomije, razvio je astronomsku teoriju klimatskih promena na Zemlji kojom je razjasnio tajnu nastanka ledenih doba na našoj planeti. Godine 1941. u svojoj 63. godini, sublimirao je svoj celokupni rad na matematičkoj teoriji klime i napisao kapitalno delo Kanon osunčavanja zemlje. Svojevremeno od mnogih neshvaćen, po nekada i osporavan, snagom svojih naučnih radova, krčio je otpore, govoreći pri tome da, ukoliko njegova teorija valja, ona će vremenom naći svoje mesto i biti adekvatno valorizovana. Njegovi radovi ostaju budućim generacijama naučnika da ih dalje valorizuju i u opštem konsezusu primenjuju, kao što je slučaj npr. sa najpreciznijim astronomskim kalendarom koji je Milanković izračunao još davne 1923. godine.\nU znak priznanja za izvanredna dostignuća u nauci, velikanu svetske nauke Milutinu Milankoviću, tom jedinstvenom putniku kroz vreme i kroz prostor, svet se odužio na jedan odgovarajući način. Njegovim imenom nazvani su po jedan krater na Mesecu i Marsu, kao i jedno nebesko telo, a od 1993. godine Evropsko geofizičko društvo dodeljuje medalju Milutina Milankovića kao veliko prizanje za dostignuća u oblasti klimatologije i meterologije.


Druženje za celu porodicu: Ne propustite BESPLATAN „Porodični dan” u Savremenoj na Novom Beogradu - Zena.rs\nU prostorijama Savremene osnovne škole na Novom Beogradu (Omladinskih brigada 86) u subotu, 16. novembra, od 10 do 13h, održaće se besplatan „Porodični dan” za svu zainteresovanu decu i njihove roditelje.\nPrijavite se što pre i obezbedite svoje mesto na vreme! Prijave su potpuno BESPLATNE!\nPododični danFoto: Promo\nU ovom prijatnom ambijentu roditelji će zajedno sa decom moći da učestvuju u čak 12 interaktivnih radionica: Pokrenimo robota, Zabavne matematičke igre, Radionica crtanja i slikanja „Kreativna ruka”, „Muzikaonica” – muzička radionica, IT kids – kreiranje prvih igrica, Govorno-jezička stimulacija „Deca od reči”, Psihodramska radionica „Moć igre”, VR edukativna radionica, „Sportić” – fizičke aktivnosti, Kahoot kviz: Prepoznaj bajku, psihološka procena afiniteta deteta, edukativni filmovi i predavanja za roditelje.\nPored pokretanja robota, što je na prošlom „Porodičnom danu” ostavilo najveći utisak na decu i roditelje, mališani će imati priliku i da na „IT kids” radionici kreiraju svoje prve igrice, da kroz zabavan Kahoot kviz provere svoje poznavanje bajki, a na brojnim kreativnim radionicama mališani će moći da iprobaju različite likovne tehnike i upoznaju se sa osnovnim muzičkim elementima.\nPorodični danFoto: Promo\nOvo je jedinstvena prilika da se upoznate sa radom Savremene osnovne škole, u kojoj se vodi računa o potrebama svakog deteta. Učenici Savremene usvajaju znanja na Nacionalnom i Kombinovanom programu, a uz posvećene učitelje i nastavnike, koji neguju personalizovan pristup, i uz podršku edukativne tehnologije u nastavi, deca na efikasan način usvajaju znanje i pripremaju se za budućnost.\nPored toga, u školi je usvojen program za razvoj višestruke inteligencije, čuvenog lidera u edukaciji Hauarda Gardnera. Ovaj program realizuje se sa ciljem da se kod dece pokrene što više vrsta inteligencija kako bi se kod svakog učenika na vreme otkrili i negovali svi talenti i sposobnosti.\nManifestacije na kojima su odlična zabava i edukativno druženje kroz kreativne i interaktivne radionice zagarantovani oslanjaju se na svetske trendove i svuda se naplaćuju, ali organizatori „Porodičnog dana” – SPONE Sistem stimulacije i Savremena osnovna škola – odlučili su da roditeljima koji imaju decu od 5 do 12 godina sve ovo poklone bez nadoknade – potpuno besplatno!\nDa su i neka prošla vremena bila BURNA i puna ISKUŠENJA piše Džulija Kvin u novom romanu „Sjajnije od sunca“


Nudle iz Srema i u Americi i Kanadi - Ozon Media\nCG Corp Global iz Nepala, koja je u oktobru 2017. godine otvorila u Rumi svoju prvu fabriku u Evropi u kojoj će proizvoditi instant nudle Wai Wai, posle evropskog tržišta počinje izvoz i u Ameriku i Kanadu, saopšteno je iz ove kompanije.\n„Kada smo otvarali fabriku u Rumi, želeli smo da fabrika bude temelj za buduće poslovanje kompanije na teritoriji cele Evrope. U tome smo uspeli: Wai Wai nudle već izvozimo širom Evrope, ali smo izvoz nudli proizvedenih u Srbiji započeli i u Ujedinjene Arapske Emirate, a narednih nedelja počećemo da ih izvozimo i u Ameriku i Kanadu“, kaže generalni direktor Vipin Pangeni.\nIzvoz testenine započeo je isporukama Velikoj Britaniji, Portugalu, Danskoj i Italiji, a nastavljen je izvozom u Nemačku, Kipar, Holandiju, Belgiju i Norvešku i druge evropske zemlje.\nGodišnje se u svetu proda više od dve milijarde pakovanja Wai Wai nudli, a otvaranjem fabrike u Rumi kompanija CG Corp Global započela je svoje poslovanje u Evropi. Fabrika Wai Wai deo je globalnog konglomerata Cinnovation Grupe, koja se sastoji od 122 kompanije i 76 brendova i posluje u nekoliko poslovnih sfera – infrastruktura, hotelijerstvo, bankarstvo, telefonija, prehrambena industrija, hidroelektrane, obrazovanje, cigarete i pića.\nKompanija CG Corp Global sa svojim svetski poznatim brendom Wai Wai nudlama učestvovaće ove godine i na najvećem svetskom sajmu hrane i pića Gulfood koji se održava u Dubaiju. Svake godine ovaj sajam, koji se ove godine održava od 18. do 22. februara, pirivlači profesionalce iz celog sveta, a prošle godine postavljen je i rekord – 5.000 kompanija izlagača iz 120 zemalja.\nIzvozu je namenjeno 80% proizvodnje u fabrici u Rumi, a do 2020. biće zaposleno ukupno 407 ljudi.


Otvoreni Balkan: Zašto Priština odbacuje inicijativu i da li je Crna Gora na korak od odluke - Kosovo Online\n24. Maj 2022. • 20:09\nAlbanski premijer Edi Rama tvrdi da Otvoreni Balkan ne može ništa da zaustavi, a predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel je prilikom sastanka sa njim, poručio da podržava svaku regionalnu saradnju, sa čime se slaže i deo ekonomskih stručnjaka sa Kosova.\n"Regionalne integracije bi bile u dobrobit Kosova, možda i najviše na dobrobit Kosova u nekom smislu. Na primer ako još Crna Gora uđe u Otvoreni Balkan, kako je novi premijer Crne Gore, gospodin (Dritan) Abazović, to rekao, odnosno najavio skoro, onda će Kosovo biti u centru, a okolo su sve zemlje u Otvorenom Balkanu i to neće da bude na dobrobit Kosova", rekao je Visar Imeri iz Instituta za socijalne politike.\nCrnogorski premijer Dritan Abazović ocenio je nedavno da je "Otvoreni Balkan" dobra inicijativa i da bi i Kosovo imalo korist od učešća u njoj. Međutim, za predsednika Crne Gore Mila Đukanovića, kao i za kosovske zvaničnike, prihvatljiv je samo Berlinski proces.\n"Ovde nije reč o bilo kojoj inicijativi, ovde je reč o inicijativi koja je lansirana iz Berlina, koju je Evropska unija potpuno prihvatila kao svoju i ja smatram da treba raditi na korišćenju njenih kapaciteta. Zato smo se u Crnoj Gori opredelili da ne hrlimo u inicijativu Open Balkan, nego da insistiramo na nastavku saradnje u okviru Berlinskog procesa", rekao je predsednik Crne Gore Milo Đukanović.\nZa prištinske zvaničnike, međutim, Otvoreni Balkan je nepotrebna inicijativa jer već postoji Berlinski proces, započet 2014. godine, u kome učestvuje i Kosovo. Problem za Prištinu je i to što Srbija ne priznaje kosovsku državnost.\n"Ne možeš i da blokiraš toliko perfidno svog suseda, a da zatim govoriš o dobrim međususednim odnosima u okviru jedne inicijative, kao što je Open Balkan. Ili će sve zemlje da budu jednake i ravnopravne, dakle, ili će Kosovo da bude ravnopravan član kao što i jeste, kao nezavisna i suverena država, ili uopšte neće da bude takvih inicijativa", rekla je kosovska predsednica Vjosa Osmani.\nBerlinski proces, inače, ima za cilj bolju saradnju Zapadnog Balkana i pojedinih zemalja Evropske unije, kao i poboljšanje ekonomske saradnje među zemljama regiona, sa čime, po mišljenju dela analitičara, Otvoreni Balkan nije u suprotnosti.\n"Kada kažeš da mi nećemo u Open Balkan pošto je privreda Srbije mnogo jača nego naša i mi ćemo se tu uzgubiti, to je istina i za zajedničko tržište i ja u tome ne mogu da razumem zašto bi bio protiv ovoga, a ne protiv onoga u ekonomskom smislu", navodi Imeri.\nU Bosni i Hercegovini ne postoji saglasnost u vezi sa Otvorenim Balkanom, dok Skoplje i Beograd, koji su sa Tiranom osnivači te inicijative, podržavaju i Berlinski proces i svaku ideju koja podrazumeva slobodan protok ljudi i robe.\nPostoji doza nepoverenja, ali vidimo da jedna zemlja okleva\nKako je za Euronjuz Srbija rekao direktor Insituta za evropske poslove Naim Leo Beširi, cela inicijativa podrazumeva nešto što građani Evropske unije uživaju već godinama, a to su sloboda kretanja ljudi, robe, usluga i kapitala.\n"Kao što je EU stvorena od silnih malih stvari i došla do ovoga što danas vidimo, tako je nastala i ova ideja, da dok ne budu zrele da postanu članice EU da već unapred postoji priprema terena, ne samo državne administracije, već i ljudi da mogu da razmišljaju da je kretanje ljudi, roba, usluga i kapitala nešto što je prirodna stvar i nešto što ne samo da može da doprinose boljem standardu građana, već nešto što može da omogući i privredi da deo troškova koje je trošila na puku administraciju usmeri na razvoj svojih biznisa i ideja", rekao je on.\nNa pitanje koje je to konkretne pomake ova inicijativa već donela, Beširi kaže da već postoje brze trake za kamione, da se čekanje značajno smanjilo i da to smanjuje troškove privredi za sam transport.\n"Kada vi ukidate sve te silne administrativne zahteve, vi zapravo ubrzavate privredu i na taj omogućavate da se polako ali sigurno standard građana povećava", ističe on.\nMeđutim, neki i dalje oklevaju, a glavni razlog je, kako on smatra, to što Crna Gora, Bosna i Hercegovina i Kosovo vide da donekle "Srbija dominira procesom".\nGovoreći sa druge strane o Berlinskom procesu, Beširi kaže da je on već dao neke rezultate, da je smanjio tenzije u regionu i da je povećao ozbiljnu saradnu kada je u pitanju transport.\n"Taj proces dosta inkluzivan, dakle svi su uključeni u taj proces, taj proces podrazumeva i infrastrkurne projekte. Otvoreni Balkan više puta je rečeno ne može da bude zamena za Berlinski proces, može biti samo dopuna, iako nisu sve članice EU preterano srećne zbog stvaranja novih inicijativa", naveo je on.\nOd Mini Šengena do danas\nInicijativa je potekla u Novom Sadu, oktobra 2019. godine, pod imenom Mini Šengen, a u julu prošle godine dobila je ime "Otvoreni Balkan". Početnim dogovorima, bilo je planirano da se do kraja 2021. godine ostvare četiri slobode - kretanja robe, ljudi, usluga i kapitala, koje su bile temelj Evropske ekonomske zajednice iz koje je nastala Evropska unija.\nKonkretan benefit te inicijative do sada je pojačana i tešnja saradnja ekonomija, kao i prelazak granica samo uz ličnu kartu. Lideri tri zemlje više puta su prilikom sastanaka i samita istakli da bi pridruživanje drugih zemalja sa Zapadnog Balkana toj inicijativi bilo značajno za dalji razvoj saradnje u regionu.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić boravila je ove nedelje u Skoplju i najavila da će sledeći sastanak u okvru inicijative "Otvoreni Balkan" biti održan u Ohridu od 7. do 8. juna. Istakla je da iskreno veruje da će tu inicijativu prepoznati i drugi u regionu, ali da tempo procesa zavisi od samog regiona. Ona je navela da je inicijativa već dala rezultate, posebno kada je reč o olakšavanju prelaska granice za građane i preduzeća.\nPovodom toga, Miloš Petrović iz Instituta za međunarodnu politiku i privredu rekao je da se u poslednje vreme uočava bolja percepcija inicijative "Otvoreni Balkan" u regionu. Kako je rekao, pored drugačijih stavova iz Podgorice i od strane pojedinih aktera u Prištini, vidna je i direktnija podrška SAD.\n"Američki ambasador u Beogradu tako navodi da ta inicijativa ima predispozicije da pokrene celokupni regionalni ekonomski potencijal i osigura dodatne investicije", kaže Petrović.\nOn navodi da bi trebalo voditi računa na koji način će se dalje razvijati ta inicijativa.\n"Smatram da je velika vrednost 'Otvorenog Balkana' u povezivanju aktera koji su do sada imali ograničenu saradnju, poput Srbije i Albanije. Pristupanje novih aktera je načelno pozitivno za perspektive regionalne saradnje, s tim da treba voditi računa o usklađenosti mera, aktivnosti i ciljeva sa onim koji su predviđeni okvirima zajedničkog regionalnog tržišta, kao i normama i politikama Evropske unije kao strateškog ishodišta", rekao je Miloš Petrović.\nIpak, kada je reč o približavanju Evropskoj uniji, Petrović navodi da EU jasno ističe bi inicijativa trebalo da bude sveobuhvatna.\n"Iz Evropske unije su ranije stizali glasovi da bi ta inicijativa mogla da bude povoljna ukoliko bude inkluzivna spram svih regionalnih prestonica i ukoliko je kompatibilna sa ciljevima stvaranja zajedničkog regionalnog tržišta, kao projekta pokrenutog u okviru Berlinskog procesa", naglasio je Petrović.\nSrbija Albanija Severna Makedonija Otvoreni Balkan Crna Gora Kosovo\nOtvoreni Balkan je najbolji projekat u poslednjih 30 godina, koji je zamišljen da okupi sve zemlje regiona oko onoga što nas spaja - tržište, kulturno i istorijsko nasleđe i jedinstven životni prostor, poručio je danas ministar građevinarstva, saobraćaja i infrestrukture Tomislav Momirović, ptrenosi RTV.\nEuronjuz: Može li inicijativa Otvoreni Balkan da se širi


Partizan - Žalba zbog nedosuđenog penala! - Sportske.net\nPartizan - Žalba zbog nedosuđenog penala!\nU Humskoj ponovo nisu zadovoljni deljenjem pravde na njihovoj utakmici, bez obzira na pobedu protiv Slobode proteklog vikenda.\nFudbaleri Partizana su tek u finišu meča, golom kapitena Saše Ilića uspeli da slome otpor neugodne ekipe Slobode, a da je kojim slučajem meč završen bez golova, u prvi plan bi sigurno izbio nedosuđeni jedanaesterac nad Petrom Škuletićem.\nTakav zaključak se može izvući posle današnje informacije da se klub iz Humske zvanično žalio na arbitražu Dejana Dimitrijeviča, baš zbog tog detalja.\nSporni detalj dogodio se tokom drugog poluvremena ove utakmice, pri rezultatu 0:0.\nOsim Partizana, primedbe na arbitražu posle 20. kola imaju i Napredak posle poraza od Voždovca, kao i subotički Spartak, koji je na svom terenu remizirao sa Jagodinom.


EMA potvrdila moguću vezu između vakcine „Astra zeneke“ i retkih slučajeva pojave krvnih ugrušaka - 07.04.2021, Sputnik Srbija\nKomitet za bezbednost Evropske agencije za lekove (EMA) zaključio je da bi retka pojava krvnih ugrušaka sa niskim nivoom trombocita trebalo da bude navedena kao... 07.04.2021, Sputnik Srbija\nvesti, svet, evropska agencija za lekove\nCC0 / / Vakcinacija – ilustracija\nPrijavljena kombinacija krvnih ugrušaka i niskog nivoa trombocita je vrlo retka, a ukupne koristi vakcine u sprečavanju kovida 19 premašuju rizike od neželjenih efekata, navodi EMA.\nKako se navodi, prilikom donošenja zaključaka komisija je uzela u obzir sve trenutno dostupne dokaze, uključujući i savete ad hok formirane ekspertske grupe.\nEMA podseća zdravstvene radnike i ljude koji primaju vakcinu da budu svesni mogućnosti vrlo retkih slučajeva nastanaka krvnih ugrušaka u kombinaciji sa niskim nivoom trombocita u roku od dve nedelje od vakcinacije.\nDo sada se većina prijavljenih slučajeva dogodila kod žena mlađih od 60 godina u roku od dve nedelje nakon vakcinacije. Na osnovu trenutno dostupnih dokaza, specifični faktori rizika nisu potvrđeni, navodi se u saopštenju.\nZa one koji su primili vakcinu, EMA navodi da bi odmah trebalo da zatraže pomoć ukoliko se pojavi neki od simptoma – kratak dah, bol u grudima, otok u nozi, konstantni bolovi u abdomenu, neurološki simptomi, uključujući jake i trajne glavobolje ili zamagljen vid i sitne mrlje krvi ispod kože van mesta injekcije.\nKomitet je naveo da su se krvni ugrušci pojavili u venama u mozgu (cerebralna venska sinusna tromboza, CVST) i abdomenu i u arterijama, zajedno sa niskim nivoom krvnih pločica i ponekad krvarenjem, prenosi RTS.\nKomitet Evropske agencije za lekove izvršio je detaljne preglede 62 slučaja cerebralne venske sinusne tromboze i 24 slučaja tromboze vena prijavljenih u EU bazi podataka o bezbednosti lekova od 22. marta 2021. godine, od kojih su 18 bili fatalni. Reč je o slučajevima iz sistema spontanog izveštavanja EEA i Velike Britanije, gde je oko 25 miliona ljudi primilo vakcinu.\nKako se ističe, prijavljena kombinacija krvnih ugrušaka i niskog nivoa trombocita je vrlo retka, a ukupne koristi vakcine u sprečavanju kovida 19 premašuju rizike od neželjenih efekata.\nIz EMA napominju da je jedno verodostojno objašnjenje za kombinaciju krvnih ugrušaka i niskog nivoa trombocita imuni odgovor, što dovodi do stanja sličnog onom koje se ponekad primećuje kod pacijenata lečenih heparinom (trombocitopenija izazvana heparinom).\nU saopštenju se navodi da je Komitet zatražio nove studije i dopune tekućih kako bi se pružilo više informacija i preduzeće sve dalje potrebne radnje.\nIzvršna direktorka te agencije Emer Kuk izjavila je na virtuelnoj konferenciji za novinare da je važno da i vakcinisani ljudi i zdravstveni radnici budu upoznati sa znacima i simptomima tih neobičnih poremećaja zgrušavanja krvi, tako da ih mogu brzo uočiti kako bi se smanjili svi mogući rizici.\n„Nastavićemo da nadgledamo dostupne naučne dokaze o efikasnosti i sigurnosti svih odobrenih vakcina protiv kovida 19 i izdaćemo dalje preporuke ako je potrebno na osnovu nauke i čvrstih dokaza. Ovaj slučaj jasno pokazuje jedan od izazova koje predstavljaju velike kampanje vakcinacije. Kada milioni ljudi prime ove vakcine, mogu se desiti vrlo retki događaji koji nisu identifikovani tokom kliničkih ispitivanja. Uloga praćenja neželjenih efekata je da nam pomogne da brzo otkrijemo i analiziramo ove rizike i njihov uticaj na profil rizika koristi od vakcine“, navela je Kukova.


Рубрика: Политика, Актуелно, Религија Аутор: новинарство 928 пута прочитано Датум: 7.03.2009 Одштампај\nIako povučen iz procedure, predlog akta o borbi protiv diskriminacije već u četvrtak prosleđen Briselu. Članovi vlade nisu mogli da se dogovore o izmenama, već ga vraćaju Skupštini\nPredlog zakona protiv diskriminacije, koji Srbija mora da usvoji u setu zakona za beli šengen, podelio je i poslanike i ministre. Vlada je ostala podeljena po pitanju intervencije verskih zajednica da se naprave neophodne izmene zakona, pa je jedan deo zvaničnika negodovao zbog mešanja crkve u pitanja države, dok su drugi istog momenta zanemeli. Pristalice stavova verskih zajednica tvrde i da Srbija baš i nije morala da pravi zakon po ugledu na Holandiju, zemlju za koju se zna da je među liberalnijima kada su seksualne slobode u pitanju, dok suprotna strana tvrdi da o ovome nema mnogo rasprave jer je usvajanje zakona Evropska unija postavila kao uslov.\nI dok je Marko Karadžić, državni sekretar Ministarstva za ljudska i manjinska prava, već u četvrtak otputovao za Brisel da pokaže Predlog spornog zakona, odakle se čeka ocena evropskih zvaničnika, vlada je istog dana donela “kompromisno rešenje”. Ako za sedam dana ministri ne budu uspeli da se dogovore sa verskim zajednicama, zakon će u neizmenjenoj formi biti vraćen u Skupštinu, odakle je po hitnom postupku već jednom povučen, uz obrazloženje da izmene onda mogu da se unesu putem amandmana poslanika.\nVerske zajednice su uložile primedbe na članove 18 i 21 zakona protiv diskriminacije. Prvi član se odnosi na pravo izražavanja veroispovesti, a drugo na rodni identitet i seksualnu orijentaciju.\n“Diskriminacija postoji ako se postupa protivno načelu slobodnog ispoljavanja vere ili uverenja, odnosno ako se licu ili grupi lica uskraćuje pravo na sticanje, održavanje, izražavanje i promenu vere ili uverenja, kao i pravo da privatno ili javno iznese svoja uverenja, u skladu sa zakonom.”\n“Rodni identitet i seksualna orijentacija je privatna stvar i niko ne može biti pozvan da se javno izjasni o svom rodnom identitetu i seksualnoj orijentaciji. Svako ima pravo da izrazi svoj rodni identitet i seksualnu orijentaciju, a diskriminatorsko postupanje zbog izražavanja rodnog identiteta i seksualne orijentacije je zabranjeno. Sloboda izražavanja rodnog identiteta i seksualne orijentacije odnosi se i na slučajeve transseksualnosti.”\nSam sastanak vlade bio je više nego neuobičajen i nisu svi ministri učestvovali u telefonskoj sednici u sredu na kojoj je doneta odluka da se zakon povuče, mada je bio na javnoj raspravi čitavih šest meseci. Prema nezvaničnim informacijama “Vesti”, ministri su kontaktirani SMS porukama i većina nije znala ni o čemu se zapravo izjašnjava, a pošto je predlog dolazio iz kabineta premijera, niko nije ni ulazio u pojedinosti već su po inerciji glasali “za”. Cilj je bio, kažu pojedinci, da se na diskretan način udovolji zahtevima Srpske pravoslavne crkve koja je prosledila stav verskih zajednica Skupštini.\nMinistar pravde Snežana Malović potvrdila je za “Vesti” da je učestvovala u telefonskoj sednici, ali nije mogla da kaže da li su svi članovi vlade učestvovali u glasanju. Ministar za rad i socijalna pitanja Rasim LJajić, inače predlagač zakona, priznao je da ga nisu zvali u sredu, a da je o povlačenju saznao od zaposlenih u svom Ministarstvu.\n- Mene nisu pozvali, pod izgovorom da sam bio nedostupan – rekao je LJajić i dodao da je tog dana bio u poseti Pčinjskom okrugu.\nMeđutim, sednica vlade održana u četvrtak bila je veoma burna, jer je većina ministara izrazila čuđenje zašto je zakon povučen na ovakav način, a jedini koji je stao u odbranu ovakvog postupka bio premijer Mirko Cvetković. Cvetković je ovu odluku pred ministrima branio time da izmene Predloga zakona nije tražila samo SPC, već sve tradicionalne crkve i verske zajednice. Posle dva i po sata žučne rasprave doneta je “kompromisna” odluka da se u razgovorima sa crkvama i verskim zajednicama promene sporni članovi zakona.\n- Nema tajnih pritisaka, stvari su jednostavne. Značajne institucije u našoj državi, najveće verske zajednice, izrazile su određenu zebnju oko nekih stvari i zatražile da se rasprave neki aspekti, tako da će vlada u narednih nekoliko dana pokušati da postigne kompletan konsenzus – rekao je vicepremijer Božidar Đelić.\nPrimedbe na sporni zakon uputile su Srpska pravoslavna crkva, Beogradska nadbiskupija Rimokatoličke crkve, Islamska zajednica Srbije, Evangelistička crkva i druge verske zajednice u Srbiji, koje su poslale protestno pismo predsedniku parlamenta Slavici Đukić-Dejanović.\nB. RAJIĆ – I. PETROVI; VESTI, 07.3.2009\nCrkva zaustavila zakon\nS. S. ROVČANIN, 05.03.2009 18:55:54\nPOVLAČENjE Predloga zakona o zabrani diskriminacije iz skupštinske procedure obeležilo je u četvrtak početak redovnog prolećnog zasedanja parlamenta. Najviše rasprave izazvao je zahtev Srpske pravoslavne crkve i ostalih verskih zajednica da se ovaj zakon povuče.\nVlada Srbije je na sednici u četvrtak odlučila, ipak, da zakon vrati u skupštinsku proceduru – bez izmena.\nSporni članovi ovog dokumenta su 18. i 21. U prvom se kaže da je diskriminacija ako se uskraćuje pravo na promenu vere ili uverenja. Drugi, koji je zasmetao crkvama kaže da su rodni identitet i seksualna orijentacija privatna stvar, i da niko ne može biti pozvan da se javno izjasni o tome. To se odnosi i na transeksualce.\nDragan Marković Palma, lider JS, kako kaže, najavio je da njegov poslanički klub neće glasati za ovaj zakon:\n- Nije tačno da Srbija neće ući u Evropu i doći na belu šengen-listu, ukoliko ne usvoji ovaj zakon. Ako homoseksualci treba Srbiju da vode u Evropu, onda treba da ostanemo u Srbiji i da čuvamo ovce. Poslanik DS Jelena Trivan najavila je da će njena stranka glasati za ovaj zakon, ali nije objašnjavala zbog čega je povučen. Stranka G 17 plus, kako je kazala Suzana Grubješić, jeste za ovaj zakon i protivi se njegovom povlačenju.\nŠef poslaničke grupe DSS Miloš Aligrudić kaže da je zakon po svojoj sadržini diskutabilan, dok je predsednik SNS Tomislav Nikolić, kazao da neće dozvoliti da bilo ko u Skupštini napada SPC.\nInače, sednica je počela pitanjima šefova poslaničkih grupa, što je pravo koje im daje novi Poslovnik. Start su obeležile i opomene za poslanike SRS Dragana Todorovića, Gordanu Pop-Lazić i Momira Markovića koji su lupali o sto dok je govorio Tomislav Nikolić. Zatim je počela objedinjena rasprava o predlozima zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima, sprečavanju pranja novca…\nUGROŽENA SLOBODA VERE\nPREDLOGOM zakona o antidiskriminaciji neposredno se krše sloboda vere i savesti verujućih građana, kao i sloboda delovanja crkava i verskih zajednica, garantovane zakonima i Ustavom, kaže se u pismu koje je Sinod SPC uputio predsednici parlamenta Slavici Đukić-Dejanović, Vladi i Ministarstvu za ljudska i manjinska prava. Crkva kritikuje uvođenje kategorija rodnog identiteta (transeksualnosti) i seksualne orijentacije (homoseksualnosti) kao posebnih osnova diskriminacije. Crkva ukazuje da je neophodno imati u vidu i ugledne naučne autoritete koji smatraju da je izražavanje rodnog identiteta kroz transseksualnost izraz mentalnog poremećaja, kao i one koji su utvrdili da ne postoje naučni dokazi da je seksualna orijentacija urođeno svojstvo. (P. V.)\nizvor: VEČERNJE NOVOSTI; 05.03.2009\n« « Претходне вести: Crkva samo brani moral\nНаредне вести: Vašington Tajms objavio pismo Episkopa Artemija » »


Dačić: Ubijeni oteti službenici srpske ambasade u Libiji\n► Dačić: Ubijeni oteti službenici srpske ambasade u Libiji\n20.02.2016 | 10:40h ► 12:40h Beograd\nDvoje službenika ambasade Srbije u Libiji Slađana Stanković i Jovica Stepić poginuli su u američkom bombardovanju uporišta Islamske države u gradu Sabrata u Libiji, izjavio je danas prvi potpredsednik Vlade Srbije Ivica Dačić.\nDačić je na konferenciji za novinare u Vladi Srbije rekao da informacija o pogibiji dvoje službenika ne može biti formalno potvrđena, ali da su dobijene fotografije koje jasno ukazuju da je najverovatnije tačna.\n"Juče popodne dobili smo informaciju iz više izvora da je u tom napadu stradalo više stranih državljana, među kojima i dvoje službenika ambasade Srbije koji su oteti 28. novembra 2015. godine", rekao je Dačić.\nSlužbenici srpske ambasade Slađana Stanković i Jovica Stepić oteti su u libijskom gradu Sabrata u novembru 2015. godine.\nDvoje službenika oteto je iz kolone vozila u kojoj je bio ambasador Srbije Oliver Potežica.\nZvaničnici Vlade i predstavnici bezbednosnih službi Srbije bili su od otmice srpskih državljana uključeni u pregovore sa libijskim vlastima o oslobađanju Slađane Stanković i Jovice Stepića.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je 1. februara da su libijske službe obavestile Srbiju da su oteti srpski državljani u Libiji dobro. Dačić je tada objasnio da Srbiju nikada nisu kontaktirali oni koji su oteli srpske državljane, jer sve ide preko službi u Libiji.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić ranije je izjavio da je on preko Biroa za koordinaciju službi bezbednosti u kontaktu sa BIA u vezi sa otmicom u libijskom gradu Sabrat.\nVozač i službenik srpske ambasade u Libiji oteti su, a prethodno je napadnuta kolona vozila u kojoj je bio i ambasador Srbije. U američkom bombardovanju uporišta Islamske države Libiji u petak je ubijeno oko 50 ljudi.\nPrema navodima zvaničnika, američki avioni bombadovali kamp Islamske države gde se nalazio tuniski vođa te ekstremističke grupe povezane sa prošlogodišnjim napadima u Tunisu, u muzeju Bardo i u Susu. Navedeno je da je ubijen Nuredin Šušane.\nPrema izveštaju agencije Frans pres, napad je izveo neidentifikovani avion, a meta je bila kuća blizu glavnog grada Libije, Tripolija, gde se veruje da su se okupili pripadnici Islamske države.\nMSP i bezbednosne službe Srbije nisu imali kontakt sa otmičarima u Libiji\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić saopštio je danas da taj resor i bezbednosne službe Srbije nisu imali nikakav kontakt sa otmičarima službenika srpske ambasade u Libiji koji su poginuli u američkom bombadrovanju, kao i da od nikad nisu primili bilo kakve zahteve otmičara.\n"Ministarstvo spoljnih poslova i bezbednosne službe Srbije nisu imali nikakav kontakt sa otmičarima i nisu nikad primili bilo kakve njihove zahteve, pa ni eventualno one finansijske prirode, niti su o tome sa bilo kim pregovarali", kazao je Dačić na konferenciji za novinare u Vladi Srbije.\nPrema njegovim rečima, državni organi Srbije kontaktirali su samo sa libijskim službama, Ministarstvom spoljnih poslova te zemlje i stranim službama.\n"Razni navodni posrednici su se javljali porodicama, ali nijedan od njihovih navodnih zahteva, bilo da je reč o finansijama, oružju ili svakakvim drugim temama, nikad nije mogao sa libijske strane da bude potvrđen, tako da se o tome nikad nije ni moglo razgovarati", rekao je ministar.\nDačić je ranije danas izjavio da su, prema informaciji dobijenoj od američkih službi bezbednosti koju još nisu potvrdili libijski zvaničnici, službenici ambasade Srbije u Libiji Slađana Stanković i Jovica Stepić poginuli u američkom bombardovanju uporišta Islamske države u gradu Sabrata u Libiji.\nOn je na konferenciji za novinare rekao da je Vlada Srbije učinila sve kako bi dvoje službenika ambasade bili oslobođeni i da se očekivalo da pregovori vođeni sa libijskim vlastima budu uspešno okončani, a da su zahtevi otmičara za otkup bili upućeni porodicama otetih.\nSlužbenici srpske ambasade oteti su u libijskom gradu Sabrata u novembru 2015. godine kada je napadnuta kolona vozila u kojoj je bio ambasador Srbije Oliver Potežica.\nslađana stanković /\njovica stepić /\nslužbenici ambasade /


ŠUMADIJA - Smederevo: Železara povećala proizvodnju - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nSmederevo: Železara povećala proizvodnju\nBy rts, pressek, foto:M.Č. Utorak, 7. maj 2019.\nŽelezara „Hbis Srbija” u prvom tromesečju ove godine proizvela je 437.000 tona čeličnih odlivaka, odnosno šest odsto više nego u istom periodu lane, potvrđeno je RTS-u u kompaniji.\nŽelezara je prva na listi srpskih izvoznika.\nSmederevska železara, u vlasništvu kineskog giganta „Hbisa”, povećanje proizvodnje pospešila je većim angažovanjem proizvodnih kapaciteta. I pored ograničenja izvoza, dostižu, kažu, ciljeve koje je kompanija predvidela Biznis planom.\n- Obim isporuke gotovih proizvoda u prvom kvartalu je iznad plana za ovu godinu, a primakao se obimu plasmana u istom periodu prošle godine. Nažalost, Srbija je potpala pod sistem kvota Evropske komisije, pa je samim tim „Hbis Srbija” prinuđena da posluje u datim okolnostima, što otežava i plasman naših proizvoda na tržište Unije, saopšteno je iz ove kompanije u Smederevu.\nDa podsetimo, Železara Smederevo je privatizovana 2016. godine. Sa kineskim vlasnikom zadržala je 5.200 zaposlenih i za kratko vreme približila se maksimalno projektovanom kapacitetu od 2,2 miliona tona čelika godišnje. Pokriva samo 1,5 odsto tražnje za čelikom tržišta Evropske unije.\nTagovi Smederevo Železara\nSmederevo: Pronađen ekstazi, uhapšeni osumnjičeni\nPolicija u Smederevu uhapsila je B.A. (32), državljanina Severne Makedonije, i S.A. (29) iz Velike Plane, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo neovlašćena ...


Huti - 1\n16. 02. 2020 08:20\nSANA - Borbeni avion "tornado" Saudijske Arabije srušio se u pokrajini Al Džaf na sjeveru Jemena, a kako je saopšteno iz Međunarodne koalicije predvođene Saudijskom Arabijom, avion se srušio tokom izvođenja misije podrške nedaleko od vojnih jedinica Jemena.\nHuti: Oboren američki špijunski dron\n01. 11. 2019 09:09\nSANA - Jemenska pobunjenička grupa Huti tvrde da su oborili američki dron u blizini granice sa Saudijskom Arabijom.\nHuti u Jemenu oslobodili 290 zarobljenih\n30. 09. 2019 13:58\nSANA - Međunarodni komitet Crvenog krsta saopštio je danas da su pobunjeni Huti u Jemenu oslobodili 290 ljudi koje su prethodnih godina zarobili i držali ih u nekoliko pritvorskih centara širom ratom razorene zemlje.\nHuti oslobađaju 350 zatvorenika\n30. 09. 2019 11:01\nDUBAI - Jemenski Huti pobunjenici saopštili su da će osloboditi 350 zatvorenika, uključujući troje državljana Saudijske Arabije.\nHuti tvrde da su zarobili više hiljada saudijskih vojnika\n29. 09. 2019 17:27\nDUBAI - Jemenski pobunjenici Huti objavili su video-snimak napada na vojne trupe nedaleko od granice sa Saudijskom Arabijom i saopštili da su zarobili više hiljada "neprijateljskih vojnika".\nNovi udar Huta na Saudijsku Arabiju: Zarobljeno hiljade vojnika\n28. 09. 2019 19:49\nSANA, RIJAD - Jemenski pobunjenici Huti su izveli veliku vojnu operaciju na granici sa saudijskom provincijom Nadžran, tokom koje su zarobili nekoliko hiljada vojnika i zaplijenili nekoliko stotina transportnih sredstava arapske koalicije, rekao je televiziji "Pres TV" brigadni general Jahja Saria, zvanični predstavnik oružanih snaga pokreta.\n20. 09. 2019 12:07\n20. 09. 2019 09:25\nRIJAD - Koalicija koju predvodi Saudijska Arabija pokrenula je vojnu operaciju severno od jemenskog lučkog grada Hodeida.\n19. 09. 2019 09:01\nVAŠINGTON - Američki i britanski mediji analiziraju napade na energetski proizvodni sistem Saudijske Arabije, a Volstrit žurnal ocjenjuje da se predsjednik SAD Donald Tramp našao u teškoj nedoumici kada je riječ o spoljnoj politici, i to u vrijeme kada ima najmanje ljudi u timu za nacionalnu bezbjednost u proteklih godinu dana.


Proglašen za ubistvo Majkla Džeksona - Muzika - Svet - Vesti - Svet Plus\nProglašen za ubistvo Majkla Džeksona\nKonrad Marej, doktor Majkl Džeksona proglašen je krivim za ubistvo iz nehata. Porota je svoju odluku donela jednoglasno.\n13:30 8. NOV 2011.\nSuđenje Konardu Mareju, doktoru Majkl Džeksona, završilo se osuđujućom presudom. Nakon što je čuo da ga je porota proglasila krivim za smrt kralja popa, marej je delovao mirno i nije pokazao nikakvu reakciju.\nPorota, u kojoj je bilo pet žena i sedam muškaraca, odluku je donela na temelju iskaza više od 49 svedoka i 300 različitih dokaza koje su doneti u suđenju koje je trajalo šest meseci.\nDo izricanja kazne 29. novembra Marej je odveden u pritvor bez mogućnosti kaucije, javlja CBS.\nAdvokati su Konarda Mareja pokušali da odbrane tvrdnjom da je majkl Džekson "napravio očajnički potez koji se završio njegovom smrću". Tačnije, da se ubio nakon što je danima bio u depresiji zbog novčanih problema.\nMajkl DzeksonMajkl DžeksonMichael Jackson\nPre 56 godina rođen je kralj popa ..\n29. avgust 2014.. 12:39\nPremijera novog spota Majkla ..\n16. avgust 2014.. 13:57\nMajkl Džekson: Pet godina od ..\n22. jun 2014.. 13:37\nTelohranitelji Majkla Džeksona ..\n11. jun 2014.. 12:15\n1. april 2014.. 12:41\nLekar Majkla Džeksona pušten iz ..\n29. oktobar 2013.. 10:03\nNova luksuzna statua Majkla ..\n30. avgust 2013.. 15:02\nMajkl Džekson i Fredi Merkjuri: ..\n30. jul 2013.. 21:15\nMajkl Džekson: Četiri godine od ..\n25. jun 2013.. 10:51


Korona virus i vakcine: Amerika odobrava Džonson i Džonson vakcinu u jednoj dozi - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Korona virus i vakcine: Amerika odobrava Džonson i Džonson vakcinu u jednoj dozi\n0Piše: BBC News na srpskom 24. februara 2021. 22.33\nAmerička agencija za hranu i lekove (FDA) saopštila je da Džonson i Džonson vakcina ublažava simptome i umanjuje rizik od teškog oboljevanja.\nNezavisni komitet stručnjaka u petak će se sastati kako bi odlučio da li da FDA odobri upotrebu ove vakcine, što bi moglo da dovede do dodatnog ubrzanja masovnog procesa vakcinacije u Americi.\nKompanija Džonson i Džonson u utorak je saopštila da je spremna da odmah po dobijanju dozvole isporuči oko četiri miliona doza vakcine.\nU daljem planu kompanije navodi se da bi do kraja marta mogla da isporuči dodatnih 20 miliona doza vakcine, što se uklapa u plan Bele kuće da do kraja juna Amerika nabavi ukupno 100 miliona injekcija različitih proizvođača protiv korona virusa.\nKo je do sada naručio doze vakcine Džonson i Džonson?\nVelika Britanija – 30 miliona doza\nEvropska unija – 200 miliona doza\nKanada – 38 miliona doza\nZemlje u Kovaks programu vakcinacije – 500 miliona doza\nNe samo da će za ovu vakcinu biti potrebno manje doza od njenih rivala Fajzera i Moderne koje zahtevaju dve doze, već će biti potrebno i manje termina za imunizaciju i manje medicinskog osoblja.\nViše od 65 miliona Amerikanaca već je vakcinisano, a oko 1,3 miliona doza se daje širom Sjedinjenih Država svakog dana.\nBrojevi novih slučajeva, hospitalizacija i preminulih od Kovida-19 u SAD-u opadaju poslednjih nekoliko nedelja.\nVrhunski stručnjaci za javno zdravlje, međutim, i dalje upozoravaju da mutacije virusa ipak mogu ugroziti napredak.\nDa li je negde već u upotrebi i hoće li stići u Srbiju?\nU Južnoj Africi je 17. februara počela imunizacija ovim cepivom i to je prva zemlja na svetu koja koristi vakcinu kompanije Džonson i Džonson.\nPrvu dozu isporuke od 80.000 vakcina, primila je pred kamerama jedna medicinska sestra u bolnici u Kejptaunu.\nVakcinu je potom dobio i predsednik države Siril Ramafoz.\nAleksandar Vučić, predsednik Srbijem na konferenciji za novinare 19. januara u Beogradu rekao je da država pregovara i sa belgijskom kompanijom.\nU Srbiji je trenutno u zvaničnoj ponudi moguće birati neku od pet vakcina – Fajzer, Sputnjik, Astrazeneka, Sinovak i Moderna, s tim što doza ove poslednje još nema.\nŠta su prednosti?\nČinjenica da se daje u samoj jednoj dozi svakako olakšava i ubrzava proces vakcinacije.\nLakše i jednostavniji uslovi za skladištenje takođe predstavljaju moguću prednost ove vakcine u odnosu na konkurente.\n„Svetska zdravstvena organizacija (SZO) smatra da je vakcina koja se da je u jednoj dozi najbolje rešenje u uslovima pandemije“, tvrdio je krajem januara doktor Pol Stofels, šef naučnog tima belgijske farmaceutske kompanije.\nOn je kazao tada i da bi ova vakcina „mogla da zaštiti stotine miliona ljudi od najtežih posledica Kovida-19″.\nOva vakcina koristi virus obične prehlade koji je modifikovan tako da bude bezopasan.\nOn bezbedno u sebi nosi delić genetskog koda korona virusa i ubrizava se u organizam.\nTo je dovoljno da telo prepozna pretnju i potom nauči kako da se bori protiv Kovida-19.\nVakcina trenira organizam da bi znao kako da se ponaša kada se sretne sa pravim virusom.\nNa sličan način funkcioniše i Oksfordska vakcina koju je razvila kompanija Astrazeneka.\nPogledajte video o vakcinaciji u Srbiji.


Faktor | Cijene prirodnog gasa u Evropi rastu dok Rusija smanjuje ponudu\n20.06.2022. / 16:18\nCijena prirodnog gasa po megavat-satu u Evropi porasla je u ponedjeljak za 5,87 posto, dok države u Evropi traže alternativne izvore kako bi nadomjestile manje količine prirodnog gasa iz Rusije.\nCijena prirodnog gasa po megavat-satu za julske ugovore u Evropi, kojom se trguje na virtuelnoj platformi za trgovinu prirodnim gasom TTF sa sjedištem u Holandiji, porasla je na 124,66 eura (131,18 dolara) u 15,35 sati po lokalnom vremenu sa 117,73 eura (123,88 dolara), koliko je iznosila na zatvaranju u petak.\nRuski energetski gigant Gazprom saopštio je ranije da bi snabdjevanje gasom plinovodom Sjeverni tok moglo pasti na 67 miliona kubnih metara dnevno, što je manje sa uobičajenog nivoa od 167 miliona kubnih metara.\nNakon što je Rusija smanjila isporučivati količinu gasa u zemlje članice Evropske unije, neke države se okreću uglju u pokušaju da proizvedu dovoljno električne energije kako bi zadovoljili vlastite potrebe.\ncijene gasaEvroparat u Uktajini


Šef kancelarije NATO Ćezare Marineli kaže da je “kampanja dezinformacija” jedan od glavnih izazova sa kojim se Alijansa suočava u Srbiji.\n“Viđamo obmanjujuće ili, jednostavno, netačne informacije o NATO, koje ograničavaju otvorenu debatu i otežavaju objektivno sagledavanje NATO i bezbednosne saradnje u širem kontekstu”, kazao je Fonetu povodom predstavljanja istraživanja po kome je 89 odsto građana Srbije protiv čanstva u Alijansi. On misli da bi deo negativne percepcije o odnosima NATO i Srbije mogao da se promeni kada bi bilo više informacija zasnovanih na činjenicama, koje se fokusiraju na konkretne aspekte međusobne saradnje.\nPodsećajući da je u Srbiji skoro četiri godine, on je primetio da postoji mnogo dezinformacija o tome šta NATO jeste i šta nije, što u određenoj meri dovodi do pogrešnog tumačenja tog saveza. Kako je naglasio, NATO nije samo vojni, već i politički savez, u kojem 29 zemalja dele zajedničke vrednosti, imaju zajedničke interese i konsenzusom donose zajedničke odluke.\n“Svi znamo da Srbija nema želju da se učlani u NATO. Mi u potpunosti poštujemo politiku vojne neutralnosti Srbije. Srbija samostalno odlučuje o svojim bezbednosnim aranžmanima, kao i svaka druga zemlja” poručio je Marineli i naglasio da NATO izuzetno ceni partnerstvo koje ima sa Srbijom, jer je ono obostrano korisno.\nIstraživanje „Evroatlantske integracije u očima srpskih medija“ pokazalo je da čak 89 odsto građana ne podržava ulazak Srbije u NATO, ali većina anketiranih nije upoznata sa činjenicom da na teritoriji niti jedne države koja je članica NATO-a nije bilo rata.\nSloga: U zemlji jeftinije radne snage koju Vučić propagira, licemerno je zvati dijasporu da se vratiDušan Ostojić iz Aleksinca se povlači iz novinarstva i građanskog aktivizma


Čitanje u mozgu - Znanost i evolucija ljudskog uma - Stanislas Dehaene: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nČitanje u mozgu - Znanost i evolucija ljudskog uma\nČitanje je jedno od najfascinantnijih ljudskih sposobnosti. Nakon nekoliko godina obrazovanja smo u stanju da prepoznamo gotovo deset reči u sekundi. Zanimljivo je da ljudski um može shvatiti, iz samog teksta, kontekst reči koje nikad pre nije video\nOve interesantne činjenice su predmet istraživanja Stanislasa Dehaenea, jednog od najuticajnijih evropskih kognitivnih neuronaučnika, specijalista za područje jezika. Ova knjiga zamišljena je tako da široj čitalačkoj publici na pristupačan način predstavi rezltate dve decenije dugog istraživanja koje su Dehaene i ostale kolege naučnici postigli na području pismenosti.\n,,Čitanje u mozgu" odgovoriće na mnoga pitanja na koja do sada nismo imali odgovore: Menjamo li radikalno čitanjem svoj mozak? Da li su u mozgu uvek ista područja zadužena za čitanje? Koja je funkcija tih područja u vremenu pre nego što naučimo da čitamo?\nKnjiga je namenjena ne samo lingvistima i neurolozima, već svima onima koje zanima nauka i kultura, istorija pisane reči, kao i široj čitalačkoj publici.


Najveće nemačke kompanije zaostaju po rastu na međunarodnim lestvicama, pokazala je analiza kompanije za poslovno savetovanje "EY".\nIstraživanje među hiljadu najvećih svetskih kompanija po prihodima, s izlistanim deonicama na berzama, pokazalo je da su 44 nemačke kompanije u prošloj godini rasle značajno sporije u odnosu na američke i azijske.\nProsečni prihodi nemačkih kompanija u prošloj su godini porasli za skromnih 1,2 odsto, dok im je dobit pre kamata i poreza (EBITDA) potonula čak 10 odsto.\nU poređenju s tim, američke kompanije su u 2018. godini prosečno ostvarile rast prihoda za 10,5 odsto, dok je rast kod najvećih azijskih kompanija iznosio 10,1 odsto, a kod kompanija u Evropskoj uniji 7,7 odsto.\n"Nakon nekoliko vrlo dobrih godina najveće nemačke kompanije su u prošloj godini bile pod pritiskom brojnih teškoća. Posebno ih je njihova značajna prisutnost na globalnom nivou izložila napetostima u međunarodnoj trgovini", rekao je član izvršnog odbora "EY" Aleksander Kron.


Društvene odrednice zdravlja - zdravstvene nejednakosti\nKorištenje električnih romobila ističe socijalne odrednice zdravlja (SDH) su uvjeti u kojima se ljudi rađaju, rastu, rade, žive i stare. Te su okolnosti zauzvrat oblikovane širim skupom sila: ekonomijom, socijalnom politikom i politikom.\nKorištenje električnih romobila ističe Društvene determinante zdravlja su čimbenici koji imaju najznačajniji utjecaj -na dobro ili loše -, na zdravlje. Uključuju socijalno, ekonomsko i fizičko okruženje, kao i osobite osobine i ponašanja pojedinca.\nSocijalne odrednice zdravlja može se smatrati šire da uključuje društvene, ekološke i ekonomske odrednice zdravlja.\nVidi također: odrednice zdravlja


Gradonačelnik Radojičić sa gradonačelnicima regiona o urbanoj mobilnosti| Grad Beograd\nGradonačelnik Radojičić sa gradonačelnicima regiona o urbanoj mobilnosti\nGradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić učestvovao je danas sa gradonačelnicima iz regiona na konferenciji zemalja Zapadnog Balkana sa temom održive urbane mobilnosti. Konferenciju povodom Evropske nedelje mobilnosti realizovala je Nemačke organizacija za međunarodnu saradnju (GIZ).\nRadojičić je istakao da je Grad Beograd u poslednjih pet godina aktuelizovao ovu temu i posvetio joj značajnu pažnju.\n– Jedna od ključnih stvari je i da smo na prethodnoj sednici Skupštine grada doneli odluku o izradi novog Generalnog urbanističkog plana u kome smo predvideli da svaka saobraćajnica koja bude rekonstruisana mora dobiti i biciklističku stazu. Kada govorimo o prostorima za pešake, u poslednje četiri godine urađeno je 28.000 kvadratnih metara pešačkih zona u centru grada pa je Beograd tako uradio najviše novih pešačkih zona u tom periodu u Evropi. Reč je o najužem centru grada, Obilićevom, Kosančićevom i Topličinom vencu, ulici Vuka Karadžića, srednjem delu ulice Kralja Petra, Cara Lazara, Zmaj Jovinoj, Maršala Birjuzova i centru Zemuna, odnosno trgu u Zemunu – kazao je gradonačelnik.\nOn je podsetio i da su od ovog meseca u pešačke zone uvedena električna prevozna sredstva nazvana „Vrabac servis”, čime se ljudima olakšava kretanje ali i šalje poruka o ekološkom načinu transporta.\n– Što se tiče biciklističkih staza, u prethodnom periodu uradili smo 80 kilometara staza, a u narednom četvorogodišnjem periodu planiramo još 120 kilometara. Sekretarijat za saobraćaj je naručio izradu plana održive urbane mobilnosti i ovaj plan bi trebalo da bude završen tokom sledeće godine. U Beogradu je u toku i tender za javne bicikle a ovaj projekat realizovaćemo i u narednih nekoliko meseci kroz proces javno-privatnog partnerstva. Imaćemo 900 javnih bicikala na 150 stanica. Važno je da omogućimo da što veći broj građana koristi biciklistički saobraćaj.– rekao je Radojičić.\nOn je naglasio da Grad Beograd planira da u naredne dve godine kupi 70 električnih autobusa koji će saobraćati u centru grada. Po njegovim rečima, posebnu pažnju zavređuju i alternativni sistemi prevoza.\n– Poslednje tri godine u Beogradu se svakog meseca registruje oko 4.000 novih automobila. To je porast za šest ili sedam odsto na godišnjem nivou što znači blizu 50.000 godišnje. Danas na jednu porodicu beležimo 1,7 automobila pa je značajno da više koristimo alternativne vidove prevoza.Potpuno je jasno da ukoliko želemo da uspostavimo „zelenu hijerarhiju” u saobraćaju, moramo da imamo dobru infrastrukturu i unapredimo javni gradski saobraćaj. U ovom trenutku se radi studija izvodljivosti za metro i smatram da je to najznačajniji korak u rešavanju mobilnosti u Beogradu – objasnio je Radojičić.\nGradonačelnik Radojičić je istakao da se u okviru Evropske nedelje mobilnosti svaki dan posvećuje pažnja posebnoj temi, od bezbednosti dece u saobraćaju, pešačkim zonama, sve do sugerisanja dolaska na posao pešice ili biciklima.\n– Tu praksu i inače nastojimo da promovišemo tokom cele godine. Potrebno je podizati svest građana svih 365 dana u godini jer nam to pomaže da formiramo „zeleno” okruženje koje će nam pomoći da živimo kvalitetnije i u boljim okolnostima. Svesni smo da se radi o regionalnom ali i globalnom problemu i zato je potrebno da svi zajedno radimo na unapređenju uslova u kojima živimo – naglasio je gradonačelnik Radojičić.\nRegionalna Online konferencija na temu održive urbane mobilnosti priređena je u okviru Otvorenog regionalnog fonda za Jugoistočnu Evropu – Energetska efikasnost, koji organizuje i sprovodi Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju – GIZ, a finansira Nemačko savezno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj. Tekuća faza počela je decembra 2017. godine, a traje do aprila 2020.\nEvropska nedelja mobilnosti obeležena je u preko 2.500 gradova širom sveta a u Srbiji u dvadeset gradova. Ovo je bila prilika da gradonačelnici i predstavnici više gradova u regionu razmene iskustva na temu urbane održive mobilnosti kao i da iznesu buduće planove na ovu temu.


Pesma: Bajaga - Jos te volim\nTag: beogradski manifest\nSve boje igre na Beogradskom Manifestu\nZona posvećena plesu, Sve boje igre će biti jedna od više od 10 zona ovog zaista svestranog festivala, gde će se pored mnogobrojnih plesnih škola iz zemlje i inostranstva, predstaviti i Festivali plesa koji se tokom godine održavaju u Srbiji. Tokom tri dana festivala za posetioce će biti priređen pravi spektakl ritma, muzike, pokreta i plesnih egzibicija.\n18 filmova na Beogradskom manifestu\nVeliki festival manifestacija i destinacija, Beogradski manifest koji se održava od 27. do 29. maja na Gornjem gradu Kalemegdana, pored brojnih i raznovrsnih sadržaja, ponudiće i program za ljubitelje sedme umetnosti. U okviru programa Ponovo radi bioskop okupiće se organizatori i učesnici najboljih filmskih festivala u Srbiji.\nPočinje Beogradski manifest\nBeograđane i goste glavnog grada ovog vikenda na Kalemegdanu očekuje festival Beogradski Manifest, koji će biti otvoren u petak, 27. maja od 10 časova.\nBeogradski Manifest po treći put za sugrađane\nTreći Festival manifestacija i destinacija Beogradski Manifest biće održan na Kalemegdanu od 26. do 28. maja, a ulaz za sve posetioce će biti besplatan.\nManifestacija Beogradski Manifest po četvrti put će biti održana na Kalemegdanu od 25. do 27. maja, a ulaz za sve posetioce će biti besplatan.\nOdržan Beogradski manifest\nČetvrti festival manifestacija i destinacija Beogradski manifest, održan je ovog vikenda, a tokom tri dana u 10 festivalskih zona i pet programskih bina, posetiocima je ponuđen bogat program - zabava za decu, plesni performansi, filmske projekcije, koncerti, atrakcije, turizam, kultura, lepota, zdravlje, edukacija, promocije, jahanje konja, pivske, vinske i gastronomske degustacije.


BEOGRAD – Udruženi sindikati Srbije “Sloga” ocijenili su danas da je u prvih sto dana rada Vlada Srbije na čijem je čelu premijerka Ana Brnabić bila neuspješna u ekonomiji, a uspješna, kako su naveli, u nastavku “petogodišnje proizvodnje propagandne manipulacije vlasti nad sopstvenim narodom”.\n“Da Srbija nije najbolja u ekonomiji, to osećamo po standardu i visini primanja. Međutim, očigledno da ima uspeha u pravljenju rijaliti programa u režiji državnog vrha, što smo uostalom videli juče u Kruševcu gde je održana sednica Vlade Srbije, još jedna putujuća diletantska predstava za javnost sa ciljem prikazivanja nepostojećeg uspeha i širenja lažnog optimizma i nade u nekakav bolji život”, navedeno je u sapštenju tog sindikata.\nKako se dodaje, bespredmetno je govoriti o procentima povećanja plata i penzija, “jer njih zdrav razum i ekonomska računica demantuju već pri prvom ulasku u neku od prodavnica ili samoposluga”.\n“To je ništa do presipanje šupljeg u prazno i vraćanje dela od onog što je ranije uzeto. Ono što je zabrinjavajuće jeste da u nedostatku ekonomskih i zdravih održivosti građani postaju sve više žrtve socijalnog unižavanja i najstrašnije manipulacije koja nije zabeležena u novijoj istoriji ni jedne evropske države”, navedeno je u saopšenju.\nUdruženi sindikati Srbije “Sloga” naveli su da je u Srbiji “neuporedivo najgori ekonomski i životni standard u odnosu na druge države u Evropi” i da “vlast konstantno podgrijava i hrani povremenim nacionalizmima i plaši penzionere i radnike bankrotom”.\nTagovi: 100 dana VladeizborSindikat Slogasindikatisrbijavaznovlada srbijezivotni standard