Spremni za efikasnu borbu protiv večnog neprijatelja - celulita - TO SAM JA\nSpremni za efikasnu borbu protiv večnog neprijatelja – celulita\n16. maj, 2020 5:37 am\nKada je o celulitu reč, stanje kože pogoršava se sa godinama, posebno početkom četrdesetih, kada ga i one najotpornije primećuju. Dobra vest je da postoje načini da se on umanji\nCelulit je jedna od neprijatnih životnih činjenica. Dobre vesti su da postoje načini da se njegov izgled umanji iako nam to, u nekim godinama, deluje kao Sizifov posao.\nŠta je, zapravo, celulit? Celulit predstavlja mast zarobljenu u mreži vezivnog tkiva. Ova pojava uzrokuje opuštenu i neravnu kožu koja ima izgled već poznate „narandžine kore”. Kod 90 odsto žena, nezavisno od godina i debljine, javlja se najčešće na bokovima, butinama i abdomenu.\nI višak estrogena i manjak estrogena povećavaju celulit\nOno što je svima poznato kada je o celulitu reč, to je da se stanje kože pogoršava sa godinama, posebno početkom četrdesetih, kada ga i one najotpornije primećuju. Razlog za to leži u činjenici da dermis dostiže maksimalnu gustinu do 30. godine, posle čega dolazi do smanjenja produkcije elastina i kolagena. To omogućava masnim ćelijama da lakše prodru u dermis i probiju vezivno tkivo, što se na koži reflektuje kao pad tonusa i karakterističan izgled narandžine kore. Ovo vezivno tkivo slabi pod uticajem hormona, umanjenog tonusa usled nedovoljne fizičke aktivnosti, viška masnog tkiva i slabe cirkulacije, što su faktori koji sa godinama svima postaju slaba tačka.\nU osnovi, postoje dva tipa celulita. Prvi tip je onaj koji se vidi na našim bedrima ili butinama pod pritiskom ili kada ukrstimo noge i imaju ga skoro sve žene. Drugi tip je u vidu „narandžine kore”, i u ovom slučaju koža tako izgleda i u ležećem položaju, što zahteva posebnu negu i tretmane.\nHormoni igraju glavnu ulogu u pojavi celulita. Od svih hormona koji iniciraju pojavu celulita, najvažniji je estrogen – on čini masne ćelije „lepljivim”, te se one grupišu u grozdove i tako ga još više pojačavaju. Međutim, sa godinama proizvodnja estrogena slabi, pa bi moglo da se pretpostavi da ćemo u zrelim godinama imati manje celulita. Ali, estrogen je hormon koji pomaže u očuvanju krvnih sudova, pa manje estrogena znači slabiju cirkulaciju, smanjenje nove proizvodnje kolagena, kao i razlaganja starijeg vezivnog tkiva, što sve ima za posledicu nagomilavanje celulita i prodor masnih ćelija dublje u kožu. Znači, i višak estrogena i manjak estrogena povećavaju celulit!\nPotrebno je uključiti i druge aspekte borbe protiv celulita, kao što su pravilna i uravnotežena ishrana, vežbe, povećan unos tečnosti\nOstali hormoni su: insulin, kateholamini (adrenalin, noradrenalin), tiroidni hormoni i prolaktin (utiče na formiranje celulita u periodu laktacije). Takođe, i genetski faktori bitni su za nastanak celulita (na tržištu postoje genetski testovi za to), zatim slaba krvna i limfna cirkulacija, nepravilan način ishrane (masna i slana hrana, alkohol, ugljeni hidrati i nedovoljno unosa tečnosti i vlaknaste hrane), količina masti prisutna u organizmu, godine života, debljina kože, pušenje, smanjena fizička aktivnost, uzana odeća, sedenje i stajanje u istom položaju u dužem vremenu, kao i stresan način života, koji uzrokuje lučenje kateholamina (adrenalin). Priznaćete da smo svakoga dana pogođeni bar jednim od ovih uzroka, pa je nastanak celulita tokom godine neminovan. Pored toga, celulit je često u zrelim godinama udružen sa drugim problemima. Šta god da dovodi do pojave celulita na koži, bitno je otkriti uzrok njegovog nastanka i pronaći adekvatne preparate i tretmane koji ga mogu ublažiti i ukloniti.\nZa optimalni učinak u borbi protiv ove „napasti”, potrebno je uključiti i druge aspekte borbe protiv celulita, kao što su pravilna i uravnotežena ishrana, vežbe, povećan unos tečnosti.\nPravilna ishrana je glavni faktor u tretiranju celulita. Smanjite unos kafe, alkohola, rafinisane hrane, koristite organsku hranu kad god je to moguće, jedite sveže voće i povrće što je više moguće, pijte puno vode ili biljnih čajeva. Cink, vitamin C, kao i biljni antioksidansi, takođe se preporučuju.\nSmanjite unos kafe, alkohola, rafinisane hrane i koristite organsku hranu\nMasaža anticelulit uljima i limfna drenaža, veoma su važne kod osoba sa celulitom, jer smanjuju kongestiju i povećavaju mikrocirkulaciju tkiva zahvaćenog ovom promenom. Limfna drenaža najbrži je, a istovremeno i jedan od zdravijih načina da se reši problem teških i otečenih nogu i da se poboljšaju limfna i venska cirkulacija. Takođe, vrlo je efikasna i kao prateći tretman prilikom tretiranja regija zahvaćenih celulitom. Anticelulit masaža stimuliše detoksikaciju i uklanjanje viška tečnosti iz tkiva, što je prvi korak u borbi protiv celulita; na ovaj način se istovremeno povećava tonus kože, što dovodi do smanjenja opuštenog i rupičastog izgleda. Pored toga, poslednjih godina sve popularnija je maderoterapija, kao poseban vid anticelulit masaže, koja se izvodi specijalno dizajniranim drvenim oklagijama, rolerima i kupama! U osnovi ove anticelulit tehnike takođe je stimulacija limfne drenaže, što je prvi i osnovni korak u borbi protiv upornog celulita na nogama i bedrima.\nSve modernija je i primena fizičkih i mehaničkih metoda za uklanjanje celulita. U ove metode spadaju: jontoforeza, ultrazvuk, laserska terapija, radiofrekventni talasi, termoterapija, endermologija (LPG), shockwave-terapija, mezoterapija i mnoge druge inovativne metode o kojima ćemo govoriti sledeći put.\nMasaža anticelulit uljima i limfna drenaža veoma su važne, jer smanjuju kongestiju i povećavaju mikrocirkulaciju tkiva zahvaćenog ovom promenom\nIzbor prave anticelulit terapije, kao i efikasnog anticelulit preparata, svakako će dati željene rezultate. A za najbolje rezultate bitno je pravovremeno i redovno primenjivati ove metode, uz konsultacije sa stručnim licima. Ove metode moraju se primenjivati tokom cele godine ako želimo maksimalne efekte, jer je to uporna i stalna borba, u čijoj osnovi nastanka leži mnogo faktora koji nam nikako ne idu u korist sa godinama. Zato ćemo vas u tekstovima koji slede upoznati sa svim raspoloživim alternativama. Naoružani činjenicama, krenite u anticelulit borbu, jer nikada nije kasno!\nNegovana ženalepotaNega telaZdravlje & LepotaCelulit


Parni valjak dva dana u Areni : Crveni tepih\nParni valjak dva dana u Areni\nSve karte za beogradski koncert Parnog valjka (16. oktobar) su rasprodate, pa je hrvatska grupa odlučila da dan kasnije održi još jedan i tako postane prva koja će u Areni uzastopno imati dva nastupa.\nParni valjak u Srbiju dolazi u okviru promocije novog singla „Nakon svih ovih godina“ i albuma koji bi trebalo da bude objavljen pre Nove godine. Iz benda najavljuju da će oba koncerta trajati po tri sata, a da će set-lista drugog dana biti malo izmenjena kako bi i taj nastup i za grupu i za publiku bio podjednako lep doživljaj kao prvi.\n- Ovo je nešto što smo mogli samo da sanjamo! Nakon svih ovih godina sve nam ovo izgleda kao novi početak. Spremamo se da ova dva beogradska koncerta budu jedno novo poglavlje za sve nas – navodi se u zajedničkom saopštenju članova benda povodom drugog koncerta koji će se održati 17. oktobra.\nIako je jedan od najvećih bendova stare Jugoslavije bio daleko od „očiju“ fanova iz Srbije, s obzirom na to da je poslednji put u Beogradu svirao pre tačno 22 godine, očigledno je da je većini i dalje ostao „u srcu“, te organizatori koncerta ne sumnjaju da će Arena i drugi dan biti krcata.\n- Dnevno se proda između 1.000 i 1.500 karata što je dosad nezapamćeno. U razgovoru sa producentima i bendom došli smo do zaključka da Arena drugi dan ne mora da bude puna, a da je najbitnije da na koncert mogu da dođu svi koji žele da ga čuju, a nisu uspeli da kupe kartu. Svi iz benda potvrdili su da će nastupati i za jednog čoveka isto kao i za punu Arenu. Hus (Husein Hasanefendić) i ostali članovi oduševljeni su Beogradom kao velikim evropskim gradom, nisu mogli da veruju kakve su ovde gužve i sve im izgleda kao balkanski Njujork – rekao je za Danas Sagor Mešković koji učestvuje u organizaciji koncerta Parnog valjka.\nOdmah po zakazivanju drugog koncerta u Areni otvorilo se i pitanje da li će Parni valjak na ovoj turneji obići još neke gradove po Srbiji.\n- Po našim procenama, na ove koncerte će doći i mnogi ljudi iz ostalih delova Srbije, ali i zemalja iz okruženja, mada oni verovatno neće biti dovoljni da Parni valjak vide baš svi koji žele. Još nema potvrđenih koncerata, ali sada se razmišlja o par većih centara na severu i jugu Srbije – dodaje Mešković.\nUlaznice za drugi koncert prodavaće se po nepromenjenim cenama od 2.200 (parter) i 2.750 (tribine) dinara, a svi kupci karata za bilo koji dan na ulazu će na poklon dobiti kompilaciju hitova Parnog valjka.


U slučaju eskalacije tenzija Iran najavljuje bolne posljedice za sve - CdM\nIranske vlasti upozorile su SAD na “bolne posljedice” eventualne eskalacije tenzija protiv Irana u svjetlu već rastućeg pritiska Vašingtona protiv Teherana.\n“Sigurno je da će biti bolne posljedice za sve, ukoliko dođe do eskalacije (tenzija) protiv Irana”, izjavio je američkoj televizijskoj mreži Si En En (CNN) šef iranske diplomatije Muhamed Džavad Zarif.\n“Treba biti izuzetno oprezan, a vjerujemo da SAD igraju veoma veoma opasnu igru”, dodao je iranski ministar.\nTenzije između Vašingtona i Teherana porasle su otkako su SAD prošle godine napustile međunarodni nuklearni sporazum i obnovile sankcije koje su izazvale krizu iranske ekonomije. Tim sporazumom sa SAD, Rusijom, Kinom, Velikom Britanijom, Francuskom, Njemačkom i EU, Iran je pristao da ograniči aktivnosti na obogaćivanju uranijuma, a zauzvrat su mu ukinute međunarodne sankcije.\nSAD su prije dvije nedjelje poslale bombardere i grupu nosača aviona u Persijski zaliv zbog navodne, još uvijek neprecizirane prijetnje Irana, a američki predsjednik Donald Tramp juče je izjavio da će se Iran suočiti sa “zvaničnim krajem” ako ponovo zaprijeti Vašingtonu.\nTagsIran SAD sankcije


Znate li odakle vaše stvari dolaze i gde odlaze kada završite sa njima? - Poslovni portal o upravljanju otpadom i reciklaži\nBy Reciklaza.biz 4 juna, 2020 29 novembra, 2020\nPrenosimo tekst Predraga Momčilovića koji je originalno objavljen na sajtu Beogradske otvorene škole:\nČitav životni ciklus jednog proizvoda uglavnom je jako komplikovan, a često i potpuno ekološki i društveno neodrživ. A onda se desi nešto poput pandemije COVID – 19 i čitav taj komplikovani ciklus bude dodatno ugrožen. Dovoljno je da samo jedan kotač stane i da mehanizam ostane zakočen barem neko vreme. Ali ovakve situacije daju nam prostora i za razmišljanje – da li sve mora da bude tako komplikovano i neodrživo? Da li je moguće proizvoditi i konzumirati proizvoda koji su lokalni, čiji je lanac proizvodnje kraći i čiji je životni ciklus značajno održiviji?\nNasuprot preteranoj potrošnji resursa svakodnevno se javlja sve više zero-waste inicijativa, grupa za direktno povezivanje lokalnih proizvođača hrane sa potrošačima, kao i drugih platformi na kojima možete pronaći praktične savete kako da svoj život učinite barem malo održivijim. Ovakve inicijative odozdo naročito su uzele maha tokom COVID – 19 pandemije u trenutku kada su globalni lanci proizvodnje i potrošnje uzdrmani. Individualne primeri održivog življenja važni su da bi se kroz praksu pokazalo da je drugačiji način života moguć, ali moramo biti i obazrivi kada su u pitanju njihovi dometi jer samo u kombinaciji sa progresivnim javnim politikama one mogu doprineti široj društvenoj promeni.


Abazović sa zatvorenikom o slučaju ubistva urednika Dana - Glas Srpske\nTanjug 15.10.2021 14:22\nPODGORICA - Potpredsjednik crnogorske vlade Dritan Abazović, nije danas želeo da otkrije ime zatvorenika koga je posetio u Spužu, ali je rekako da je sa njim razgovarao o ubistvu glavnog urednika podgoričkog Dana Duška Jovanovića.\nAbazović je u izjavi za podgoričke Vijesti rekao da je o svemu obavestio tužilaštvo, sud, Biro za operativnu koordinaciju službi bezbjednosti, Komisiju za praćenje istraga napada na novinare i imovinu medija i porodicu ubijenog Jovanovića.\n"Kome je u interesu da spreči rešavanje slučaja ubistva Duška Jovanovića moraće da odgovori javnosti. Indikativno je što su se određene političke strukture udružile i pružaju zaštitu licima odgovornim za taj slučaj iz kriminalnih struktura", naveo je Abazović.\nAbazović je ranije danas priznao da je on taj visoki funkcioneri koji je posetio jednog zatvorenika, nakon što je, kako je rekao, od tog "kriminalca dobio pismo o jednom važnom slučaju".\n"Dobio sam pismo. Obavestio tužioca, dobio dozvolu od Višeg suda i posetio ga", rekao je on.\nRekao je i da se radi o veoma važnom slučaju, da neće reći koga je posjetio, a da oni koji insistiraju na tome opstruiraju taj slučaj. Ukoliko slučaj bude opstruisan, rekao je Abazović, obelodaniće sve činjenice.


22-10-2019 17:46 Srbija Ekonomija\n"Folksvagen" ne traži alternativne lokacije za izgradnju nove fabrike (Foto: Jutjub)\nZbog Folksvagena gori Balkan\nVelika investicija Folksvagena, izgradnja fabrike u jugoistočnoj Evropi, ponovo je postala "vruća tema" na Balkanu posle zamrzavanja finiširanja ugovora sa Turskom.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je saopštio da će uložiti sve napore da nemački automobilski div stigne u Srbiju, a pored Rumunije i Bugarske, koje se nadaju ovoj investiciji nemačkog automobilskog diva, u igru se uključila i Hrvatska.\nInformacija o tome stigla je nakon sastanka hrvatskog ministra privrede, preduzetništva i obrta Darka Horvata s ministrom privrede i energetike Nemačke Peterom Altmajerom, koji je juče bio u poseti Hrvatskoj, objavio je Večernji list.\nHrvatska će, prema navodima dobro upućenih izvora, ući u novi krug pregovora Folksvagena sa Srbijom, Bugarskom i Rumunijom o toj investiciji, sa kojima su posle prvobitnog izbora Turske kao destinacije za izgradnju fabrike VW-a pregovori "zamrznuti".\nUpravni odbor Folksvagena odložio je 15. oktobra odluku o izgradnji novog pogona u Turskoj, zbog vojne akcije Ankare u Siriji, potvrđeno je tada Tanjugu u ovom nemačkom koncernu.\nNovi pogon, koji bi trebalo da zaposli do 4.000 ljudi, trebalo je da bude izgrađen u blizini Izmira, a investicija bi bila vredna izmedu 1,2 i 1,5 milijardi evra. Ta fabrika bi, kako je najavljivano, trebalo godišnje da proizvodi 300.000 automobila.\nDve nedelje ranije, krajem septembra, Dojče vele je pisao da planovi za otvaranje novog pogona VW-a u istočnoj Evropi "postaju sve konkretniji", a to je potkrepljeno izjavom šefa sektora za brend i proizvodnju ove kompanije Andreasa Tostmana "da su u toku završni razgovori sa Turskom".\nIz Folksvagena tada je bilo procena da će za dve nedelje "a možda i ranije doći do konačnog dogovora", preneo je Dojče vele, a kao lokacija je spomenuta Manisa u blizini Izmira u Zapadnoj Anatoliji.\nPrema insajderskim informacijama Dojče velea, gradnja fabrike je trebalo da počne 2020. godine, proizvodnja već 2022. godine, a u novoj fabrici bi se proizvodili Folksvagenov Pasat i Škodin model Superb.\nRanije ove godine, još krajem aprila, kao moguće zemlje buduće investicije sa kojima se iz Folsvagena razgovara spominjanje su Srbija, Bugarska, Rumunija i Severna Makedonija.\nKao lokacija koja se nudi u Srbiji spominjana je Inđija, koja osim što je na čvorištu koridora ima razvijen grinfild ambijent. U blizini su Beograd i Novi Sad kao izvori kvalifikovane radne snage za buduću proizvodnju.\nPozivajući se na nezvanična saznanja, domaći mediji su takođe pisali da je deo ponude i izgradnja metro linije do ovog mesta.\nPrednosti Srbije za dolazak Folksvagena su, kako se isticalo, lanci dobavljača i kvalifikovana radna snaga.\nPredsednik Vučih je još 20. marta, prilikom jednodnevne posete Nemačkoj u sedištu Folksvagena, razgovarao sa upravom tog automobilskog koncerna o potencijalima i prednostima koje Srbija pruža kao investiciona destinacija.\nPročitajte OVDE zašto je beogradski Pobednik pun misterija.


Članovi Gradske izborne komisije koje je imenovala Srpska napredna stranka prekidaju štrajk glađu, saopštio je budući gradonačelnik Šapca Aleksandar Pajić.\nOn je podsetio da je štrajk glađu započet sinoć, kada je predsednik Gradske izborne komisije Budimir Pavlović zajedno sa ostalim članovima koje su imenovali Dušan Petrović i Nebojša Zelenović, kako kaže, počeo opstrukciju izbornog procesa.\n- S obzirom na to da su članovi izborne komisije koje su oni imenovali podneli ostavke, mi zahtevamo od sekretara komisije Zlatka Rankovića da pečat koji je otuđio vrati predsedniku skupštine. Ukoliko se to ne desi mi ćemo podneti krivičnu prijavu za zloupotrebu pečata i tražićemo od predsednika skupštine da izda nalog za izradu drugog pečata - rekao je Pajić, a navodi se u saopštenju koje je dostavljeno medijima.\nOn je poručio građanima Šapca da ne brinu i da će izborni proces biti doveden do kraja u skladu sa zakonom i uz poštovanje njihove izborne volje.\n- Šabac mora da krene napred, a Srpska napredna stranka koja ima apsolutno poverenje građana treba sa svojim koalicionim partnerima da preuzme odgovornost za rukovođenje gradom - poručio je Pajić.\nSPS: Zelenović i Petrović ne mogu promeniti volju građana\nGradski odbor SPS-a u Šapcu poručio je danas Nebojši Zelenoviću i Dušanu Petroviću da ne mogu da promene izbornu volju građana Šapca, uz opasku da lokalni izbori nisu partijski već narodni.\nČlanovi GIK u Šapcu počeli štrajk glađu\nU saopštenju socijalisti pitaju u čemu je problem časno se povući i prihvatiti volju gradjana, te konstatuju da je građanima apca "dosta svega".\n- Dosta je bilo Zelenovićevih raznih izgovora, od Kovida do drugih izmišljenih prepreka, a posebno je dosta rasipanja novca iz gradskog budžeta. Građanima Šapca je potreban politički konsenzus i institucionalno sprovodjenje njihove izborne volje - navodi se u saopštenju.\nGO SPS tvrdi da građani Šapca žele da se vrate svom životu i svojim obavezama, a ne da u nedogled učestvuju na izborima kako bi Zelenović i Petrović "kupovali vreme živeći u iluziji da mogu pobediti".\n- Nažalost, u opstrukciji izbora pridružuju im se i gradski izborni organi koji su pod njihovom direktnom kontrolom - tvrdi GO SPS.


Radnici temelj firme • Preduzetnički Portal RS\nVi ste ovdje: Početna / Uspješne Priče / Radnici temelj firme\nStvaranjem pravnog ambijenta gdje se favorizuju domaće firme, zaustavio bi se, ili makar usporio, nekontrolisani odliv već uposlene stručne radne snage na tržište EU.\nSmatraju to u preduzeću “Monting montaža” iz Bijeljine u kojem kažu kako nije rijedak slučaj da domaće firme stručno osposobe i usavrše radnike za pojedina zanimanja, a onda ih kao takve preuzimaju strane kompanije iako isti imaju stalno zaposlenje u bh. firmama.\nTu dobijaju formirane stručne kadrove bez ikakvih prethodnih ulaganja, a radnici rado prihvataju posao u inostranstvu jer imaju bolje uslove.\n“Kada bi se stvorili uslovi da radom u zemlji ostvare zaradu koja osigurava pristojan život, sigurno bi se većina opredijelila za ostanak s porodicom”, smatraju u “Monting montaži”.\nOva firma, koja zapošljava stotinak radnika raznih profila, osnovana je 1996. godine u Trebinju, od kada je krenula da stiče reference kako na domaćem tržištu, tako i u regionu i Evropi.\nDvije godine kasnije, osnovana je i poslovnica u Njemačkoj, a sjedište je premješteno u Bijeljinu, kada se krenulo sa širenjem spektra djelatnosti i na usluge iz oblasti elektromontaže i građevinske montaže.\nS obzirom na to da teže stalnom širenju djelatnosti, izgradili su proizvodni pogon na 1.500 kvadratnih metara u kome se vrši proizvodnja metalnih proizvoda za potrebe građevinarstva.\nSpecijalizovani su za izradu po narudžbi, po zahtjevima i potrebama kupaca, u svom objektu ili na terenu. Svoje proizvode plasiraju na domaće i inostrano tržište.\n“Vizija ‘Monting montaže’ je da u oblastima svog djelovanja osigura svoju poziciju na principima stručnosti, kvaliteta, poštivanja rokova i da bude rangirana kao prepoznatljiva kompanija, kako u regionu, tako i na evropskom tržištu. Neprestano ulažemo u podizanje nivoa kvaliteta, te širenje spektra proizvoda i usluga kako bismo postali interesantni stranim ulagačima, a svojim klijentima pokazali inventivnost i nametnuli se kao logičan izbor”, kažu u ovom preduzeću.\nSaradnja s inostranim investitorima i poslovanje u regiji i inostranstvu uslovili su sertifikovanje firme i usavršavanje zaposlenih, tako da preduzeće posjeduje brojne sertifikate, među kojima su ISO 9001 : 2008, ISO 14001, OHSAS 18001 : 2007, dok su radnici sertifikovani iz oblasti zaštite na radu s njemačkim SCC standardima.\nKažu kako su temelj firme visoko motivisani i osposobljeni pouzdani radnici, koji imaju inicijativu i spremni su da ispune sve zahtjeve klijenata u vezi s kvalitetom i rokovima.\n“Fleksibilnost i stručnost su dva centralna obilježja filozofije naše kompanije”, kažu u “Monting montaži”.\nJedan od velikih problema s kojima se suočavaju je naplata potraživanja, a nelikvidnost domaće privrede dovela je do toga da je plaćanje robe i usluga nesigurno.\nKako kažu, često je kompenzacija jedini način da se naplate dugovi, a tako se stvara prostor za razvoj sive ekonomije kroz netransparentno “prebijanje” dugova.\n“Stiče se utisak da je domaće tržište potpuno otvoreno za strane izvođače radova, čak izgleda da oni imaju prednost kod dobijanja poslova na tržištu BiH. Nije rijedak slučaj da nosioci poslova budu strane kompanije, a cjelokupno izvođenje radova obave domaće firme, kao njihovi kooperanti, po ogoljenim cijenama, tako da cjelokupan profit uzimaju strane firme i iznose ga u svoje zemlje”, smatraju oni.\nNadaju se i kako će doći do promjene školstva kako bi se stvorili uslovi za školovanje stručnih zanatskih zanimanja uz direktno uključenje domaćih firmi u praktičnu obuku i osposobljavanje mladih.\nNaziv: “Monting montaža”\nDjelatnost: Mašinski radovi\nBroj zaposlenih: 100\nKontakt: www.montingmontaza.com, 055/201-245\nBanja Luka: Uplaćeni podsticaji poljoprivrednicima Teslić: Završena obuka polaznika u drvnoj i metalskoj industriji


FoNet portal :: Pretraga / tagId=29704 / position=11\nTag: gradonačelnik, Pogodaka: 181\nFilm o Branku Pešiću\nPremijera filma "Gradonačelnik", koji govori o životu i radu prvog čoveka Beograda u vreme socijalističke Jugoslavije Branku Pešiću (1922 - 1986), održana je večeras u Kombak dvorani.\nU novembru dozvole za metro\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić izjavio je danas da će se 8. novembra Predlog plana generalne regulacije šinskih sistema naći pred odbornicima na sednici Skupštine grad Beograda, nakon čega se može izdati građevinska dozvola i početi sa izgradnjom metroa.\nPetina primila treću dozu\nBeograd će danas preći 60 odsto vakcinisanih prvom dozom, najavio je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić i ocenio da je to "velika pobeda" glavnog grada.\nPomoćnik gradonačelnika Kragujevca za međunarodnu saradnju Boris Kovačević posetio je Finsku sa ciljem sagledavanja iskustava u procesu urbane obnove starih industrijskih objekata, što Kragujevac tek očekuje, a u Finskoj je uspešno realizovan, kao i otvaranje novih mogućnosti za saradnju.\nTeže kliničke slike kod dece\nZa poljoprivredu 200 miliona\nUlaganja Grada Beograda u poljoprivredu povećana su od 2012. godine 12 puta, pa sada premašuju 200 miliona dinara godišnje, izjavio je danas gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić, koji je u okviru akcije "Gradonačelnik u vašem domu, vama na usluzi" posetio porodično poljoprivredno gazdinstvo Tabaković u Velikoj Moštanici.


Aleksandar Kukolj vicešampion sveta u džudou, u finalu ga iponom dobio naoštreni Portugalac - mediji.net\nSvakako ogroman uspeh srpskog džudiste\nSrpski džudista, Aleksandar Kukolj osvojio je srebrnu medalju na Svetskom prvenstvu u Budimpešti nakon što je u finalu poražen od Portugalca, Horhea Fonseke u kategoriji boraca do 100 kilograma težine iponom. Bez obzira na to, ostvario je veliki uspeh na prestižnom takmičenju održanom u prestonici susedne Mađarske.\nPodsetimo, on je prethodno u četvrtoj borbi uspeo da savlada Gruzina, Varlama Lipartelijanija, koji je bio postavljen za prvog nosioca.\nU prvom meču...\nsrebrna medaljaNova tema\nLokalni zvaničnici iz regije Diadin u pokrajini Agri u istočnoj Turskoj, otkrili su činjenicu da je Turska otkrila rezerve zlata i srebra u tom regionu. Zvaničnici su potvrdili da su stanovnici te oblasti odbili da istražuju zlato na tom području zbog štete koju nanose prirodi i poljoprivrednim...


17.07.2021 u 22:21\nBeži li Poljska iz Evropske unije\nVaršava nastavlja da „igra po živcima” Brisela, tako da se mnogi pitaju da li je u toku „polegzit” – izlazak iz pravnog sistema Evropske unije. Ustavni sud Poljske presudio je da je odluka Evropskog suda pravde koja se tiče poljskog pravosuđa u suprotnosti s Ustavom te zemlje i da nije obavezujuća. Ustavni sud, u kojem većinu čine ljudi lojalni vladi, zauzeo je stav da su domaća pitanja koja se tiču pravosuđa u isključivoj nadležnosti poljskih vlasti i zakonodavstva, iako je Poljska članica Evropske unije. Odluku Ustavnog suda posmatrači tumače kao potez poljske desničarske vlade s ciljem podrivanja snage zakona EU u toj državi i kao udaljavanje Varšave od evrobloka. Ovakav potez dolazi u vreme rastuće frustracije u Briselu zbog borbe EU da se reši problem odstupanja od vladavine\n15.07.2021 u 11:31\nEvropski sud pravde: Poljska krši zakon EU\nBRISEL – Evropski sud pravde utvrdio je danas da novi diciplinski režim u Poljskoj, koji se odnosi na sudije viskog suda, krši zakon EU. Sud je ocenio da se novi disciplinski sistem u Poljskoj može „iskoristiti u političke svrhe” da napravi pritsak na sudije, njihove odluke, a samim tim i da utiče na nezavisnost sudstva. Najvši evropski sud je tako podržao žalbu Evropske komisije na pravosudne reforme koje se sprovode u Poljskoj. Brisel i Poljska su već duže vreme u sukobu oko vladavine prava u zemlji odnosno pravosudnih reformi, prenosi Tanjug. U Briselu naglašavaju da je Poljska, kao zemlja članica EU, u obavezi da poštuje presude ovog suda i ponaša se u skladu sa osnovimn EU vrednostima. Sa druge strane, Varšava naglasava da se odluke protiv nje u EU donose na osnovu političkih\nIzraelski ministar spoljnih poslova Jair Lapid kritikovao je nacrt novog zakon u Poljskoj kojim se otežava Jevrejima da povrate imovinu oduzetu tokom i posle Drugog svetskog rata kao „nemoralan” i „sramotan”.„Nijedan zakon neće promeniti istoriju” rekao je Lapid i dodao da je zakon „sramota koja neće obrisati strahote ni sećanje na Holokaust”, prenosi Tajms of Izrael. Na izjavu izraelskog ministra reagovao je zamenik šefa diplomatije Poljske Pavel Jablonski rekavši da ona pokazuje „zlu volju” i „duboko neznanje”. Zakon, kojim se uvodi rok od 30 godina, usvojen je juče sa 309 glasova za i 120 uzdržanih i nijednim glasom protiv u Donjem domu poljskog parlamenta, a sada bi o njemu trebalo da raspravlja i Gornji dom parlamenta, odnosno Senat, prenosi Rojters. Poljska je bila dom\nSANKT PETERBURG - Fudbaleri Slovačke pobedili su juče Poljsku sa 2:1, u prvom kolu Grupe E Evropskog prvenstva. Slovačka je povela u 18. minutu autogolom golmana Poljske Vojčeka Ščesnog. Robert Mak je odlično prošao po levoj strani, ušao u šesnaesterac i šutirao u bliži ugao. Ščesni je slabo reagovao i sproveo loptu u svoju mrežu. Ovim autogolom Ščesni je ušao u istoriju evropskih prvenstava kao prvi golman koji je postigao autogol. Poljaska je do izjednačenja stigla u prvom minutu drugog poluvremena. Lopta je unutar šesnaesterca stigla do Karola Linetija koji je bio skoncentrisan i lako savladao golmana Slovačke Martina Dubravku. Od 62. minuta Poljska je igrala sa igračem manje, pošto je drugi žuti karton dobio Gžegorž Krihovijak. U 69. minutu Slovačka je uspela da iskoristi igrača\n26.05.2021 u 18:43\nOdbojkašice Srbije pobedile Poljsku u Ligi nacija\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije pobedila je danas Poljsku sa 3:1 u setovima (20:25, 25:17, 25:16, 25:21), u drugom kolu prvog vikenda Lige nacija u Riminiju, prenosi Beta. Najefikasnije u ekipi Srbije bile su Sara Ćarić sa 21 poenom, Katarina Lazović sa 18 i Sara Lozo sa 12 poena. U reprezentaciji Poljske Magdalena Stisjak postigla je 15 poena. Posle dve utakmice Srbija ima četiri boda, a Poljska dva. U trećem kolu Srbija će u četvrtak od 17.30 igrati protiv Italije.\n25.05.2021 u 16:43\nNajsrećnijem Poljaku uz vakcinu i milion zlota\nVARŠAVA - Poljska pokreće lutriju sa najvećom nagradom u vrednosti od čak 273.000 dolara kako bi podstakla stanovništvo da se vakciniše protiv kovid-19. Pomoćnik ministra zdravlja zadužen za program imunizacije Mihalj Dvoržik rekao je danas da je, uprkos tome što se 69 odsto Poljaka izjasnilo da želi da bude imunizovano, najveći izazov i da se to sprovede, i da je lutrija čija je najveća nagrada u vrednosti od milion zlota još jedna dodatna mera u tom smislu. „Sprovodimo reklamnu kampanju u koju smo uključili sportiste, glumce i druge uticajne ličnosti, a pored toga uvodimo i lutriju kao dodatni podsticaj”, rekao je Dvoržik na konferenciji za novinare, prenosi Rojters. Takmičenje će sponzorisati državne kompanije i Nacionalna poljska lutrija „Totalizator Sportowy”, a svaka 2.000.


LOZANA - Međunarodni sud za sportsku arbitražu (CAS) u Lozani smanjio je danas kaznu ruskoj teniserki Mariji Šarapovi zbog upotrebe nedozvoljenih sredstava sa dve godine na 15 meseci, prenosi Rojters.\nKako se navodi u saopštenju, utvrđeno je da je Šarapova prekršila pravila koristeći lek meldonijum na Australijan openu, ali da kazna od dve godine koju je izrekla Međunarodna teniska federacija (ITF) nije adekvatna.\nLek meldonijum na listu zabranjenih došao je od 1. januara, a Šarapova je to "previdela" i suspendovana je od 26. januara.\nPetostruka gren slem šampionka i nekadašnja broj 1 na teren će moći da se vrati 26. aprila naredne godine.\n« Song izašao iz kome, ali je i dalje u teškom stanju Ništa od transfera, Vest Hem vraća Zazu u Juventus? »


Prašina koja se digla posle nagađanja da uprava Crvene zvezde uveliko traži naslednika aktuelnog trenera Aleksandra Jankovića nije ostavila ravnodušnim ni mladog stručnjaka, koji trenutnu situaciju u vezi sa njegovom eventualnom smenom i brojem potencijalnih kandidata poredi sa biračkim spiskom na opštinskim Kompletan tekst\nIzvršni direktor košarkaške Evrolige Đordi Bertomeu izjavio je da šampion regionalne NLB lige neće dobiti mesto u Evroligi kada se bude revidirao sistem učesnika, a da je jedina stvar o kojoj će se raspravljati za pobednika iz Srbije jeste da li će dobiti trogodišnji ili jednogodišnji ugovor. Kompletan tekst\nBivši srpski reprezentativac Siniša Mihajlović, koji trenutno obavlja funkciju pomoćnika Roberta Mančinija na klupi Intera, oduševljen je atmosferom u ovom milanskom klubu. Legendarni defanzivac Crvene zvezde Kompletan tekst\nUzalud je protestovala Jelena Janković, ljuteći se zbog najavljenog puštanja u promet poštanske markice s njenim likom. Preko pravila filatelije objasnili su petoj teniserki sveta da manja cena markice od 30 dinara u odnosu na Anu (40) i Novaka (46) ne ponižavaju njen lik i delo. Jeste da joj nije bilo svejedno, ali Jelena je objašnjenje prihvatila i širokog osmeha pojavila se na zakazanoj promociji Kompletan tekst\nVest koja se juče pojavila da Tomislav Karadžić napušta predsedničku funkciju u Partizanu polako dobija svoju potvrdu. Prvi čovek „crno-belih“ povući će se sa mesta predsednika kluba iz privatnih razloga, ali tek po završetku sezone, dakle u junu, kada Partizan, kako se nadaju u Humskoj, bude proslavljao osvajanje „duple krune“. Kako se dalje\nTradicionalno, kao pred početak svakih priprema odbojkaška reprezentacija Srbije okupiće se u staroj bazi beogradskog hotela „M“. Ovom prilikom pred skoro učešće u Svetskoj ligi selektor i prvi trener nacionalnog odbojkaškog tima Igor Kolaković pozvao je pod srpski barjak 19 igrača. Pripreme, koje će početi u ponedeljak dalje


Kako se proizvodi BMW serije 3 G20 (VIDEO i GALERIJA) - Auto Republika\nEvo trideset petominutne „poslastice“ za sve ljubitelje BMW-a, a posebno serije 3.\nBavarci su, kao što je poznato, skinuli veo sa nove „trojke“ prošle nedelje u Parizu, a proizvodnja već teče punom parom, što možemo videti u video klipovima.\nSnimci potiču iz fabrike u Minhenu, gde sportski sedan ulazi u životni ciklus, mada to nije jedino mesto gde se „trojka“ proizvodi, jer silazi i sa proizvodnih linija u San Luis Potosiju u Meksiku. Pored toga, G20 sa produženim međuosovinskim rastojanjem će se proizvoditi u Šenjangu, za lokalno kinesko tržištu.\nNajvažniji model za BMW ima zadatak da potvrdi „titulu“ najboljeg vozačkog automobila u segmentu. Kompanija gaji velike nade, a rekli bismo i s dobrim razlogom. Klaus Frelih, šef razvoja bavarske marke tvrdi da će nova „trojka“ zaseniti sve rivale u smislu vozne dinamike. On je takođe izjavio da mu je „muka“ od čitanja negativnih testova prethodne generacije, pa je čak i upotrebio jednu „nekonvencionalnu“ reč: „Ne želim da slušam više ta sranja.“ Pa, gospodine Frelih, javno mnenje je ono koje treba da sudi o tome, jer naravno da „svaki Ciga svoga konja hvali“, a arogancija zna da se vrati u lice kao bumerang.\nDa stavimo „biznis emocije“ na stranu, zaista je lepo videti jedan moderan proizvodni pogon, u kojem se stvara automobilska ikona poput BMW-a serije 3. Visok nivo automatizacije u kombinaciji sa neophodnom ljudskom asistencijom, zaista je pravo remek-delo industrije.\nU finalnom klipu možemo videti radnika koji stavlja BMW logo na haubu. Mada je posao monoton, ne bismo imali ništa protiv da zamenimo, bar na jedan dan.\ntags: bmw bmw 3 series bmw g20 minhen proizvodnja BMW serija 3 g20\nprevious Evropske zemlje podeljene oko ciljeva u vezi sa emisijom CO2\nnext Sud prepisao Berlinu antibiotik protiv dizela\nPrve zvanične fotografije nove Opel Astre


Konkurentni na tržištu: Mesečni izvoz Petoletke u Rusiju 500.000 evra\nHome»Vesti»Konkurentni na tržištu: Mesečni izvoz Petoletke u Rusiju 500.000 evra\n14. новембра 2016. Vesti\nRadnici nekadašnjeg industrijskog giganta „Prve petoletke“ iz Trstenika, formirali su konzorcijum, osnovali novo preduzeće pod nazivom „PPT Petoletka doo“, zakupili pogone fabrika u stečaju i nastavili raniju proizvodnju, kako ne bi dozvolili da fabrika propadne.\nOko 700 radnika se nakon sprovođenja socijalnog programa odlučilo da u januaru ove godine osnuje novo društvo, nastave sa radom i ostanu konkurentni sa drugim firmama.\nDirektor Ljubisav Panić rekao je za „Srbija video“ da nisu imali drugog izbora, jer su jedino tako mogli da ostanu na tržištu i zadrže sve ranije ugovore, koji iznose oko million evra, na mesečnom nivou.\n– Proizvodnju smo u februaru prvo započeli sa oko 200 radnika, a iz meseca u mesec se njihov broj uvećavao do sadašnjih preko 800 radnika, angažovanih u proizvodnji u ‘PPT Petoletka’. Najvažnije kupce smo uspeli da sačuvamo, jer smo kompletnu ugovorenu proizvodnju u rokovima isporučili – rekao je Panić, naglasavši da radnici redovno primaju platu, čiji je prosek 30.000 dinara.\nPrema njegovim rečima, veoma je bilo bitno da se poslovi nastave i dalje, ali i sklope novi. Njihovo najvažnije tržiste je Rusija, koje im trenutno donosi polovinu ukupnih poslova, a vredno je 500.000 evra, mesečno.\nRukovodstvo, prema rečima Panića, trenutno razmatra ponuđeni ugovor vredan dva miliona dolara, a koji bi se realizovao sa Tehničkim remontnim zavodom iz Kragujevca.\n„Ugovori o zakupu su potpisani sa stečajnim upravnicima do privatizacije ‘Prve petoletke’, koji se očekuje u drugoj polovini naredne godine. Do tada će se sačiniti izveštaj o vrednosti imovine fabrike, kako bi se raspisao javni poziv. Naš cilj je da učestvujemo u prodaji, kako mogli da otkupimo proizvodne hale koje smo uzeli pod zakup“, rekao je Panić, napominjući da im je za to potrebna podrška Ministarstva privrede.\nPanić je napomenuo da su informacije koje su se pojavile prilkom formiranja novog društva „PPT Petoletka“, da iza njega stoje bivši direktori, bile dezinformacije, korišćene u političke svrhe.\nOn kaže da u APR mogu da se provere svi podaci, i da na spisku radnika koji su osnovali preduzeće nema nijednog direktora.


Istraživanje:Rodno izbalansiranije firme imaju veći profit - Karijera - ZenskiSvet.com\nKompanije koje su imale izbalansiraniji broj muškaraca i žena na rukovodećim funkcijama ostvarivale su finansijske rezultate iznad proseka njihovih nacionalnih industrija, pokazalo je istraživanje multinacionalne konsultatske firme Makinsi, sprovedeno prošle godine.\nKompanije sa izbalansiranijim rukovodstvom bile su uspešnije u zapošljavanju i obuci talentovanih radnika, čime su smanjile troškove eventualnih zamena najviših direktora, ustanovio je Makinsi.\nOne su, takođe, bile jače povezane s klijentima jer je njihovo rukovodstvo bolje odražavalo društveni deverzitet, a donosile su i bolje poslovne odluke jer su uzimale u obzir širi dijapazon stavova.\nS tim u vezi, i izvršni direktor Epla Tim Kuk rekao je američkoj javnoj televiziji Pi-Bi-Es (PBS) da je važno da zapošljavate ljude “koji su vam komplementarni, jer želite da pravite slagalicu”.\nDok mnoge velike kompanije danas imaju programe za jačanje rodnog diverziteta, mnogi rukovodioci su nezadovoljni jer ti programi ne funkcionišu u praksi.\nMakinsi je ustanovio da je 63 odsto ispitanih poslodavaca imalo najmanje 20 inicijativa za unapređenje rodne jednakosti, ali da naposletku žene zauzimaju manje od četvrtine rukovodećih mesta u 92 odsto kompanija.\nSandrin Devijar koja se već 16 godina bavi tim pitanjem u Makinsiju, rekla je da su kompanije, kada je ona pre skoro dve decenije počela da radi, bile ravnodušne prema zapošljavanju žena na rukovodećim mestima, a sada žele da što pre pronađu program za rodnu jednakost koji će funkcionisati.\nZbog nekadašnje ravnodušnosti, izgledi žena za napredovanje u karijeri opali su po drugom istraživanju koje je Makinsi 2012. sproveo u 130 velikih kompanija.\nDok žene čine 37 odsto ukupne radne snage, 22 odsto je na mestu direktorki srednjeg ranga, 14 odsto su viši rukovodioci i potpredsednice, devet odsto članice izvršnih komiteta i samo dva odsto su izvršne direktorke.\nU Francuskoj, Norveškoj, Španiji i odnedavno u Nemačkoj, vlade su, u nameri da poboljšaju njihov položaj, uvele kvote za žene u upravnim odborima.\nNorveška je, u poređenju s drugim zemljama Zapadne Evrope, kao i Severne Amerike, prošle godine imala najveći procenat žena u upravnim odborima - 35 odsto, prema podacima magazina Katalizator koji se bavi jednakošću polova.\nSAD se među 16 zemalja ta dva regiona na devetom mestu, sa 19 odsto žena u upravnim odborima.\nIstraživači, međutim, smatraju da uvođenje kvota za žene u upravnim odborima neće rešiti nejednakost, jer su ta mesta samo finalni korak u poslovnoj karijeri.\nPravi izazov za poslodavce je da zaposle, obuče i promovišu talentovane žene, kako bi imali čitav niz kvalifikovanih kandidatkinja za viša rukovodeća mesta.\n“Mi smo na ivici revolucije. Ako organziacije ne pokažu više fleksibilnosti, više autonomije, počeće jednostavno da gube žene”, smatra profesor na Univerzitetu Lankaster Keri Kuper.\nProsečno radno mesto i dalje je određeno poratnim fabričkim mentalitetom, sa zacrtanim brojem sati i obavezom da zaposleni dolazi u kancelariju ili, ako ne može, očekivanjem da radi od kuće, smatraju istraživači.\nKorišćenje interneta olakšalo je rad na daljinu, ali za najviše rukovodioce, članove upravnih odbora, ostalo je ključno prisustvo u firmi i prisustvovanje društvenim događajima koji mogu da unaprede posao.\nKada se tome dodaju i drugi društveni faktori, poput očekivanja da majke obavljaju i kućne dužnosti, dolazi se do toga da za žene rukovodioce pritisak postaje preveliki.\nIstraživanja pokazuju da se ne radi samo o tome da žene, zbog predugog vremena provedenog na poslu, ne mogu da usklade i svoje obaveze kod kuće, već i o činjenici da se često bore sa kulturom dominacije muškaraca na najvišim položajima.\nNeki upravo tu kulturu optužuju za agresivno preuzimanje rizika koje je i dovelo do svetske ekonomske krize 2008.\nIzvršna direktorka Međunarodnog monetarnog fonda Kristin Lagard poigrala se rečima i navela da se propala investiciona banka Braća Leman (Lehman Brothers) zvala “Sestre Leman”, ekonomska kriza bi izgledala drugačije.\nJedna nedavna studija Harvardske poslovne škole u prvi plan je ponovo izbacila promišljanje zašto više žena ne dobija i ne zadržava poslove.\nStudija, objavljena u decembru, ispitivala je više od 25.000 diplomiranih studenata te škole od 1963, kada su žene prvi put primljene na master program za menadžera.\nIstraživači sa Harvarda, Robin Eli i Kolin Amerman, zajedno sa Pamelom Stoun sa Gradskog univerziteta u Njujorku, ustanovili su da dok muškarci i žene počinju sa sličnim karijernim ciljevima, žene sporije napreduju zbog institucionalnih prepreka i zahteva njihovih bračnih partnera da ispune i svoje porodične obaveze.\nIzveštaj nagoveštava da poslodavci moraju da shvate da nije dovoljna njihova politika naklonjena porodici koja se ispoljava samo fleksibilnim radnim vremenom.\nTo znači i preispitivanje “prećutne, ali moćne politike” da žene teže dobijaju posao zbog uverenja da će se one verovatnije odreći karijere zbog majčinstva.\nŽene, takođe, imaju i ulogu da se izbore da njihovi bračni partneri budu “pravi” za podelu poslova kod kuće i zajedničku brigu o deci, zaključuju autori studije.


Policija i vojnici na Lezbosu preplavljenom izbeglicama\nBeta\t 6. septembra 2015. 18:00\nPolicijska i vojna pojačanja su danas poslata da se izbore sa prilivom hiljada izbeglica i migranata na grčko egejsko ostrvo Lezbos, gde su se dogodila i dva napada na Sirijce “molotovljevim koktelima”, objavila je državna televizija ERT-1.\nVlasti su se usredsredile da “što je pre moguće smanje veliki broj izbeglica na Lezbosu, tako da bi njihov protok ponovo bio podnošljiv” i za meštane, i za same izbeglice, rekao je ministar migracione politike Janis Muzalas koji je u poseti tom ostrvu.\nPo policijskim izvorima, napetost se povećala prošle noći, kada su dva napadača s motocikla bacila dva “molotovljeva koktela” na izbeglice koje su spavale u parkovima najvećeg grada Lezbosa, Mitilinija. Jedan Sirijac je lakše povređen, a jedan osumnjičeni je uhapšen, rekao je izvor.\nInterventna jedinica policija je jutros silom razdvojila masu izbeglica koje su se međusobno sukobile dok su čekale da ih vlasti registruju, objavila je ERT-1. Došlo je do sukoba Sirijaca koji imaju prioritet pri registraciji, i Avganistanaca.\nDve interventne brigade policije su danas stigle na Lezbos, dok su sukobi nastavljaju. Izbeglice su nestrpljive, želeći da što pre otputuju da bi iskoristile šansu da uđu u Nemačku čije su granice za njih otvorene.\nNa Lezbos je poslato i 60 policajaca da ubrzaju registraciju izbeglica koje s tog ostrva odlaze za Atinu, a potom kopnom idu ka zapadu Evrope.\nUz to, vojska će biti raspoređena za raspodelu hrane i za postavljanje logora da izbeglice više ne bi boravile na ulici.\nVlasti Lezbosa i susednog ostrva Kos kažu da ih je savladao broj pridošlica, veći od 2.000 dnevno, kaže Lučka policija. Grčka je od januara registrovala dolazak 230.000 ljudi preko mora.\nEvropska unija je obećala da će pomoći Grčkoj, ali zauzvrat zahteva razdvajanje izbeglica koje ispunjavaju uslove za azil, što su uglavnom Sirijci, od ekonomskih migranata za koje je predviđeno proterivanje.


Borko Stefanović: Proširiti opoziciono okupljanje\n► Borko Stefanović: Proširiti opoziciono okupljanje\nPredsednik Levice Srbije Borko Stefanović izjavio je da je neophodno sačuvati koaliciju koja je na beogradskim izborima podržala Dragana Đilasa, ali i proširiti opoziciono okupljanje.\n"Potebno je napraviti čvršći savez od koalicije. One snage koje ne budu zajedno sa nama neće dobro proći na izborima pod ovim užasnim uslovima", rekao je Stefanović za portal Komentar-pres upitan da li koalicija oko Đilasa ima potencijal da okupi celu opoziciju.\nOn je kazao da je u situaciji kada vlast "davi" zemlju i "ukida sve slobode", kad "izmišlja" još jednu rekonstrukciju da "zamažu oči pred kolapsom životnog standarda i praznim novčanicima građana", besmisleno misliti da građani žele ideološke i lične razlike.\nBivši funkcioner Dveri i lider Narodne mreže Vladan Glišić rekao je da mu je bliži Aleksandar Šapić od Đilasa, ali da pre ujedinjena opozicije treba utvrditi oko čega se ujedinjuje i kakav je na primer stav o Kosovu ili NATO-u.\n"Ako postoji saglasnost onda je ujedinjenje dobro. S druge strane Srbiji nije potrebna frontovska podela i atmosfera građanskog rata u kojoj su vlast i opozicija smrtni neprijatelji", rekao je Glišić.\nPotpredsednica Narodne stranke Sanda Rašković Ivić ranije je za portal rekla da koaliciju koja je podržala Đilasa "treba čuvati kao oči u glavi".\n18.03.2018, 11:44h ČISTO LICE OPOZICIJE Preporuči (1)\nprošireni opozicioni savez, ali BEZ kompromitovanih političara ! Obaveznoo uključiti iskusne ljude koji nisu bili politički eksponirani !\nNekoliko hiljada pristalica albanske opozicije je danas pokušalo da uđe u zgradu parlamenta, tražeći ostavku vlade i prevremene izbore.\nSNS, SPS i SRS neće glasati za predlog zakona o finansiranju Vojvodine\nPoslanica Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandra Tomić izjavila je danas da je za tu stranku i Vladu Srbije neprihvatljiv Predlog zakona o finansiranju Vojvodine.\nPoslanici dela opozicije koji bojkotuju rad paralamena ocenili su da je današnja sednica Skupštine Srbije "farsa i predstava demokratije", jer predloženi zakon o finansiranju Vojvodine...\nNa sednici Skupštine opština Grocka prihvaćena je ostavka predsednika te opštine Dragoljuba Simonovića, optuženog da je nalogodovac paljenja kuće novinara Milana Jovanovića. Nova...\nGrađani koji su nalazili ispred zgrade policijske stanice "29. novembar" u Beogradu razišli su se večeras oko 18 časova, nakon što je jedan od lidera Saveza za Srbiju Boško...


CRVENA ZVEZDA: Todorovski u Zvezdi u "minut do 12" | Soko zabava\nCRVENA ZVEZDA: Todorovski u Zvezdi u „minut do 12“\n„U minut do 12“, pre isteka prelaznog roka za fudbalere u Srbiji, Crvena zvezda je po svemu sudeći dogovorila dolazak četvrtog pojačanja… U finalnoj fazi su su pregovori sa Radom oko transfera Aleksandra Todorovskog.\nVerovatno već bivši fudbaler Rada i od skora standardni reprezentativac Makedonije, postaće poslednje, četvrto pojačanje za osvjača Kupa Srbije ove zime. Pre njega, u Ljutice Bogdana stigli su Kristijan Borha, Evandro Goebel i Uroš Ćosić, doduše na pozajmicu.\nIste večeri, klub je zbog nediscipline eliminisao Dejana Milovanovića sa priprema, a dogovoren je i transfer Slavoljuba Djordjevića u Dinamo iz Bukurešta.\nTodorovski, desni bek, rodjen je 26. februara 1984. godine u Kraljevu, ali je prošlog januara odlučio da nastupa za makedonsku reprezentaciju. U Rad je stigao 2008. godine i zaradio je status jednog od najpouzdanijih bekova u Superligi, a pre toga igrao je za AEL Limasol, Digenis, APOEL i Radnički Beograd.\nZa Makedoniju nastupio je pet puta.\nCrvena zvezda na poziciji desnog beka ima kapitena Pavla Ninkova, od pre dva dana i mladjanog Filipa Stojkovića, dok je Nikola Mikić sve bliži borbi za mesto stopera.\nKada u ponoć, izmedju sedmog i osmog februara bude završen prelazni rok u Srbiji, praktično će biti mogući samo transferi igrača iz Crvene zvezde i to u Švajcarsku, Madjarsku i Rusiju, gde će još neko vreme biti moguće kupovine igrača.\nNije nemoguće da neki od fudbalera kojima je uprava dala zeleno svetlo za odlazak, do tada napuste klub. Prvenstvo imaju Ninkov, Vladimir Bogdanović, Slavko Perović…\nIako su moguća svakakva iznenadjenja, Todorovski je po svemu sudeći poslednje pojačanje Crvene zvezde ove zime.\nPrevious PostPARTIZAN: Kraj sapunice – Kleo se dogovorioNext PostItalija: Direktor muzeja traži azil od Merkel


Izvor: Blic, 13.Jan.2018, 23:40\nNekoliko stotina demonstranata marširalo je danas ulicama švajcarske prestonice Bern u znak protesta zbog planirane posete američkog predsednika Svetskom ekonomskom forumu u Davosu.\nDemonstranti su nosili transparente poput "Jedite bogate", "Borite se protiv Trampa, Svetskog ekonomskog foruma i kapitalizma".\nDavos često privlači demonstrante zbog slavnih učesnika i dnevnog reda ali pošto je Tramp iznenada najavio dolazak na sastanak 22. do 26. januara, švajcarske >> Pročitaj celu vest na sajtu Blic << vlasti upozoravaju na mogućnost izbijanja nasilja na demonstracijama širom sveta.\nDanašnji protesti, koje je organizovcala grupacija "RJG" protekli su mirno i bez incidenata.\nPeticija pod nazivom "Tramp nije dobrodošao - ne dolazi u Davos" pokrenula je druga grupacija "Kampaks" i prikupila je više od 12.800 potpisa.\nNekoliko stotina demonstranata marširalo je ulicama švajcarske prestonice Bern u znak protesta zbog planirane posete američkog predsednika Svetskom ekonomskom forumu u Davosu...Demonstranti su nosili transparente poput "Jedite bogate", "Borite se protiv Trampa, Svetskog ekonomskog foruma i kapitalizma"...Davos...


Dvojica motociklista povređena u dve saobraćajke : Nadlanu.com\nDvojica motociklista povređena u dve saobraćajke\nObjavljeno 8. okt 2013. / 08:29:43\nMotociklista, muškarac star oko 55 godina, u udesu oko 21.10 časova u Ustaničkoj ulici kod Sportskog centra "Šumice" zadobio je povredu glave, potres mozga i oguljotinu levog kolena, a prevezen je u Urgentni centar, istakla je Macura.\nMuškarac star oko 36 godina, motociklista, u udesu oko 19.10 časova na uglu Bulevara Mihajla Pupina i Ulice Trešnjin cvet zadobio je ogrebotine na šakama, ali je odbio bolnički tretman, navela je portparol Hitne pomoći.\nTokom noći Hitna pomoć je u Beogradu obavila 87 intervencija od kojih 13 na javnim mestima, a za protekla 24 sata ukupno 216 intervencija od kojih 65 na javnim mestima, precizirala je doktorka Macura.\nPomoć lekara su tražile sve vrste pacijenata, među kojima i astmatičari, osobe sa bolom u grudima i psihijatrijski bolesnici, navela je Macura.\nPortparol Hitne pomoći je savetovala rad na mentalnom zdravlju zbog učestalih uboda nožem u poslednje vreme.\nMacura je srčanim bolesnicima savetovala nitroglicerin i upozorila da zbog toplijeg vremena postoji mogućnost pogoršanja zdravlja hroničnih bolesnika, kao i promena raspoloženja, nesanica, malaksalost i umor.


Sada, kada su rezultati pristigli, izgleda da komete više nisu glavni osumnjičeni za nastanak vode na planeti Zemlji, jer se nalazi sa komete ne poklapaju sa nalazima sa Zemlje. Naučnici sada imaju nove osumnjičene, a to su asteriodi, mada neki još uvek ne žele da tako lako otpišu komete.\nNaučnicima je jako bilo bitno da dobiju uzorke vode sa komete, kako bi mogli da uporede odnose vodonika i deuterijuma, tačnije vodonika sa jednim neutronom viška. Ovaj element formira takozvanu lakšu ili težu vodu, koja se znatno duže zadržava u istom sastavu, pa se više informacije može dobiti iz iste.\nIdeja naučnika je da se prikupi što više dokaza sa asteroida i kometa i da se tako otkrije odakle voda sa Zemlje vodi poreklo. Odnos vodonika i deuterijuma do sada je pronađen na 11 nebeskih tela, ali se za sada samo jedan poklapa sa Zemljom, a to je kometa 103P Hartli 2.\nNakon svih ovih otkrića, naučnici su sve više počeli da se okreću ideji da su zapravo asteroidi ti koji su doneli vodi na našu planetu, jer su određeni meteoriti koji su dolazili sa asteroida imali isti odnos vodonika i deuterijuma kao Zemlja. Međutim, još se ni komete ne mogu isključiti, jer ovo nisu konkretni nalazi, već nalazi isparenja vode oko komete.


Spomenik Principu u Istočnom Sarajevu i Beogradu\nBanjaluka - Postavljanje spomenika Gavrilu Principu u Istočnom Novom Sarajevu i Beogradu, planirano je programom obeležavanja stogodišnjice početka Prvog svetskog rata, koji je danas usvojio Organizacioni odbor Republike Srpske.\nCentralne manifestacije povodom tog jubileja biće održane u Andrićgradu-Višegradu, Banjaluci, Istočnom Novom Sarajevu i Grahovu.\nU sklopu tih manifestacija izdvajaju se veliki multimedijalni program, pozorišni i koreografski performans u Andrićgradu, međunarodni naučni skup u okviru Akademije nauka i umetnosti RS, izložba arhivskih dokumenata...\nPlaniran je i završetak obnove rodne kuće Gavrila Principa, u selu Obljaj kod Grahova, kao i održavanje parastosa u Grahovu, saopšteno je posle sednice ovog odbora iz kabineta predsednika RS Milorada Dodika.\nNaveden je, takođe, i niz manifestacija, koje će zajednički organizovati RS i Srbija, objavila je agencija Fena.\nGavrilo Princip izvršio je atentat na austrougarskog prestolonaslednika Franca Ferdinanda, kada je stradala i njegova supruga Sofija, 28. juna 1914. godine u Sarajevu, što se smatra povodom za početak Prvog svetskog rata.


Ovo su u ponedeljak predstavnicima reprezentativnih sindikata „Zastavinih“ fabrika na sastanku u Beogradu saopštili nadležni iz Ministarstva ekonomije i ukazali da će svi zaposleni sa spiska Grupe „Zastava vozila“, njih oko 2.700, i naredne godine primati plate u punom iznosu. Prinadležnosti radnika na prinudnom odmoru (između 300-400) biće umanjene za topli obrok i prevoz (kretaće se od 28.000 do 30.000 dinara).\n- Protokol sa Vladom Srbije ćemo potpisati u sredu, a on predviđa da se, bez obzira na zahteve „Fijata“, u fabrici angažuje 965 radnika - kaže Zoran Mihajlović, predsednik Samostalnog sindikata i član Upravnog odbora fabrike automobila. - Oni će raditi na izmeštanju stare i instaliranju nove opreme. „Fijat“ će angažovati oko 1.200 radnika na proizvodnji „punta“. Pored 965 radnika, država Srbija će finansirati od 300 do 400 radnika na prinudnom odmoru, biće angažovani kod kooperanata iz Italije, koji će svoje pogone sledeće godine graditi u Kragujevcu. Njihovo stalno uposlenje se očekuje tek početkom 2011. godine, kada bi trebalo da krene i proizvodnja novih modela.\nPenzije i procene\nČelnici „Zastave“ kažu da početkom naredne godine oko 400 radnika stiče uslov za prevremeni odlazak u penziju, kao i da će kompanija „Fijat Srbija“ najkasnije do kraja 2010. tražiti radnike sa evidencije Nacionalne službe zapošljavanja. Procene su da predviđenih 1.200 radnika na proizvodnji „punta“ može da proizvede tek oko 15.000 automobila, dok je za proizvodnju 30.000 potrebno bar 1.800 radnika.\nIz cijeg dzepa ide novac za finansiranje nezaposlenih u Zastavi? Da nece opet neka akciza na(preskupo i nekvalitetno) gorivo ili povecanje putarina ili ce jednostavno da izmisle novo ime za tu novu otimacinu(ekolosko-ekonomska taksa na primer)? Zbog takvih stvari je postalo neizdrzivo imati automobil u Srbiji. Ako su ovi u Zastavi nezaposleni, neka se snalaze kao i ostatak Srbije.\nAutor ChedomirADELAIDE 03 Nov 2009, 09:08\npovecaj te plate svim radnicima.molim vas......\nAutor pera 04 Nov 2009, 20:40\nkad bi ste vi iz inostranstva pomagali zemljake 20 posto kao siptari svoje ovde bi bilo ko u Svajcarskoj a ako ti je bas do snalazenja dobro nam dosao! o ostalom nemoj bas iz te daljine brate Srbine!!!\nAutor srbenda 04 Nov 2009, 22:07


Iz Bihaća poslali uzorke članova porodica oboljelih - Cazinski.NET\nIz Bihaća poslali uzorke članova porodica oboljelih\nNakon što su u Bihaću potvrđena četiri oboljela od korona virusa, među kojima je i jedan smrtni slučaj, prvi u BiH, danas će na analizu biti poslani uzorci članova porodica oboljelih i nekoliko pacijenta koji su smješteni u izolatoriju, a za koje se sumnja da su zaraženi korona virusom.\nIntenzivno se radi na osposobljavanju novog privatnog centra Lipa, u koji bi već ove sedmice trebali biti izmješteni migranti sa ulice. Grad Bihać osigurat ce vodu, struju, internet i ostalu infrastrukturu, a IOM će ostale resurse, nakon što Evropska komisija i zvanično prihvati ovu lokaciju.\nDanas zasjeda Skupština kantona koja bi trebala usvojiti Budžet za ovu godinu kako ne bi došlo do financijske blokade kantona, ali i kako bi bila operativna sredstva KSCZ namijenjena za vanredne situacije. Od danas je počela i online nastava za učenike osnovnih u srednjih škola i studente Univerziteta u Bihaću.\nNaredbe kantonalnog štaba Civilne zaštite USK\nU Bihaću 553 osobe u samoizolaciji, u čitavoj Krajini ih ima...


Otvoren konkurs Novak Đoković fondacije za projekte u 2018. godini - Ozonpress :: internet portal\nTag: Đoković, fondacija, konkurs\nNovak Đoković fondacija je raspisala Konkurs zaproširenje kapaciteta predškolskog obrazovanja u Srbiji za 2018. godinu. Fondacija će u narednoj godini pomoći adaptaciju i rekonstrukciju institucija koje se bave obrazovanjem dece uzrasta od jedne do šest godina.\nPravo učešća na konkursu imaju sve predškolske institucije, lokalne samoupravei organizacije civilnog društva registrovane u našoj zemlji, a fondacija će razmatrati isključivo predloge koji se odnose na proširenje kapaciteta predškolskog obrazovanja, i to na teritoriji opštine iz koje se konkuriše.\n– Radujemo se novim idejama i predlozima za unapređenje uslova predškolskog obrazovanja, kako bismo zajedničkim snagama deci u Srbiji omogućili što bolje uslove odrastanja i razvijanja svojih potencijala i talenata, kao i da imaju srećno i zdravo detinjstvo – istakla je Gorana Džuža Jakovljević, menadžerka projekata Novak Đoković fondacije.\nPredloge projekataje moguće dostaviti i-mejlom na projects@novakdjokovicfoundation.org ili poštom na Novak Đoković fondaciju, Bulevar Mihajla Pupina 10a, 11070 Beograd, sa naznakom za konkurs.


Ministarka donela dobre vesti: Kikindi i Severnobanatskom okrugu 4,3 milijarde dinara · gradski.online\nKIKINDA- Novi i rekonstruisani putevi i pruge, obilaznice, sređene ulice i zdrava voda. Sa 4,3 milijarde dinara država će iduće godine finansirati najurgentnije infrastrukturne projekte u Kikindi i Severnobanatskom okrugu. To je osnovna poruka Zorane Mihajlović, potpredsednice Vlade Srbije i ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, nakon susreta sa čelnicima grada Kikinde i pet opština Severnobanatskog okruga.\nPo kiši i vetru, susret je započeo na nedavno izgrađenom kružnom toku na ulazu u Kikindu iz pravca Bašaida, za koji je JP “Putevi Srbije” opredelilo 36 miliona dinara, a lokalna samouprava 16 miliona. Gošća i domaćini složili su se da kružni tok nije važan samo sa bezbednosnog aspekta za sve učesnike u saobraćaju.\nPun ekonomski smisao dobiće kad na lokaciji nekadašnjeg “Rasadnika” nikne nova industrijska zona. Dok se, pre toga, ne izrade saobraćajnice u budućoj industrijskoj zoni, potrebno je da se reše još neki infrastrukturni problemi. Oni, utisak je nakon sastanka ministarke i njenih domaćina, neće ostati nerešeni:\n– Sredstva kojim ćemo, već na proleće, finansirati radove, neuporedivo su veća u odnosu na prethodne tri godine. U tom periodu su “Putevi Srbije” za ovaj region namenili i u putnu infrastrukturu utrošili 1,3 milijarde dinara. Podjednako želimo da ulažemo u puteve i pruge. Za Severnobanatski okrug je važna i brza saobraćajnica, od Sombora do Kikinde, za koju radimo projektno- tehničku dokumentaciju.\nProcenjena investiciona vrednost deonice duge 123 kilometra, iznosi između 650 i 700 miliona evra. Dokumentaciju završavamo iduće godine, dok će, kako se očekuje, radovi početi marta 2021. godine- najavila je ministarka Mihajlović i naglasila da su ove investicije neophodne da bi se privukli investitori, ublažio negativan prirodni priraštaj i omogućilo ljudima da ostanu da žive na severu Banata i Bačke.\nNačelnik Severnobanatskog okruga, Nikola Lukač, ukazao je da su neki od važnih infrastrukturnih projekata već u fazi realizacije. To su, naveo je on, rekonstrukcija pruge od MSK do državne granice sa Rumunijom, ali i deonica od Sente do Subotice:\n– Kanjiža i Senta dobiće obilaznice, dok je kao jedan od najvažnjih projekata na sastanku sa ministarkom Mihajlović naznačen put od Iđoša i Bočara do mosta na Tisi. Planirana je i rekonstrukcija mosta na toj reci kod Ade-kazao je Lukač. Od danas postignutih dogovora i onoga što će se sanirati ili izgraditi, najviše bi koristi trebalo da imaju Kikinđani i žitelji okolnih sela. Značajan deo finansijskog kolača utrošiće se za sledeće projekte:\n– Očekuje nas rekonstrukcija puteva Kikinda- Mokrin i Kikinda-Rusko Selo. Adekvatno će biti rešeni svi pružni prelazi u našoj sredini. Dogovorena je rekonstrukcija ulica Jovana Jovanovića Zmaja i Partizanske. Februara naredne godine trebalo bi da imamo potpisan ugovor sa izvođačem radova koji će izgraditi postrojenje za preradu vode.\nZdravu pijaću vodu imaće i žitelji naših sela. Kikinda će dobiti priključak budućem auto- putu, od Beograda do Zrenjanina i Novog Sada. Konkretno, uradiće se deonica od Bašaida do Zrenjanina- najavio je Pavle Markov, gradonačelnik Kikinde.\nPrethodnoMuzički poklon “Gusala”: Ovako su sugrađanima čestitali predstojeće praznike\nSledećeTradicionalna novogodišnja donacija JTI u Senti: Namirnice za 350 korisnika Narodne kuhinje


source.ba | "Ova nova muzika se uglavnom sviđa ljudima od 12 pa do 20 i nešto godina, preko 25 godina ne znam da neko to sluša"\nZa Source.ba portal govorio je poznati bh. pjevač i pobjednik regionalnog muzičkog takmičenja, X Factor, Amel Ćurić.\nSa Amelom smo razgovarali o tome na čemu trenutno radi, o njegovoj skandinavskoj turneji sa Željkom Joksimovićem, a bilo je govora o svirkama u dijaspori.\nRazgovarali smo o nekim novim muzičkim pravcima i trendovima, kako on komentariše današnju muziku, te da li bi nekada snimao slične stvari.\nBilo je govore o tome kako gleda na kritike/pohvale, na negativne komentare na društvenim mrežama, te šta ga najviše pogodi kada pročita o sebi. U nastavku pogledajte cijeli intervju sa Amelom Ćurićem.\nTagovi: SarajevoIntervjuMuzikaAmel CuricBiH


Sajber prijetnje bezbjednosti NATO-a sve češće, složenije i destruktivnije\nCrna Gora je uoči učlanjenja u NATO bila pod pojačanim sajber napadima, a u Ministarstvu odbrane kažu da je slično i danas. Istovremeno, u Alijansi za Radio Slobodna Evropa kažu kako sajber prijetnje bezbjednosti NATO-a postaju sve češće, složenije i destruktivnije.\nNATO saveznici snose primarnu odgovornost za svoju nacionalnu sajber obranu, na što su se tokom Varšavskog samita 2016. obavezali čelnici država članica, označavajući jačanje sajber odbrane kao prioritet, kaže za RSE portparol NATO-a Piers Cazalet.\n"Imamo timove za brzo reagovanje koji su u stanju pripravnosti, kako bismo pomogli saveznicima da se nose sa sajber napadima. NATO i saveznici u realnom vremenu razmjenjuju informacije o sajber prijetnjama, uključujući i putem namjenske platforme za razmjenu informacija o kompjuterskim programima ili fajlovima koji su dizajnirani da izazovu štetu. Takođe dijelimo informacije o sajber napadima sa EU, kao što smo to učinili na primjer tokom napada prošle godine, u slučaju ransomware programa (zlonamjerni softveri koji kriptuju korisničke podatke i čine ih nedostupnim vlasnicima, a za deblokiranje njihovog pristupa se traži otkupnina)", kaže Cazalet.\n"Sajber prijetnje bezbjednosti NATO-a postaju sve češće, složenije i destruktivnije. Naši sistemi kibernetičke obrane svakodnevno bilježe sumnjive primjere: od pokušaja niskog tehnološkog nivoa do sofisticiranih napada na mreže NATO-a. Većina ih se otkriva i rješava automatski, a neki zahtijevaju analizu i odgovor naših stručnjaka", objašnjava Cazalet.\nKao vrste napada na Alijansin sistem Cazalet nabraja ispitivanje NATO mreža kako bi se iskoristile potencijalne ranjivosti odbrane ili izvukle informacije, pokušaje savladavanja NATO zaštite i ometanja internetskih stranica Alijanse.\nDodaje da nijedan od takvih pokušaja nije kompromitovao povjerljive mreže NATO-a.\n"Vidjeli smo da sajber napadači mogu ostaviti stvarne i digitalne otiske. NATO i saveznici dijele obavještajne podatke o prijetnjama i ranjivostima, što pomaže u identifikovanju tih odgovornih osoba. Postoje slučajevi u kojima države stoje iza kibernetičkih napada, i vidimo slične trendove kao i kod onih koje prijavljuju naši saveznici", kaže Cazalet.\nKada je riječ o najmlađoj saveznici, Crna Gora je uoči učlanjenja u NATO bila pod pojačanim sajber napadima, a u Ministarstvu odbrane kažu da je slično i danas.\n"Stanje je nepromijenjeno, a sajber napadi su svakodnevna pojava. Primjećeno je eksponencijalno povećanje broja sajber napada od učlanjenja države u NATO. Dodatno, Crna Gora se u posljednje vrijeme suočava sa izraženim oblicima hibridnog ratovanja - to je skup određenih prijetnji koje uključuju i sajber prijetnje, a njihov cilj je destrukcija same države i njenih najistaknutijih ličnosti. I to je globalni trend", kaže za RSE načelnik Direkcije za informaciono-telekomunikacione sisteme u Ministarstvu odbrane Crne Gore Luka Simonović.\nNacionalni tim za odgovor na računarske incidente (NCIRT) navodi u svojoj analizi za posljednje dvije godine da su u Crnoj Gori registrovani slučajevi u kojima su računari zaraženi "WannaCry" ransomwarom (ransomwar je vrsta štetnog softvera koja korisniku uskraćuje pristup kompjuterskim resursima i traži plaćanje otkupnine za uklanjanje ograničenja, op.a). To je jedan od najopasnijih ransomwara koji se pojavio 2017.godine, a koji se se proširio ogromnom brzinom i tokom prva dva dana zarazio preko 170.000 uređaja širom svijeta.\nTokom 2018. godine registrovan je veliki broj napada povezanih sa više hakerskih grupa, kao i značajan porast napada na informacione sisteme državnih organa i pravnih lica. I portal Vlade Crne Gore je bio česta meta DDoS napada (njima se onesposobljava mreža, sajt, server ili računar, čime se onemogućava pristup korisnika), precizira se u analizi.\nCilj takvih napada je različit, od narušavanja funkcionisanja u državi ili privatnom sektoru onesposobljavanjem web sajtova, aplikacija i interneta, pa do otuđivanja podataka, objašnjava Simonović.\n"Na osnovu zemalja iz kojih napadi dolaze, teško je utvrditi ko su inicijatori, ali se to može konstatovati po tipu napada karakterističnim za određene interesne ili sponzorisane grupe. Zemlje i organizacije koje su prepoznate kao globalne sajber prijetnje koriste karakteristične metode napada i imaju specifične ciljeve, pa na osnovu toga možemo imati indicije o inicijatoru napada na ciljanu metu ili sistem", navodi Simonović.\nPristupanjem NATO-u, Crna Gora je prihvatila da ispuni niz obaveza u sajber domenu. Do sada je formiran Savjet za informacionu bezbjednost, kao i Direkcija za zaštitu od računarskih i bezbjednosnih incidenata na internetu, čiji je primarni cilj sajber odbrana javnih institucija.\n"Do kraja ove ili početka naredne godine, zavisno od protokolarnih procedura u svim državama članicama, Crna Gora će se pridružiti NATO sajber odbrambenom centru sa sjedištem u Estoniji, a uputiće i jednog predstavnika na neku od ponuđenih pozicija u Centru", najavljuje Simonović.\nPridruživanje NATO centru izvrsnosti za kooperativnu sajber odbranu u Talinu omogućiće direktan pristup visoko sofisticiranim sajber obukama i stvaranje ekspertskog kadra koji će doprinijeti nacionalnoj sajber odbrani. Nakon nedavnog formiranja Organizacione jedinice za sajber odbranu i odgovore na kompjuterske incidente, sledeći korak Ministarstva odbrane je razvoj bezbjednosno-operativnih centara, koji će biti centralne tačke za monitoring i prevenciju sajber prostora.\nDa je taj prstor sve ugroženiji, govori statistika prijavljenih incidentnih situacija na internetu u Crnoj Gori, koja je tokom ove decenije u porastu: samo jedan slučaj je prijavljen 2011, da bi taj broj lani narastao na oko 500. To su podaci Tima za odgovor na računarske incidente (CIRT), objavljeni u Izvještaju o incidentnim situcijama na internetu u Crnoj Gori za 2017 i 2018 godinu (Ministarstvo javne uprave).


Hercegovački proizvodi dobili i svoj festival (FOTO/VIDEO) | Radio Trebinje\n24 juna 2019, 9:31 PM\n25. maja 2019., 13:34\nPrvi festival hercegovačkih proizvoda „Herceg fest 2019“ otvoren je danas u Trebinju, a na gradskom korzou predstavljen je asortiman 17 izlagača koji se bave proizvodnjom autentičnih proizvoda našeg podneblja.\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić, koji je obišao štandove u Dučićevoj ulici, kaže da je glavna zamisao bila da sajam hercegovačkih proizvoda dodatno uveže i udruži proizvođače koji se bave poljoprivredom i turističkom djelatnošću.\n„U narednom periodu ćemo nastojati da bude još više proizvođača jer trenutno, prema informacijama kojima raspolažemo, nakon otvaranja ‘Hercegovačke kuće’ u Banjaluci – veća je potražnja za hercegovačkih proizvodima nego što je ponuda“, istakao je Ćurić.\nDirektor Agrarnog fonda grada Trebinja Veselin Dutina napominje da je prvi festival hercegovačkih proizvoda rezervisan samo za proizvođače koji imaju kooperantski ugovor sa Agrarnim fondom, odnosno čiji se proizvodi već nalaze na policama „Hercegovačke kuće“.\n„Danas je ovdje u Dučićevoj ulici ponuđeno sve ono što Hercegovina nudi – od vina, domaćih sokova, sira, meda, pršuta, do domaće prirodne kozmetike. Želimo da Herceg fest preraste u tradicionalan događaj koji će se i narednih godina održavati u našem gradu“, istakao je Dutina.\nMarko Radić, direktor Turističke organizacije grada Trebinja, ističe da ovim festivalom, simbolično, počinje i ovogodišnja turistička sezona.\nGodinama unazad, podsjeće Radić, Trebinje bilježi sve veće uspjehe u ovoj oblasti privređivanja.\n„Herceg fest još jedan je novitet u našim nastojanjima da produžimo turističku sezonu i poboljšamo njen sadržaj“, istakao je Radić.\nU okviru festivala predstavljen je i projekat „Legende o tvrđavama“, čiji je partner i Turistička organizacija grada Trebinja.\nMeđunarodni program turističke valorizacije starih utvrđenja povezao je Lješ u Albaniji, Danilovgrad u Crnoj Gori i naš grad, koji je za prezentaciju odabrao najvažniju u sistemu austrougarskih fortifikacija – tvrđavu Strač.\n„Ideja projekta je da se tvrđave ova tri grada uvežu u jednu ponudu, kako bi napravili još jedan turistički proizvod koji bi bio interesantan turistima – ljubiteljima tvrđava. Turisti koji posjećuju Lješ, Danilovgrad ili Trebinje automatski će dobiti informacije i priču o tvrđavama u druga dva grada“, pojasnio je Radić.\nU kulturno-zabavnom programu festivala posjetioce je zabavljala domaća grupa „Degustatori“ a od 16 časova na korzu nastupiće i orkestar „Akustik“.\nOrganizatori prvog „Herceg festa 2019“ su Grad Trebinje, Turistička organizacija i Agrarni fond, u saradnji sa lokalnim ugostiteljskim radnicima i privrednicima.


Berba višanja u merošinskom kraju uskoro kreće, cena još nepoznanica | Novinska agencija Beta\nEKONOMIJA | 06.06.2018 11:50\nBerba nadaleko poznate oblačinske višnje na području opštine Merošina trebalo bi da krene početkom naredne nedelje, ali proizvodjači još ne znaju po kojoj ceni će otkupljivačima predavati ovogodišnji rod.\nDirektor zadruge "Oblačinska višnja" Dušan Miladinović kazao je za agenciju Beta da će se otkupna cena višanja u tom kraju, kao i prethodnih godina, verovatno znati onog dana kada berba krene.\n"U kontaktu smo sa otkupljivačima, tražnja za višnjom postoji, medjutim neizvesnost oko cene još traje. U Nišu je otkup krenuo po ceni od 40 dinara, ali tamo je višnja slabijeg kvaliteta nego u našem kraju", kazao je Miladinović.\nPrema njegovim rečima, proizvodjači u merošinskom kraju smatraju da otkupna cena ne bi smela da bude manja od 50 dinara, jer sa cenom od 40 dinara pokrivaju samo osnovne troškove proizvodnje.\n"Beračima se berba plaća 15 do 20 dinara po kilogramu, a isto toliko iznose troškovi obrade, osiguranja, djubriva. Nikakvu zaradu proizvodjači ne bi imali sa cenom od 40 dinara", istakao je Miladinović i dodao da je prošle godine otkupna cena višanja iznosila 80 do 90 dinara po kilogramu.\nOn je podsetio da se na području opštine Merošina oko 90 odsto domaćinstava bavi proizvodnjom višanja, a ovaj kraj ima oko 2.000 hektara višnjika.\n"Godišnji rod višanja u našem kraju iznosi izmedju 100.000 i 150.000 tona. Ove godine je višnja nešto sitnija, ali je kvalitet odličan. Prosečan rod po hektaru biće izmedju 10 i 12 tona, s tim što će "ozbiljni" proizvodjača ubrati dosta više", rekao je Miladinović.\nPrema njegovim rečima, zadruga "Oblačinska višnja" priprema se za preradu svežih višanja, ali to će moći tek naredne godine. Medjutim, kako je dodao, zadrugari će moći da prerade tek 200 do 300 tona tog voća što je "kap u moru" ukupne proizvodnje.\nU Sekretarijatu za poljoprivredu grada Niša kazali su da je u pojedinim selima u niškom kraju počela berba višanja i to po otkupnoj ceni od 40 dinara.\n"Očekuje se da otkupna cena bude izmedju 30 i 60 dinara, u zavisnosti od kvaliteta roda", rekli su u sekretarijatu.\nPrema rečima poljoprivrednih stručnjaka, ovogodišnji rod nešto je slabijeg kvaliteta u odnosu na prošlogodišnji zbog suše u vreme kada je višnja počela da zri.


Da li su moj bivši suprug i njegova sestra posle smrti oca mogli da se odreknu prava na nasledsvo u korist svoje majke iako oboje imaju svoju decu?\nUkoliko se Vaš bivši suprug i njegova sestra u ostavinskom postupku odreknu svog naslednog dela u korist određenog naslednika (u ovom slučaju njihove majke) smatraće se da su dali pozitivnu naslednu izjavu (da su se prihvatili nasledstva) uz istovremeno ustupanje naslednog dela. Na ovako nastao odnos između njih primeniće se pravila koja se odnose na ugovor o poklonu (čl. 216. Zakona o nasleđivanju). Ukoliko bi se pak samo odrekli svog naslednog dela bez naglašavanja da ga se odriču u korist određenog naslednika smatralo bi se da ovakva negativna nasledna izjava odnosi samo na njih i njihova deca bi bila pozvana na nasleđe prema pravu predstavljanja (čl. 213. ZON, a u vezi sa čl. 10. ZON).\nDakle, Vaš bivši suprug i njegova sestra imaju pravo da se odreknu svojih naslednih delova u korist svoje majke, a da bi to pravo ostvarili moraju izričito navesti da se odriču u njenu korist jer će u suprotnom njihovi nasledni delovi pripasti njihovoj deci.


NIKOLA KONTE ZA POČETAK DŽEZ SVETKOVINE U DOBu\nuto, 22. oktobar 2019 - ned, 27. oktobar 2019\nDom omladine Beograda od 22. do 27. oktobra 2019. predstavlja jubilarni, 35. Beogradski džez festival, pod sloganom „DŽEZ SVETKOVINA“ / „JAZZ CELEBRATION“. Ovogodišnji program ima posebnu strukturu, prilagođenu posebnoj, slavljeničkoj prilici: umesto 5, trajaće 8 dana – redovnih 6 dana programa, uvodni DJ program i festivalski progam PLUS, sa skoro 30 koncerata i nizom pratećih događaja.\nDžez svetkovinu ove godine počinjemo sa starim znancem naše publike: Nikola Konte (Nicola Conte), čuveni italijanski muzičar koji je sa velikim uspehom nastupio na prvom obnovljenom festivalu, ovoga puta u ulozi di-džeja uvešće nas u slavljeničko raspoloženje 21. oktobra od 21 čas u Centralnom holu Doma omladine Beograda. Ograničen broj ulaznica je u prodaji na Ticket Vision blagajni u DOB-u, po specijalnoj promotivnoj ceni od samo 300 rsd.\nNikola Konte više je od običnog disk džokeja - on je institucija za sebe kad je u pitanju predstavljanje mogućnosti ukrštanja džeza sa klabingom. Rođen u Bariju i klasično muzički obrazovan, postao je član tamošnjeg proslavljenog " The Fez" kolektiva, ali i umetnik koga zastupa izdavačka kuća Schema, upravo zbog sličnosti u razmišljanju sa još nekolicinom autora koji su početkom dvehiljaditih nastupili sa tezom da džez treba predstavljati mladoj publici na savremenom plesnom podijumu, ukršten sa elektronskim ritmovima. Kao vanredno talentovan, Nikola Konte se brzo pretvorio u lidera mini-pokreta u nastajanju, utirući singlovima "Jet Sounds" i "Bossa per due" put za sve ostale koji su isto mislili u Italiji. Ovo je koincidiralo sa emisijom "Worldwide" Džajlsa Pitersona na BBC radiju, koja je promovisala slične tendencije iz celog sveta. Tako je Konte sledećih godina postao globalno cenjeni izvođač, sa nebrojenim nastupima širom planete, pa i u Beogradu, gde se premijerno pojavio 2003. (nastupajuću upravo pre DJ Gillesa Petersona). Sa svojim koncertnim sastavom upisao se u lokalnu istoriju 2005. nastupom na prvom obnovljenom Beogradskom džez festivalu. Kritika je sa oduševljenjem ispratila njegov poslednji album "Let Your Light Shine On" (With Spiritual Galaxy) iz 2018, na kome, pored ostalih, gostuje i jedna od najvećih mlađih zvezda italijanske džez scene, Đanluka Petrela (Gianluca Petrella). Sofisticirani topli zvuci Konteovog seta otvoriće jubilarno izdanje našeg festivala na tradicionalnoj uvodnoj žurci.


Krik, najnovije vesti - Naslovi.net\nStižu revolucionarne naočare: Pogled u orvelovski svet totalnog nadzora\nStavite ih na glavu i pritisnete dugme – tako lako novim pametnim naočarama „Rej-Ban storiz“, koje su napravile kompanije „Fejsbuk“ i „Rej-Ban“, započinjete snimanje svega što vidite. Imaju dve kamere s prednje strane, dva zvučnika i tri… »\n"Čula sam samo stravičan krik i onda: Ništa..." Mladi radnik poginuo u Krnjači pred braćom i najboljim drugom, komšije o…\n"Pusto je. I biće tako, sigurno, danima. Ko da smogne strane da kroči tu i da radi, posle onoga što se juče dogodilo?" Dan posle tragedije na gradilištu u Partizanskom bloku u Kranjači, gde je juče oko 16 časova stradao radnik V. S. (36), nema… »\nSvedoci nesreće na gradilištu u Krnjači: Krik mi odzvanja u glavi, teško njegovoj majci! Radnik (36) stradao pred braćom i…\n"Pusto je. I biće tako, sigurno, danima. Ko da smogne strane da kroči tu i da radi, posle onoga što se juče dogodilo?" Dan posle tragedije na gradilištu u Partizanskom bloku u Kranjači, gde je juče oko 16 sati stradao radnik V. S. (36), nema… »\nU prvom razredu osnovne škole učiteljica Milena Kaluđerović dala je domaći zadatak da se setimo tri reči koje na početku, u sredini i na kraju imaju slovo A. Nisam znao nijednu takvu reč. Đorđije mi je pomogao: Avala, Ankara… Treću reč sam… »\nHoror na debiju: Golmanu Radničkog odstranjen bubreg, nakon jezivog sudara sa protivničkim igračem (foto) (video)\nHot sport pre 8 dana\nStrašne vesti dolaze nam iz Prve lige Srbije. Golman Radničkog iz Sremske Mitrovice, Spasoje Stefanović, doživeo je tešku povredu na utakmici protiv Žarkova, nakon koje su lekari morali da mu odstrane bubreg. Stefanović je u 35. minutu utakmice… »\nPolicajka Marija Nikolić je u ponovljenom postupku osuđena na godinu dana kućnog zatvora jer je nakon ubistva člana kavačkog klana iznela iz kola njegov pištolj i bacila ga u kontejner. Ova presuda nije konačna i na nju mogu da se žale i… »\nVečernje novosti pre 9 dana\nFoto: Printscreen Takođe, predložio je da "Beta, Fonet, Istinomer, Krik, Cins, Birn, Vreme... dobiju pravo da dva puta nedeljno emituju svoje sadržaje u trajanju od po pola sata, na RTS i RTV, u udarnim terminima". Podsećamo, prema saznanjima… »\nPiše Ranko Pivljanin: Samo vi mrzite, Vučić širi ljubav\nNe vole nas Bugari, ni Austro-Ugari, mrze nas Japanci i Liliputanci...A onda dalje ovim redom: braća Crnogorci, razbraća Hrvati, Albanci, Bošnjaci; NATO pakt, strane službe i ambasade, autošovinisti iz beogradskog kruga dvojke, glasači sa… »\nTodorić i Vojinović o slučaju nestalih mladića: Po pravdu u Strazbur\nZbog čega bi ubistvo i nestanak Aleksandra Halabrina i Gorana Mihajlovića trebalo da se internacionalizuje, jesu li institucije u Srbiji zakazale kada je u pitanju slučaj Belivuk, pogotovu kada je u pitanju odnos prema porodicama ovih mladića i kako… »\nZemljotres na Kritu: Poginuo muškarac prilikom potresa jačine 5,8 jedinica Rihtera\nBBC News pre 57 minutajoš 41 povezana\nPolitika pre 2 satajoš 31 povezana\nNova pre 9 minutajoš 27 povezanih\nBroj preminulih od kovida prešao 8.000, sve više bolnica ponovo u crvenim zonama\nIndeksOnline pre 2 satajoš 15 povezanih


Serija markica "Album sećanja na naše pretke iz Prvog svetskog rata" - Naši u svetu\nObjavljeno 06/12/18 u 15:39\nFoto/Printscreen/JP Pošta Srbije\nProjekat „Album sećanja na naše pretke iz Prvog svetskog rata” rezultat je želje da se danas, sto godina od završetka Velikog rata, oda dužna počast pojedincu – srpskom vojniku, tom malom čoveku iz Velikog rata – za civilizaciju i njegovo nesebično žrtvovanje za pravdu, slobodu i istinu. Pokrenut od strane Saveza potomaka ratnika Srbije (1912 – 1920), projekat takođe predstavlja deo prikupljene istoriografske građe iz perioda Prvog svetskog rata, koju su potomci poslali u čast sećanja na svoje pretke.\nUvidom da je običan i anoniman ratnik – seljak bio taj koji je ravnopravno sa vojskovođama, kraljevima i državnicima oblikovao srpsku istoriju, započet je Javni poziv građanima Srbije i Srbima u regionu i dijaspori za dostavljanje fotografija i ostalih dokumenata iz Prvog svetskog rata, radi učešća u stvaranju „Albuma sećanja na naše pretke iz Prvog svetskog rata”.\nU Galeriji “Albuma sećanja” se tako našlo preko 4000 prvorazrednih jedinica istoriografske građe i svedočanstava o ratnim avanturama i stradanjima srpskog vojnika, potisnutog sa stranica svetske istorije.\nIstorija nas poziva da pokažemo da umemo da pamtimo, preuzimajući ličnu odgovornost za budućnost naših potomaka, obavezuje nas da ispričamo priču o našim precima, kako se njihovo veliko žrtvovanje ne bi izbrisalo iz našeg civilizacijskog pamćenja, već postalo kulturna baština.\nIzvor JP Pošta Srbije\nIstorijaJP Pošta SrbijeMarkiceVeliki ratvojnici\nKada bi u nedelju bili izbori… Evo koliko bi dobio SNS, a koliko Savez za Srbiju\nUžas u Rusiji: Vojnik ubio osam kolega, dvojicu ranio


Superbol u godini pandemije-marketing i advertajzing mašina\nTanjug 8. februara 2021. 09:37\nTAMPA – Ovogodišnje finale NFL, Nacionalne lige američkog fudbala, čuveni Superbol, održan je u gradu Tampi na Floridi u godini pandemije i oštrih restrikcija.\nSuperbol je najveći sportski događaj u Americi, praznik sporta koji privlači pažnju desetina miliona ljubitelja sporta.\nSmatra se da je Superbol najveći marketinški događaj u godini i jedini za koji su oglašivači spremni da plate i do 5,5 miliona dolara za jedno TV emitovanje reklamnog spota u trajanju od najviše 30 sekundi.\nFinale super bola ove godine pružilo je priliku da se reklame „politički oboje da bi se poslala poruka o zajedništvu, hrabrostii istrajnosti američkog naroda suočenog sa pretnjama pandemije, prenosi CNN.\nTako se u reklami za vozila kompanije Džip, pojavljuje rok zvezda Brus Springstin koji poručuje odvažnim avanturistima da je baš Džipov terenac pravi izbor za njih i finišira rečenicom „Strah nikada nije bio najbolji deo nas“.\nTV auditorijum je navikao da na dan Superbola gleda višečasovni sportsko-zabavni program sa sportskim analitičarima, prigodnim muzičkim nastupima, dokumantarnim emisijama i intevjuima sa holivudskim zvezdama u umetničkom delu prenosa.\nGledaoci su u poluvremenu mogli da čuju bogat muzički program jer i muzička industrija vidi veliku priliku za promociju tokom Superbola.\nDo sada su nastupale najveće američke i internacionalne muzičke zvezde među kojima i Lejdi Gaga, Bijonse, Princ i Roling Stounsi, a juče je nastupio kanadski pevača Vikend i otpevao nekoliko numera sa svog novog albuma koji je moglo da čuje više od 100 miliona gledaoca ispred malih ekrana.


Maribor sa Ćikićem na čelu napravio korak naprijed – Kosarka24\nMaribor sa Ćikićem na čelu napravio korak naprijed\nAleksandar Ćikić završio prvu pečalbarsku sezonu u karijeri, koju je proveo u AKK Branik iz Maribora.\nZa naš portal govorio o upravo završenom šampionatu Slovenije, koje je prekinuto zbog problema sa širenjem Korona virusa.\n“Aktuelna svjetska problematika sa Korona virusom je prekinula mnoga prvenstva, pa i u Sloveniji, te je KZS odlučio da prvaci iz prvog dijela takmičenja idu direktno u 2.ligu. Tako je moje klub AKK Branik novi drugoligaš, što je nagrada za uložen napor igrača, trenera i rukovodstva kluba. Nadam se da će ova preskočena stepenica, izazvati određeno zadovoljstvo kod sportske javnosti Maribora”, rekao je Ćikić na početku razgovora za naš portal.\nZadovoljan je prvom sezonom, koju je proveo u inostranstvu.\n“Lično sam zadovoljan koliko se stvari pomjerilo u pozitivnom smislu u odnos na start sezone. Rezultatski pomaci sad traže od svih u klubu da taj nivo održimo, te da se opet ide ka novom progresu”.\nĆikić je ekipu prouzeo prošle sezone nakon što je vodio juniorski tim Igokee, a potom je bio i selektor juniorske reprezentacije BiH.\n“Klub je krenuo vrlo rano sa pripremama sa kondicionim trenerom, a moj angažman je krenuo od 18. augusta, jer sam prethodno imao obaveze u reprezentaciji i kratak odmor sa porodicom. Krajnji rok za rad s loptom je bio polovina avgusta, zbog toga što nam 10 igrača od ukupno 14 iz seniorskog tima, igra za U19 tim, koji je već igrao kvalifikacije 23. septembra, za ulazak u kvalitetnu ligu juniora”.\nU početku su trebali da se naviknu jedni na druge.\n“Početak nije bio lak za mene i momke. Trebalo je da se naviknemo jedni na druge, jer su momci do tad trenirali sa manjim obimom i intenzitetom, tako da proces prilagođavanja nije bilo lagan.Insistiranje na košarkaškoj kulturi, školske obaveze, uvedeni jutarnji treninzi, rad na kondiciji, igranje paralelno dva takmičenja je nešto na šta smo se morali adaptirati. Neke prijateljske utakmice smo dobro odigrali, sa visokom pobjedom smo startovali u kvalifikacijama juniora, što je mladim momcima dalo dodatni elan za rad i prihvatanje novonastalih obaveza”.\nZa dobre rezultate potrebna je i podrška Uprave kluba.\n“Uprava kluba je obezbjedila kvalitetne uslove, da bi se fokusirali na rad ka zacrtanim ciljevima. To su prije svega bili stabilizacija i organizcija rada sa mladima, razvoj igrača kroz seniorski rang i neopterećenost nekim određenim rezultatskim “moranjem.” Takva okolnost je i dovela da napravimo i određene rezultatske pomake. U19 tim se u vrlo jakoj konkurenciji timova koji imaju abaligaške seniorske i juniorske timove ( Primorska i Krka ), uspio plasirati u kvalitetnu ligu od 8 timova u Sloveniji. Paralelno smo igrali i treću.ligu seniora, grupe Istok, gdje smo sa omjerom od 13 pobjeda i porazom zauzeli prvo mjesto i obezbjedili ulazak u Ligu za šampiona, sa još 5 timova”, završio je Ćikić, koji je već počeo sa pravljenjem planova za narednu sezonu.\nTags: AKK Branik Maribor Aleksandar Ćikić\nPrevious Partizan je mnogo košarkaških bitaka dobio na parketu, a gubio za zelenim stolom\nNext Igokea pisala ABA ligi


MOSKVA VAN SEBE OD BESA - SLEDI OSVETA: Turski specijalci likvidirali četvoricu ruskih snajperista oficira tajne službe FSB - OnlineVesti\nFaje pronašao novi klub – MaxBet Sport\nGDE SU, ŠTA RADE Nekadašnji miljenik “delija” sada je u Azerbejdžanu\nLejkersi se odrekli Kazinsa – MaxBet Sport\nby onlinevesti 12/02/2020, 22:54 1k Views\nTurska je jedna od najvećih nepoznanica međunarodnih odnosa i među političkim analitičarima, dok zapadni diplomatski svet još izgleda potpuno nesposoban da razume planove Redžepa Tajipa Erdogana.\nDosta se raspravljalo o tvrdoglavoj odluci Ankare da kupi ruske protivvazdušne sisteme S-400, ali nakon toga nije usledio nikakav traumatični raskol unutar NATO pakta, čak ni razmimoilaženja s Evropskom unijom i Sjedinjenim Državama, što su mnogi očekivali.\nJednako lažna bila su predviđanja onih koji su verovali da se stvara tursko-ruski savez i da su dogovor i kupovina sistema S-400 simbolizovali njegovo rođenje, jer su Ankara i Moskva danas podeljene do nivoa da se teško može govoriti o savezu, iako postoji nivo saradnje na visokom nivou koju, pre svega, zahteva situacija u Siriji. Međutim, koliko god se trudili da prikažu to kao jako partnerstvo, Moskva s Ankarom ne može da bude ujedinjena protiv Zapada.\nRUSKI SNAJPERISTI UBIJENI „TURSKIM HICIMA“?\nNakon nekoliko dana kontradiktornih informacija, konačno je stigla potvrda od strane ruskog ministarstva odbrane koja govori zašto Rusija ne popušta Erdoganu u Idlibu i pitanje je kako će se sve završiti. Čak su i zajedničke patrole na severoistoku Sirije upitne i nekoliko patrola sproveli su sami Rusi.\nRazlog svađe iza zatvorenih vrata nije toliko Idlib, koliko ubistvo četiri ruska pripadnika specijalnih snaga koje su ranije ove nedelje ubili pripadnici proturskih islamističkih miliacija na severu arapske zemlje.\nRuski vojni stručnjaci koji su poginuli u Siriji bili su snajperisti, za Eho Moskve izjavio je posebni dopisnik Nove Gazete Irek Murtazin.\n“To su bila dva para snajperista iz centra specijalne namene FSB-a, od kojih su dva oficira. Prema našim informacijama, ti snajperski parovi su trebali da jamče bezbednost nekom vrlo ozbiljnom sastanku na granici između Turske i Sirije. Nastala je situacija u kojoj su militanti pucali i na jedinice turskih specijalnih snaga, koje su takođe bile uključene u obezbeđivanje ovog sastanka s turske strane”, rekao je Irek Murtazin i dodao da je situacija “korisna svima, ali ne i Bašaru el-Asadu”.\nRanije je rusko ministarstvo spoljnih poslova priznalo smrt ruskih i turskih vojnih specijalaca u Siriji. Istovremeno, diplomati ne navode datum, niti okolnosti incidenta, niti broj žrtava. Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je kako je sredinom januara vojska pokušala da uvede režim primirja na severu Sirije, ali su ruske vojnike napali teroristi“. Kremlj je krajem ove nedelje odbio da komentariše ove poruke. Ovde iz terminologije vidimo da su „teroristi“ pripadnici neke od frakcija proturskih islamističkih milicija i Rusija za incident smatra odgovornom Ankaru. Tvrdnje od strane nekih turskih medija da su to mogli da budu Kurdi, Rusi nisu hteli ni da komentarišu.\nU svakom slučaju, čini se da se napetost između dveju zemalja vratila na nivo iz 2015. godine, kada su turske oružane snage oborile ruski Suhoj-24 na granici sa Sirijom. To objašjava i maksimalnu rusku pomoć sirijskoj vojsci u Idlibu, gde Moskvu ne zanimaju zahtevi i apeli Turske za zaustavljanje kampanje u Idlibu.\nErdogan je takođe taj koji, iako zvanično teži ulasku u EU, sprovodi politiku neoimperijalne ekspanzije unutar Evropske unije i njegovih područja uticaja, od Balkanskog poluostvra do srednjeg i istočnog Sredozemnog mora, koristeći migrante kao oružje za ucenjivanje i kontrolu Brisela. Štaviše, iako je deo Severnoatlantskog saveza, Ankara je u otvorenom sukobu s nekim njegovim članicama. Grčkom na prvom mestu, ali i Francuskom i Italijom kojima ne dozvoljava eksploataciju kiparskih ležišta gasa u istočnom Mediteranu.\nTURSKA ZAMKA ZA EU I RUSIJU\nTurske akcije na međunarodnoj sceni imaju samo jedno objašnjenje: Turska ne veruje ni u kakve saveze. Svaku vezu uspostavlja radi postizanja kratkoročnih ciljeva i te veze su neideološke, pragmatične i temelje se na logici nulte vrednosti, to jest, na ideji da samo jedna od dve strane može i treba u potpunosti da ima koristi od privremenog partnerstva. A ta strana je Ankara, naravno.\nTako je Ankara pristala da zadrži tri miliona azilanata s Bliskog istoka, ali zauzvrat nameće isplatu šest milijardi evra za njihovo izdržavanje, iako već ima koristi od tih ljudi koje eksploatiše kao jeftinu radnu snagu, dok kontinuirano preti Briselu raskidom sporazuma radi dobijanja novih ustupaka.\nVrlo slična strateška linija se vidi u odnosima prema Kremlju, kog Erdogan pokušava da ucenjuje kao i Evropu. Erdogan je uspeo da se predstavi kao da ponovno podržava Bašara el-Asada na vlasti, ali je u zamenu tražio od Rusije indirektnu kontrolu nad severnom Sirijom, zvanično sa antiterorističkom funkcijom.\nKada je dobio deo onoga što je tražio, povećao je svoja potraživanja i počeo da vrši veći pritisak na Damask i Moskvu, što je otkriveno u nedavnim sukobima sa sirijskom vojskom i upotrebom neregularnih islamističkih terorističkih snaga koje su bile angažovane i u aktivnostima protiv ruske vojske. Ovo je vrlo opasna igra samouverenog turskog predsednika Erdogana i sve što se sada događa u Siriji treba gledati kroz prizmu napetosti u vezama Ankare s Moskvom.\nIsti scenario se ponavlja u Libiji, koja se posle Gadafija pretvorila u teritoriju osvajanja, gde je haos privukao pažnju novih sila, poput Rusije, Egipta, Saudijske Arabije, razbijajući hegemonske snove Pariza.\nU Tripoliju su, kao i u Siriji, Rusi i Turci na suprotnim stranama jer razlozi različitosti nadmašuju sve konvergencije, koje su u prevladavjućem narativu u medijima prilično uvećane.\nTurski modus operandi ne samo da ukazuje na jednostavan oportunistički pogled na međunarodne odnose, već i na činjenicu da kada „sultan“ krene s diplomatijom udvaranja, on istovremeno priprema izdaju. Ali, to su vrhunski stratezi i analitičari verovatno odavno shvatili, dok evropskim vođama po pravilu treba više vremena da vide očigledno.\nSPORAZUM S VAŠINGTONOM?\nOdnosi između Ankare i Vašingtona su danas znatno bolji nego oni s Briselom i Moskvom, a čvrsta linija Trampove administracije tokom diplomatske krize vezane za pritvor američkog protestantskog pastora Endru Bransona mogla bi delimično da objasni razloge ove veze.\nU stvari, za razliku od Evropske unije, Bela kuća nije podlegla pretnjama ili ucenama i pokrenula je mini trgovinski rat, popraćen špekulativnim napadima na tursku liru, što je u nekoliko nedelja uverilo Erdogana da napravi korak natrag, da prestane da koristi retoriku sukoba i pristane da oslobodi Bransona.\nNakon što je vraćena hijerarhija moći i svako je uzeo ulogu koja mu pripada, moguće je da je Tramp uverio Erdogana da pokrene sukob s EU i Rusijom, koji su među glavnim ciljevima američke spoljnopolitičke agende, zajedno s Kinom. To bi objasnilo politiku maksimalnog pritiska protiv EU i Rusije i varljive dvostruke igre koje SAD vode protiv Kine.\nMeđutim, turska zamka mogla bi srednjoročno i dugoročno da utiče i na Vašington, jer krajnji cilj Erdogana i elite koja ga okružuje ostaje potpuna sloboda manevra u međunarodnim odnosima. Ova posebna istorijska konjuktura zahteva neprijateljski stav prema Briselu i Moskvi, ali duga tradicija promena na terenu i suptilne dvostruke igre Ankare ostavljaju mogućnost istorijskog preokreta i protiv Bele kuće.\nNATO tenkovi su preteški za rat sa Rusijom jer ne mogu da pređu slabe mostove Istočne Evrope


Ništa od okolinske dozvole za regionalnu deponiju kod Bihaća - mojusk.ba\nFederalno ministarstvo okoliša i turizma zaustavilo je postupak izdavanja okolinske dozvole za gradnju sanitarne regionalne deponije Karanovac u naselju Ripač kod Bihaća. Time su prihvaćeni argumenti mještana Ripča i Pritoke o štetnosti građenja ove deponije, zbog čega je pokrenuta i tužba pred Općinskim sudom u Bihaću.\nPriča o regionalnoj deponiji na području USK traje punih 12 godina, a projekt nije ni blizu svoje realizacije. Nijedna od općina nije prihvatala predloženu lokaciju, a kada je 2014. odabran Karanovac, bez volje mještana Ripča i okolice, uslijedili su javno izražavanje nezadovljstva i sudske tužbe.\nNa kraju je Federalno ministarstvo okoliša i turizma presudilo aktom kojim se Grad Bihać, Kantonalno ministarstvo za građenje, prostorno uređenje i zaštitu okoliša i nadležni iz Centra upravljanja otpadom REG-DEP Bihać upoznaju da je zahtjev za izdavanje okolinske dozvole odbačen. Ovakav ishod najavila je ranije federalna ministrica turizma i okoliša Edita Đapo (SBB) prilikom posjete Bihaću i USK.\nMinistarstvo je kao jedan od argumenata za odbacivanje zahtjeva navelo i činjenicu da se 950 stanovnika Ripča izjasnilo protiv lokacije za deponiju te da nikada nije bila formirana radna grupa čija je odluka bila odlučujuća za određivanje lokacije. Uz to, na Karanovcu se nalaze tri izvorišta vode u Zaštitnoj zoni Nacionalnog parka Una.\nMilion KM za plaće\nKantonalno preduzeće Regionalna deponija Bihać osnovano je u oktobru 2004. godine, a tokom 2012. transformirano je u Centar upravljanja otpadom REG-DEP. Tokom 12 godina potrošeno je više od milion maraka za plaće direktora i članova Upravnog i Nadzornog odbora preduzeća.\nOkrugli sto „Kultura dijaloga u izgradnji mira“\nInternacionalni Inspirativni Forum mladih – Bihać 2016


Zbog niskih temperatura JKSP "Zaječar" nastavlja sa grejanjem - Glas Zaječara\nHome Društvo Zbog niskih temperatura JKSP „Zaječar“ nastavlja sa grejanjem\nZbog niskih temperatura JKSP „Zaječar“ nastavlja sa grejanjem\nI pored činjenice da se danas zvanično završava grejna sezona, JKSP “Zaječar”će zbog relativno niskih temperatura narednih nekoliko dana, nastaviti sa isporukom toplotne energije, kao što je bila praksa i prethodnih sezona, saopštavaju iz ovog preduzeća.\n„Od četvrtka odnosno petka ove nedelje očekuje se porast temperature a samim tim prestaće i potreba za ovakvim režimom rada. Inače, grejna sezona 18/19 protekla je, kao i prethodne, kontinuirano i bez većih problema“.– kažu iz JKSP „Zaječar“.\nIz JKSP „Zaječar“ kažu da su do sada od početka grejne sezone potrošili 3.100 tona mazuta.\n„Takođe po dobijanju saglasnosti od upave za javne nabavke,uspešno smo otkupili celokupnu opremu toplane u stečaju tako da je ona sada u vlasništvu JKSP “Zaječar”i na nju više ne plaćamo zakup“.\nIz ovog produzeća napominju da je u predstojećem periodu planiran nastavak radova na rekonstrukciji i modernizaciji kako vrelovodnog sistema u celini tako i sektora mehanizacije.\nPrethodni tekstAkcija dobrovoljnog davanja krvi u sredu 17.aprila\nNaredni tekstU utorak 16. aprila bez struje deo naselja „Kraljevica“


Najava: 48. protest #1od5miliona u Beogradu - protiv zagađenja! - #PočeloJe\n48. protest #1od5miliona u Beogradu biće održan u subotu, 2.10. sa početkom u 18 časova, a ovaj protest biće posvećen zagađenju kako vazduha tako i zagađenju naše kulture.\nBeograd je od prošle nedelje među prvih pet najzagađenijih gradova Evrope i sveta, iako se o tome nije pričalo na televizijama sa nacionalnom frekvencijom.\nU Boru su počeli protesti zbog ogromne zagađenosti za koju je delom odgovoran rudnik, a delom i gradska vlast koja nije preduzela potrebne ekološke mere.\nPored sve ozbiljnijeg zagađenja vazduha vlada i napomenuto kulturno zagađenje.\nGodinama unazad vlast narušava istorijske i kulturne spomenike, plasira demoralizaciju društva kroz rijaliti programe i slepa je na vidno narušavanje izgleda grada zarad nečije lične dobit ili zarad novca.\nTrg Republike neće biti završen do kraja januara, te ni ovaj put nije završena rekonstrukcija u roku. Statua Pobedniku je sklonjena sa Kalemegdana. Zgrada Železničke stanice je trenutno u procesu raspada kao i čitav centar grada, a sada je u planovima zamenika gradonačelnika Beograda Vesić Gorana i Stari savski most.\nZbog toga će građani ove subote otići do Savskog mosta kako bi poslali poruku da neće dozvoliti da se naruši njegovo postojanje, izgled i istorijska vrednost.\nProtestna šetnja ove subote će tradicionalno početi kod Platoa, proći će kroz Vasinu ulicu do Kolarčeve, i preko Terazija će se ići Ulicom kralja Milana do Ulice kneza Miloša, gde se upućuje ka zgradi Vlade. Dolaskom do Vlade, skreće se u Nemanjinu, gde se šetnja nastavlja ka Savskom trgu i Karađorđeve ulice, sve do Zemunskog puta, gde će se šetnja završiti kod Tramvajskog (Savskog) mosta.