Prevođenje sa ruskog na portugalski jezik\nPrevod sa ruskog na portugalski jezik\nPrevod sa ruskog na portugalski jezik - Audio verzija\nBesplatni online prevod sa ruskog na portugalski jezik\nZa online prevod sa ruskog na portugalski jezik ne garantujemo kvalitet. Prevod na ovaj način ne može biti 100% tačan. Najbolje je da se obratite našem najbližem centru za tačan prevod.\nPrevođenje sa ruskog jezika na portugalski za koje su osposobljeni prevodioci sudski tumači Akademije Oxford se odnosi najpre na dokumenta i različite vrste dokumentacija, ali i mnoge druge vrste sadržaja.\nOd dokumenata obrađujemo ne samo lična i poslovna, te ona koja su vezana za oblast obrazovanja ili nauke, već različite vrste pravnih akata, poput ugovora, sudskih žalbi, tužbi, odluka, rešenja i presuda, ali i punomoćja za zastupanje, odnosno različitih vrsta sertifikata i licenci, kao i tekovina Evropske Unije. Takođe sa ruskog jezika na portugalski prevodimo i različite vrste izjava, uverenja, potvrda i saglasnosti kao što su: saglasnost za zastupanje, potvrda o stanju računa u banci i o slobodnom bračnom stanju, uverenje o neosuđivanosti i nekažnjavanju, potvrda o stalnom zaposlenju i mnoga druga dokumenta koja se podnose nadležnim institucijama u različitim situacijama. A osim uverenja o državljanstvu, izvoda iz matične knjige rođenih, odnosno krštenice, te lične karte i pasoša, prevodimo i: izvod iz matične knjige umrlih i venčanih, to jest za umrlicu i venčani list, pasoš, dozvolu za boravak, vozačku i saobraćajnu dozvolu, potvrdu o prebivalištu, radnu dozvolu i mnoga druga dokumenta koja se smatraju ličnim.\nSa ruskog jezika na portugalski prevodimo i dokumenta koja se odnose na vaše poslovanje, a osim rešenja o osnivanju pravnog lica, statuta i osnivačkog akta preduzeća, prevodimo i bilanse uspeha i stanja, sve tipove poslovnih izveštaja, poput godišnjih, revizorskih i finansijskih, ali i fakture, poslovne odluke i ostala dokumenta koja pripadaju ovoj grupi. Takođe sa ruskog jezika na portugalski prevodimo i overavamo: svedočanstva o završenom razredima osnovne i srednje škole, uverenje o položenim ispitima, prepis ocena, nastavne planove i programe za fakultete, diplomske, seminarske i naučne radove, naučne patente, te rezultate naučnih istraživanja, to jest sva ona dokumenta koja se predaju nadležnim službama, a usko su vezana za oblast nauke i obrazovanja. Uz sve što smo pomenuli prevodimo i različite vrste dokumentacije, tako da na vaš zahtev obrađujemo i: specifikacije farmaceutskih proizvoda, deklaracije proizvoda, građevinske projekte, uputstva za lekove i karakteristike proizvoda, lekarske nalaze, laboratorijska ispitivanja tehničkih uzoraka i mnoga druga dokumenta koj spadaju u medicinsku, tehničku građevinsku i tendersku dokumentaciju.\nDa bismo mogli da ispunimo sve vaše zahteve, te vam ponudimo prevod i overu dokumenata, neophodno je da nam dostavite i originalna dokumenta na uvid. Na taj način prevodioci i sudski tumači će izvršiti ovu uslugu u skladu sa slovom zakona, jer je sudski tumač dužan da pre overe uporedi originalna sa prevedenim dokumentima. Tek pošto se uveri da između njih ne postoji nikakva razlika on može da izvrši overu, a u slučaju da ustanovi da nije reč o istovetnim sadržajima, predložiće vam da se izvrši usluga redakture, koju takođe možete dobiti kod nas.\nI ako je za većinu dokumenata ovaj postupak overe važeći postoje i ona dokumenta kod kojih se vrši overa haškim Apostille pečatom i to u nadležnom sudu. A da biste bili sigurni da je i za vaš dokument ona potrebna morate da kontaktirate najbliži osnovni sud, pa ćete nakon toga dobiti informaciju da li se Apostille pečat stavlja na početku, odnosno na kraju obrade dokumenata. Pod tim mislimo na postupak koji podrazumeva da se haški pečat prvo stavlja na dokumenta, pa se takav dokument prevodi, ali se prevodi i sadržaj samog pečata, nakon čega ga overava sudski tumač. Drugi slučaj se odnosi na one situacije kada je potrebno prvo izvršiti prevod sa ruskog jezika na portugalski, zatim overu sudskog tumača i na kraju odneti dokument u nadležni sud kako bi bila izvršena overa haškim pečatom.\nDostava dokumenata je moguća ili lično u jednu od preko 20 poslovnica Akademije Oxford ili slanjem preko kurirske službe, odnosno preporučenom poštanskom pošiljkom na našu adresu. Ostale materijale za koje nije potrebno uraditi i overu možete jednostavno da pošaljete elektronskim putem i mi vama na isti način da pošaljemo obrađen sadržaj. Međutim čak i dokumenta možete da nam pošaljete na mejl, ali samo u onim situacijama kada su vam prevodi potrebni u naročito kratkom roku, jer je to najbolji način da prevodilac i sudski tumač započnu odmah njihovu obradu. Naravno i u tim situacijama ste dužni da nam dostavite originalna dokumenta, ali posebno naglašavamo da morate da vodite računa o brzini dostave kako bismo ispoštovali vaš zahtev za hitnim prevodom.\nIako nam se klijenti najčešće obraćaju sa zahtevom za prevodom dokumenata sa ruskog jezika na portugalski, naši prevodioci i sudski tumači obrađuju i sve ostale vrste sadržaja, što znači da ćete kod nas dobiti prevod web sajtova, ali i ostalih materijala, koji se odnose na oblast interneta, odnosno informacionih tehnologija; Pored prevoda softvera, sa ruskog na portugalski jezik prevodimo web prodavnice i kataloge, ali i tekstove koji se odnose na ovu oblast. Budući da je reč o posebno vrsti materijala možete biti sigurni da će prevodilac i sudski tumač primeniti sva pravila dobre optimizacije sadržaja za internet pretraživače, te na taj način omogućiti da se određeni sajt ili bilo koji drugi sadržaj nađe na što boljoj poziciji u polju pretrage.\nTakođe prevodimo i sve one materijalne čija je namena reklamiranje, bilo usluga bilo proizvoda, bilo poslovanja određene kompanije. Pored plakata, reklamnih letaka i flajera, prevodimo i sadržinu kataloga, brošura, ali i poseban vid reklamiranja poznat kao PR tekstovi. Uzevši u obzir da je reč o specifičnom materijalu, naši prevodioci i sudski tumači će na najbolji mogući način prilagoditi reklamnu poruku koju oni sadrže, a koja u većini slučajeva nije lako uočljiva običnom posmatraču. Upravo to je jedini način da se izvrši profesionalno prevođenje reklamnih materijala, te da se pronađe adekvatan način da se klijenti kojima je portugalski jezik maternji upoznaju sa onim što se reklamira.\nPored toga, sa ruskog jezika na portugalski možemo da izradimo prevod i za tekstualne sadržaje, ma kako njihova tematika bila složena i bez obzira koliko su dugački, odnosno da li su namenjeni isključivo za plasiranje stručnjacima za pojedine oblasti ili široj javnosti. Tema ovih sadržaja može biti vezana za apsolutno sve oblasti, a na vaš zahtev ćemo obraditi tekstove čija tema se odnosi na: ekonomiju, prava, finansije, politiku, bankarstvo, medicinu, obrazovanje, sociologiju, nauku, informacione tehnologije, komunikologiju, filozofiju, marketing, menadžment, farmaciju i mnoge druge grane društvenih i prirodnih nauka. Takođe sa ruskog jezika na portugalski prevodimo i književna dela, bez obzira da li je reč o poeziji ili prozi, odnosno romanima ili beletristici, kao i sve vrste časopisa i članke iz novina. Prevođenje video i audio materijala sa ruskog jezika na portugalski podrazumeva i dodatnu uslugu u vidu njihovog titlovanja ili sinhronizacije. Sem reklamnih poruka, serija i igranih, animiranih, crtanih i dokumentarnih filmova, prevodimo i zabavne, ali i informativne, dečije i sve ostale vrste emisija.\nSudski tumači i prevodioci će na vaš zahtev izvršiti i uslugu simultanog, šapatnog i konsekutivnog prevođenja sa ruskog jezika na portugalski, a možemo da vam ponudimo i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje, ukoliko upravo ovaj vid usluge odgovara zahtevima događaja. Takođe naši lektori i korektori će u skladu sa vašim potrebama izvršiti i redakturu onih materijala koji je neko već preveo, ali kojima vi iz bilo kog razloga niste zadovoljni.\nPrevođenje tekovina Evropske Unije sa ruskog jezika na portugalski\nKada su u pitanju prevodi tekovina Evropske Unije sa ruskog na portugalski jezik morate znati da u našoj zemlji postoji vrlo mali broj stručnjaka koji su specijalizovani za obradu ovakvih sadržaja. Upravo zato prevodioci i sudski tumači Akademije Oxford posebnu pažnju obraćaju na prevođenje ovih materijala, a na vaš zahtev obrađuju i sve vrste ugovora, pravnih akata, odnosno sudskih tužbi, žalbi, odluka, rešenja i presuda, te licenci, punomoćja za zastupanje, ali i sertifikata i drugih sličnih dokumenata. Takođe kod nas možete dobiti i prevod sa ruskog na portugalski jezik za sva lična, odnosno poslovna dokumenta. A osim izvoda iz matične knjige rođenih (krštenica), lične karte i pasoša i potvrde o prebivalištu, obrađujemo i: uverenje o državljanstvu, dozvolu za boravak, izvod iz matične knjige umrlih, odnosno umrlicu, radnu dozvolu, vozačku dozvolu, venčani list, to jest izvod iz matične knjige venčanih, saobraćajnu dozvolu, kao i rešenje o osnivanju pravnog lica, osnivački akt i statut preduzeća, fakture, bilanse stanja i uspeha, finansijske izveštaje, ali i poslovne odluke, različite vrste ugovora, revizorske i godišnje izveštaje.\nLaboratorijske analize tehničkih uzoraka, specifikacija farmaceutskih proizvoda, deklaracije proizvoda različitih tipova, uputstva za rukovanje, lekarske nalaze, građevinske projekte, uputstva za lekove i karakteristike proizvoda ćemo takođe na vaš zahtev da obradimo u ovoj jezičkoj kombinaciji. Ne treba zaboraviti da se prevođenje dokumenata samo po sebi ne vrednuje u zakonskom smislu, već se zahteva da dokument bude overen pečatom sudskog tumača što je isto usluga koju će dobiti naši klijenti. Vrlo je važno da znate i to da se za neka dokumenta zahteva i overa haškim Apostille pečatom za koju su zaduženi osnovni sudovi Republike Srbije, tako da ste u obavezi da se blagovremeno raspitate najpre da li se i za konkretan dokument ona zahteva, a ako dobijete potvrdan odgovor neophodno je i da saznate u kojoj formi se vrši ova overa. Da ne bude zabune, haški pečat ne isključuje overu od strane sudskog tumača, tako da može da se stavi ili nakon prevoda i overe koja se vrši u okviru Prevodilačkog centra Akademije Oxford ili se prvo stavlja Apostille pečat, a onda se dokument obrađuje to jest prevode se i taj pečat i i dokument i na kraju overava od strane zvaničnog lica, to jest sudskog tumača. Zakonski je određeno kako funkcioniše proces prevođenja, odnosno overe dokumenata, tako da su svi klijenti dužni da na vreme dostave i originalna dokumenta na uvid, a uzevši u obzir da ovlašćeno lice pre overe vrši njihovo međusobno upoređivanje. Razlog za to jeste što pečat sudskog tumača na prevedenom dokumentu zapravo potvrđuje da je on u potpunosti veran originalu. Ako se dogodi da postoje odstupanja između ova dva dokumenta predlažemo uslugu redakture sadržaja, nakon čega se dokument nesmetano overava.\nA sve materijale za koje su vam potrebni prevodi sa ruskog jezika na portugalski možete da nam dostavite na mejl, ali samo ukoliko nisu u pitanju dokumenta, jer ste dužni da dostavite i originale na uvid. Iz tog razloga dokumenta možete da donesete lično u našu poslovnicu koja se nalazi u vašem gradu, to jest koja vam je najbliža ili da ih pošaljete preporučenom poštanskom pošiljkom, odnosno da angažujete neku kurirsku službu da izvrši dostavu. Sa druge strane, dostava obrađenih dokumenata može da bude izvršena na vašu adresu, što je dodatna usluga koju izvršava kurirska služba i naplaćuje je direktno od klijenta prema svom cenovniku, a imate i mogućnosti da prevedena i overena dokumenta preuzmete u našoj poslovnici. Situacija koja podrazumeva da su nam prevodi sa ruskog jezika na portugalski potrebni u vrlo kratkom roku, a da su u pitanju dokumenta vam dozvoljava da ih prvo pošaljete skenirana na mejl, a originale na uvid donosite u našu poslovnicu ili ih šaljete naknadno.\nPrevod tekstova iz oblasti prava i politike sa ruskog na portugalski jezik\nPrevođenje tekstova iz oblasti prava i politike sa ruskog jezika na portugalski predstavlja takođe uslugu koju pružaju naši sudski tumači i prevodioci. Obrađujemo i tekstove čija tema je vezana za ma koju od pomenutih oblasti: ekologija i zaštita životne sredine, finansije, ekonomija, sociologija, filozofija, bankarstvo, informacione tehnologije, farmacija, nauka građevinska industrija, turizam, medicina, obrazovanj,e kao i različite grane društvenih, to jest prirodnih nauka. Imajte na umu da se za ovakve sadržaje ne zahteva overa, tako da nam ih možete na prevod poslati i putem mejla, te na isti način dobiti obrađene sadržaje.\nA sem njih prevodimo i ona dokumenta koja se podnose nadležnim službama u mnogim prilikama, a vezana su isključivo za oblast nauke i obrazovanja. To se najpre odnosi na prepise ocena, seminarske, diplomske i naučne radove, odnosno diplome i dodatke diplomi, uverenja o položenim ispitima, nastavne planove i programe fakulteta, kao i potvrde o redovnom školovanju, naučne patente, ali i rezultate naučnih istraživanja i mnoga druga slična dokumenta.\nKod nas možete dobiti i prevod sa ruskog jezika na portugalski onih sadržaja čija je namena reklamiranje, bilo da su u pitanju usluge, proizvodi ili poslovanje određene firme. Kada se uzme u obzir da je oblast marketinga vrlo osetljiva, jer se reklamne poruke moraju prilagođavati duhu jezika na koji se prevodi, jasno je zbog čega je profesionalan prevod ovakvih sadržaja neophodan. A kako prevodioci i sudski tumači imaju sasvim dovoljno iskustva u ovom poslu, to možete biti sigurni da će i reklamna poruka koju sadrže PR tekstovi, katalozi, brošure i plakati, odnosno reklamni flajeri i vizit kartice biti preneta na najbolji mogući način i to tako da svi potencijalni korisnici usluga, te kupci proizvoda koji se reklamira, a kojima je portugalski jezik maternji mogu da se na najbolji način upoznaju sa predmetom reklamiranja.\nPrevodi udžbenika sa ruskog jezika na portugalski\nSa ruskog na portugalski jezik prevodimo i udžbenike bez obzira koliko su kompleksni i obimni, kao i književna dela svih vrsta. Sem beletristike i romana, naši prevodioci i sudski tumači će obraditi i dela proze, ali i poetska dela. Takođe na vaš zahtev prevodimo i ilustrovane, ali i stručne i dečije časopise, te članke iz novina.\nPrevođenje svih materijala iz oblasti informacionih tehnologija, odnosno interneta takođe spada u domen rada naših stručnjaka. A osim web prodavnica i kataloga proizvoda i usluga, na vaš zahtev ćemo prevesti softvere, to jest bilo koji program ili aplikaciju koju želite, kao i web sajtove. Kod prevođenja web sajtova, odnosno ostalih sadržaja koji se pojavljuju na internetu je vrlo važno primeniti pravila SEO (Search Engine Optimisation) koja podrazumevaju da će prevedeni sadržaj biti maksimalno korektno prilagođeni pravilima interneta. A to znači da će ih pretraživači prepoznati kao originalne i samim tim i uvrstiti u sam vrh pretrage što će se neosporno pozitivno odraziti i na poslovanje vlasnika sajta.\nA sa ruskog jezika na portugalski vršimo i usmeno prevođenje, to jest šapatno, simultano i konsekutivno, a u zavisnosti od tipa događaja koji organizujete. Naravno da bismo mogli da pripremimo ponudu koja će maksimalno ispuniti vaša očekivanja i zahteve samog događaja, morate da nam dostavite sve potrebne informacije, to jest broj učesnika, planirano trajanje događaja, te koncept organizacije, odnosno podatke o prostoru u kome će biti održan. Unim situacijama kada se za neki događaj zahteva baš ta vrsta usmenog prevođenja sa ruskog jezika na portugalski, svim zainteresovanim klijentima nudimo i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje najnovije generacije po vrlo pristupačnim uslovima.\nTakođe sa ruskog jezika na portugalski prevodimo i različite audio i video sadržaja, odnosno sve vrste filmova (dokumentarni, crtani, igrani, animirani), zatim zabavne, dečije, informativne, obrazovne i ostale tipove emisija te reklamne poruke i serije. A uz uslugu prevoda kod nas možete dobiti i njihovu sinhronizaciju odnosno titlovanje, te vrlo brzo imati materijale koje možete da prikazujete ne samo na televizija i internetu, već i u bioskopu, ali i da ih da puštate na radiju.\nPoslovnica ruski na portugalski portugalski na ruski\nza ruski i portugalski jezik


Trampov budžet protiv siromašnih\nDirektor kancelarije za budžet Mik Malvejni drži primerak predloga budžeta predsednika Donalda Trampa za fiskalnu 2018. godinu, dok odgovara na pitanja novinara u Beloj kući\nAmerički predsednik Donald Tramp predložio je velike promene u načinu na koji će se trošiti ogromni budžet - vredan 4.100 milijardi dolara, kojim Vašington raspolaže.\nKao što je i najavio, Tramp želi da izdvoji više novca za vojsku, bezbednost granica i veterane, a upravo predloženi budžet za sledeću fiskalnu godinu drastično smanjuje sredstva namenjena programima od kojih koristi imaju siromašni građani.\nNajviši zvaničnik Trampove administracije zadužen za budžetska pitanja Mik Malvejni kaže da po prvi put budžet posmatra potrošnju iz ugla poreskih obveznika, a ne onih koji dobijaju vladinu pomoć.\nMalvejni, direktor Kancelarije za upravljanje i budžet, dodao je da se ovim predlogom budžeta Trampova obećanja i prioriteti iz kampanje pretvaraju u praktične planove i da će ovakav pristup dovesti do balansiranja budžeta u narednih 10 godina i povećati ekonomski rast na stopu od tri odsto godišnje.\nNekadašnji sekretar za finansije i ekonomista Svetske Banke Leri Samers ocenio je da su predviđanja na koji će način budžet uticati na ekonomiju "nerealno optimistična". Samers u članku, koji je objavljen u dnevniku Vašington post, navodi da će efekat budžeta na Amerikance sa niskim primanjima biti "užasan".\nPredsednikov predlog budžeta mora da potvrdi Kongres, tako da bi konačna verzija mogla da bude prilično drugačija od ove. Demokrate se protive većini Trampovih planova, a čak i predsednikovi republikanski saveznici u Kongresu podeljeni su u vezi sa nekim pitanjima.\nU predlogu Trampovog budžeta nalaze se poreske olakšice vredne 3.600 milijardi dolara u narednih 10 godina, a neka od najvećih smanjenja odnose se na programe, pomoću kojih siromašni plaćaju svoje zdravstveno osiguranje ili kupuju hranu.\nPrema predlogu i Trampovom obećanju iz kampanje, nije planirano smanjenje sredstava za socijalno osiguranje ili Mediker, program koji starijim osobama pomaže u plaćanju lekarskih usluga.\nPrvi Trampov budžet - veća vojna potrošnja, rezovi u diplomatiji\nTramp večeras govori u Kongresu o budžetskim prioritetima


- Pokušaću da ubedim momke da ostanu. Mi možemo da stvorimo sjajne stvari zajedno. Sigurno ostajem sledeće sezone, 100 odsto - poručio je Tadić.\n- Možda će zaigrati u Seriji A, ko zna... Oba kluba su ga želela, pokušali su da ga dovedu i dok je igrao za Sautempton, ali i kasnije. Bio je neverovatan protiv Reala, kao i ceo tim. Mislim da nikada neće zaboraviti ovaj meč - rekao je Malenović.


Pokrajinska vlada predložila rebalans budžeta - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Pokrajinska vlada predložila rebalans budžeta\nRebalansom će deo sredstava biti usmeren, umesto sredstava od zaduživanja, za realizaciju poslednje faze projekta automatizacije protivgradne odbrane u Vojvodini.\nU saopštenju se navodi da će drugi deo sredstava biti usmeren u tekuću budžetsku rezervu i korišćen u skladu sa hitnim potrebama u raznim društvenim oblastima.\nNa sednici je doneta i odluka da se u 2022. godini izdvoji 250 miliona dinara za rešavanje stambenog pitanja ili unapređenje uslova stanovanja porodica sa troje ili četvoro na teritoriji Vojvodine.\nPravo na tu pomoć imaju porodice u kojima se počev od 1. januara 2022. godine do dana raspisivanja konkursa rodi treće ili četvrto dete, a procenjeno je da će to pravo ostvariti oko 230 porodica.\nUtvrđen je i mesečni iznos materinskog dodatka za nezaposlene majke za treće ili četvrto dete, u visini od 15.000 dinara.\nZa ovu meru podrške u 2022. godini planirano je ukupno 240 miliona dinara, a očekuje se da će pravo na pomoć ostvariti 1.400 majki, piše u saopštenju.\nDodaje se da će se i u 2022. godini postupak vantelesne oplodnje sufinansirati sa 240.000 dinara, a krioembriotransfer sa 100.000 dinara.\nZa tu meru ukupno je predviđeno 50 miliona dinara, a procena je da će pravo na pomoć ostvariti oko 170 parova.\nPokrajinska vlada razrešila je, zbog isteka mandata, dosadašnjeg upravnika Srpskog narodnog pozorišta (SNP) Zorana Đerića.\nZa novog upravnika, na osnovu konkursa, na period od četiri godine, imenovan je Aleksandar Stankov, dosadašnji direktor Opere SNP-a.\nPokrajinska vladarebalans budzetaNovi Sad


Аустрија и Србија успостављају чвршћу сарадњу у борби против криминала\nHomeDRUŠTVOAustrija i Srbija uspostavljaju čvršću saradnju u borbi protiv kriminala\nAustrija i Srbija uspostavljaju čvršću saradnju u borbi protiv kriminala\nMinistri unutrašnjih poslova Srbije i Austrije, Aleksandar Vulin i Karl Nehamer, potpisali su u Palati Srbija sporazum o saradnji u vanrednim situacijama i najavili jačanje saradnje u borbi protiv organizovanog kriminala, terorizma i ilegalnih migracija. Ministri policije Srbije i Austrije prisustvovali su vežbi Specijalne antiterorističke jedinice u Batajnici.\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandara Vulin kaže da ćemo učiniti sve da naše granice budu sigurne i da što manji broj ilegalnih migranata se nađe na teritoriji Republike Srbije i napusti Republiku Srbiju.\n„Srbija nije i Srbija neće postati parking za migrante i to je najveća pomoć koju možemo da pružimo Austriji u njenoj borbi sa posledicama migrantske krize“, kaže Vulin.\nMinistar unutrašnjih poslova Austrije Karl Nehamer kaže da možemo da razvijamo saradnju obaveštajnih službi, posebno u borbi protiv terorizma, kao i saradnju kriminalističkih policija u borbi protiv organizovanog kriminala.\n„Želim da prenesem važnu poruku, da smo u borbi protiv terorizma, ilegalne migracije i organizovanog kriminala ujedinjeni“, kaže Nehamer.\nPromena Ustava u oblasti pravosuđa uslov za dalju reformu pravnog sistema


Početna Članci Arhiva Izveštaj Učenici tražili oslobađanje Pavla Cvejića\nUčenici su se okupili nešto posle podneva ispred Filološke gimnazije i odatle krenuli u protestnu šetnju do Bulevara despota Stefana. Oni su poručili da su tu “jedino i isključivo“ zbog Pavla, “ne zbog vlasti ni zbog opozicije“.\n“Okupili smo se ovde da iskažemo solidarnost sa Pavlom, njemu će mesec dana biti uskraćeno pravo na obrazovanje, zbog boravka u Padinskoj skeli. Ovo je moglo da se desi svakome od nas ko želi da iskaže svoje nezadovoljstvo sistemom“, rekao je Mateo Lazarević učenik Filološke gimnazije i Pavlov drugar.\nJedna od prisutnih Jana Šoškić istakla je za Istinomer da je Pavle osuđen zbog svog političkog opredeljenja i da je osuđen za 30 minuta.\n“Poznajem Pavla lično i ovde smo zbog Pavla i zbog celokupnog nefunkcionisanja sistema koji dozvoljava ovakve stvari, a posle se pitaju zašto mladi odlaze iz Srbije.“, rekla je Šoškić.\nPrema rečima profesorke srpskog jezika i književnosti Ljudmile Pendin oko desetak profesora Filološke gimnazije je došlo da podrži protest.\n"Došla sam kao majka Pavlovog vršnjaka, kao dugogodišnja profesorka i kao čovek da podržim ovaj protest. Profesori su ovde došli svojom voljom, niko nas nije terao. Želmo da se Pavlu pruži pravedno suđenje, koje neće trajati 30 minuta", istakla je Pendin.\nOna je rekla da joj je strašna pomisao da će dete kom je predavala i koje je poznavala provesti u zatovru 30 dana.\n— #dasenelazemo (@istinomer) March 18, 2019\nOkupljeni su rekli da nisu tu zbog protesta "1 od 5 miliona", niti zbog Saveza za Srbiju i poručili da ukoliko Pavle ne bude pušten u roku od 48 sati i ako mu ne bude obrisan dosije, da će pozvati sve đake iz beogradskih škola da im se pridruže.\nSkup je obezbeđivalo tridesetak policajaca. Okupljeni su se razišli malo posle 16 časova.\nTokom dana mediji su javili da je predsednik Aleksandar Vučić zatražio aboliciju prekršajno kažnjenih zbog upada u RTS.\nDemokratska stranka saopštila je da je narodnim poslanicima Maji Videnović i Balši Božoviću danas zabranjeno da posete pritvorenike, među kojima je i Pavle Cvejić, u Kazneno – popravnom zavodu Padinska skela, koji su uhapšeni na protestu “Jedan od pet miliona“.\nIz Uprave za izvršenje krivičnih sankcija saopštili su da nije bilo zakonskog osnova da se poslanicima DS omogući poseta.\n"Prema članu 90 Zakona o izvršenju krivičnih sankcija, osuđeni ima pravo na posetu 'bračnog druga, dece, roditelja, usvojenika, usvojitelja i ostalih srodnika u pravoj liniji i u pobočnoj liniji do četvrtog stepena krvnog i tazbinskog srodstva, kao i hranitelja, hranjenika i staratelja', a poslanici DS-a to nisu, navode iz ZIKS-a.\nRanije danas uhapšeni su Zrenjaninci Miljan Čičić i Milan Pernat poznatiji kao dvojac performera koji sačinjava Pokret ujedinjenih fantoma. U saopštenju organizacionog odbora protesta “1 od 5 miliona“ njih dvojica su uhapšeni zbog sumnje da su u subotu uveče uneli motornu testeru u zgradu Javnog servisa i njom mahali pred zaposlenima u toj medijskoj kući.\nDirektor policije Vladimir Rebić izjavio je da je policija u prethodna dva dana privela 18 osoba u vezi sa protestima i upadom u zgradu RTS-a, od kojih devet zbog prekršaja zakona o javnom redu i miru, a osam zbog učinjenih krivičnih dela.\nPokret Dveri, osudio je hapšenje mladih ljudi koji imaju između 18 i 28 godina – Pavla Cvejića, Krsta Tomkovića, Uroša Savića, Nikole Dragosavljevića, Miodraga Simovića, Stefana Simića, Miloša Dekića i drugih privedenih.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da Srpska napredna stranka nije postavila nijednog novinara, niti postavila nijednog urednika u Javnom servisu.\n"Hajde da otvorimo temu RTS, da mi kažete koje je novinare dovela SNS?", upitao je Vučić i potom sam odgovorio da SNS nije dovela nijednog urednika.\nNa konstataciju jednog od novinara da je pogrešio što nije doveo nikoga na RTS, Vučić je odgovorio da su mu to rekli i u njegovoj partiji.\nPrema Vučićevoj oceni, treba razgovarati o sveobuhvatnoj medijskoj sceni, a to znači i o "Đilasovim i Šolakovim medijima".\nPrema njegovim rečima juče je ispred Predsedništva na Andrićevom vencu bilo 1030. ljudi, a u protestnoj šetnji 687.\n"To nije beznačajan broj, sa ljudima treba razgovarati", konstatovao je Vučić i ponovio da neće da razgovara sa Draganom Đilasom, Boškom Obradovićem i Vukom Jeremićem i da je spreman da za takvo odluku plati i političku cenu.\nNa današnjem sastanku sa predstavnicima Evropskog saveta za međunarodne odnose predsednik je istakao da je zadovoljan kada ljudi mogu slobodno da protestuju bez primene policijske sile i što je država pokazala poštovanje prema 1000 demonstranata.\nJedini problem, prema njegovim rečima, je nasilje, “koje nijedna demokratska država ne može da dozvoli, pa neće ni Srbija“.\nGostujući danas na TV Prva premijerka Ana Brnabić je istakla da nije videla da je vlast uzdrmana protestima i da ne postoji nervoza. Prema njenim rečima manjina okupljena oko Boška Obradovića, Dragana Đilasa i Vuka Jeremića, uskratila pravo svim ostalim građanima koji su učestvovali u demonstracijama da protestuju mirno.\nSa druge strane, to pravo im, prema njenom mišljenju, garantuje predsednik Aleksandar Vučić.\n“Predsednik Republike je govorio da svako ima pravo u demokratskoj zemlji da se ne slaže sa nama i ima pravo na proteste", rekla je Brnabić. Ona je dodala da je zbog jučerašnjeg protesta na ulicama Beograda, Srbija propustila šansu da podseti svet na godišnjicu pogroma nad Srbima na Kosovu i Metohiji.\nČlanovi predsedništva Saveza za Srbiju Nebojša Zelenović i Zoran Lutovac konstatovali su da protest, posle upada u zgradu RTS-a, nije izgubio legitimitet, nego da je dobio dodatnu snagu.\nZelenović je izjavio da se igrom slučaja desilo da je grupa ljudi ušla u RTS, nezadovoljna načinom na koji Javni servis izveštava o protestima i dešavanjima u Srbiji. Prema rečima Zorana Lutovca za upad u RTS najdogovorniji je Aleksandar Vučić i zato se traži njegova smena.\nLutovac je istakao da građani jesu nepozvani ušli u Javni servis, ali da je to učinjeno zbog toga što ta institucija ignoriše njihove zahteve.\n“To se zove izražavanje nezadovoljstva na iznuđen način, time što je on iznuđen sistemski jer jedan čovek upravlja svime pa i RTS-om i sprečava ga da se na pravi način bavi svojim poslom i obaveštava građane", rekao je Lutovac za N1.\nTokom sinoćnjeg gostovanja na televiziji Pink, predsednik Vučić je rekao da više neće biti nekažnjenog nasilja i da je u subotu uveče trebalo poslati policiju kod zgrade RTS-a.\nPrema njegovim rečima da je u subotu uveče bilo napada na novinare RTS-a, policija bi reagovala mnogo oštrije. On je ocenio da je generalni direktor RTS Dragan Bujošević imao hrabrosti da u “veoma blagoj formi kaže šta misli“ o upadu u zgradu.\n"Suština je da neću da se predam i da dozvolim da Srbija ode u ralje nasilja. Neću da dopustim da Obradović, Đilas i Jeremić vode zemlju, osim ako ne dobiju na izborima",\nobjasnio je Vučić.\nprotesti1 od 5 milionaAleksandar VučićAna BrnabićZoran LutovacNebojša ZelenovićPavle CvejićDveriSavez za Srbiju


Antić: Bez istorije, u moderno doba nije moguće imati naciju i državu\n15/01/2020 | 21:30 ⇒ 21:39 | Izvor: SRNA\nKoautor knjige "Istorija Republike Srpske" Čedomir Antić izjavio je večeras na promociji u Ugljeviku da je sada jasno da će Srpska braniti svoju samostalnost i da je bilo bespredmetno izbjegavati da ona dobije i svoju istoriju.\nPredstavljena knjiga "Istorija Republike Srpske"Foto: SRNA\nSrpski istoričar je rekao da su balkanski narodi, koji su prije svih imali države, decenijama ranije dobili svoje moderne istorije, ocjenjujući da bez istorije u moderno vrijeme nije moguće imati naciju i državu.\n- Profesor Nenad Kecmanović i ja odlučili smo da napišemo ovo djelo i značajno je da nismo preskočili nijedan period u razvoju, zato što nam se sa ove distance čini kao nerelevantan za današnji identitet i nismo pričali samo o teškoćama srpskog naroda, nego smo pisali istoriju ovog tla - naveo je Antić.\nOn ističe da istoričar mora da predstavi stvari onako kako su se desile, da razbija stereotipe i da narodu uvijek govori istinu.\nPredstavljanje knjige "Istorija Republike Srpske" Čedomira Antića i Nenada Kecmanovića organizovali su Centar za kulturu "Filip Višnjić" u Ugljeviku i Udruženje građana "Korijeni" iz ove lokalne zajednice.\nDirektor Centra za kulturu Predrag Vujević rekao je novinarima da je izbor ove knjige napravljen zbog nedavno obilježenog 9. januara - Dana Republike Srpske.\n- Obilježavamo značajne datume prigodnim programima i trudimo se da podignemo ljestvicu i ponudimo našim korisnicima edukativnu notu, a 9. januar zaslužuje da se na ovaj način podigne svijest o njegovom značaju - naveo je on.\nGovoreći o knjizi, on je istakao da ona govori o vjekovnom stremljenju Srba za određenim oblikom autonomije, ocjenjujući da je to posebno izraženo kod Srba zapadno od Drine.\n- Ova knjiga prikazuje istorijski kontinuitet u težnji našeg naroda prema nezavisnosti -zaključio je Vujević.\nOn je dodao da, što više znanja ljudi posjeduju o istoriji Republike Srpske, tim će je više i poštovati.\nPredsjednik udruženja "Korijeni" iz Ugljevika Aleksandar Krstić rekao je da Republika Srpska predstavlja njihovu ideju vodilju.\n- Nije slučajno da je naš prvi projekat upravo promocija ove knjige, a naziv "Korijeni" simbolično predstavlja porijeklo članova ovog udruženja, kao i njihovu želju da tu i ostanu - naveo je Krstić.


Svečano otvoren V Memorijalni turnir „Drago Jovović“ | Oko Nas\nSvečano otvoren V Memorijalni turnir „Drago Jovović“\nMemorijalni turnir „Drago Jovović“ okuplja i ove godine, kao i prethodna četiri puta, renomirane rukometne klubove i odlična je promocija ovog sporta koji u Vrbasu ima dugu i uspešnu tradiciju. Pored domaćeg kluba „Vrbas-Petrol“, učesnici turnira su i beogradski RK „Partizan“ i MRK „Crvena zvezda“, kao i RK „Vardar“ iz Skoplja. Organizatori ove sportske manifestacije su opština Vrbas, Međuopštinski rukometni savez Vrbasa, Savez sportova opštine Vrbas i Rukometni klub „Vrbas-Petrol“, a turnir je svečano otvoren sinoć.\nČlan Opštinskog veća zadužen za sport i omladinu, Jovan Kovačević pozdravio je okupljene u dvorani CFK “Drago Jovović” i zahvalio se porodici Jovović, kao i klubovima koji se rado odazivaju i takmiče na ovom turniru.\n“Ovo je trenutno, a siguran sam i ubuduće, najveći rukometni turnir u Srbiji i regionu. Velikim ga čine ime koje nosi, klub koji ga organizuje i grad koji ga predstavlja”, dodao je Kovačević.\nU ime domaćina i organizatora, na otvaranju se učesnicima i publici obratio Dren Glušac, predsednik Rukometnog kluba „Vrbas-Petrol“, poželevši igračima uspeh, a publici užitak u posmatranju kvalitetne i fer igre.\nTurnir je otvorila utakmica između „Vardara“ i „Partizana“, okončana rezultatom 22:27 u korist Beograđana. Beograđani, ali ovaj put tim „Crvene zvezde“, bili su u drugom meču bolji od Vrbašana. Utakmica je završena skorom 33:30. To znači da će meč za treće mesto večeras u 16:30 igrati Vrbašani i gosti iz Skoplja, dok će se u finalu, od 19 časova, nadmetati RK „Partizan“ i MRK „Crvena zvezda“. Pre finala će, od 18 časova, biti odigrana utakmica između pionira RK „Vrbas-Petrol“ i RK „Vojvodina“.\nPrethodni članakPopust od 3% onima koji izmire usluge „Komunalca“ na vremeSledeći članakMilan Glušac na sastanku sa predsednikom Vlade Crne Gore Duškom Markovićem


Veselji: Počela procedura za formirnanje suda za zločine Srbije\nPredsednik kosovske skupštine Kadri Veselji tvrdi da je juče i formalno započeo procedure osnivanja međunarodnog tribunala za zločine koje je Srbija počinila na Kosovu.\nKadri Veselji (Foto Kim arhiva)\nKadri Veselji je istovremeno i zapretio hapšenjem "kukavicama koje su danas slobodne u Srbiji".\nRTK2 prenosi da je u Prištini u prisustvu predstavnika nestalih, organizacije ratnih udruženja, kosovskog ministarstva pravde, šefova poslaničkih grupa i civilnog sektora u kosovskoj skupštini održan sastanak o formiranju tribunala i da je Veselji u uvodnom obraćanju rekao da je međunarodni sud "preko potreban" kako bi osudio zločine koje je, kako tvrdi, Srbija počinila.\nVeselji je naveo da je reč o progonu koji je bio "sličan Holokaustu", poručivši da "Kosovo ne prihvata ćutanje i negiranje" i da će pravda biti zadovoljena.\n"Srbija će odgovarati za sve ove žrtve. Naša poruka za zločince i one koji negiraju zločine, kukavice koje su danas slobodne u Srbiji, bićete uhapšeni. Činili ste zločine jer ste kukavice. Bojali ste se sukoba sa Oslobodilačkom vojskom Kosova, pa ste napadali civile. Naći ćemo vas", preti Veselji.\n07.05.2021 Miroslav Lukić iz Velike Hoče: Uplašen sam, ali mora da se živi (268)\n07.05.2021 ’’Antigona’’ ili zašto je pobuna nemoguća (198)\n07.05.2021 Gradonačelnik Atine: Grčka podržava liberalizaciju viza za Kosovo (177)\n07.05.2021 KBS dobile 191 hektar zemlje u Mitrovici (133)\nMaj 2021 11 (107)


Dodeljene godišnje medijske nagrade za toleranciju | Autonomija\nDobitnici su novinari portala Vajs, televizije B92 i nedeljnika Vreme\nNovinari portala Vajs, televizije B92 i nedeljnika Vreme dobitnici su ovogodišnjih Godišnjih medijskih nagrada za toleranciju, koje su im uručene danas u okviru konferencije „Srbija na putu ravnopravnosti i tolerancije“, koji je povodom Međunarodnog dana tolerancije organizovan u Beogradu.\nZa reportažu odnosno dokumentarni film „PozHIVtivan sam“ nagrađena je novinarka Vajsa (Vice) Sandra Mandić, za TV prilog „Dva lica veterničkog doma“ nagrađena je novinarka TV B92 Jovana Uhrin, a za tekst „I država siluje, zar ne?“ nagrađena je novinarka nedeljnika “Vreme” Jovana Gligorijević.\nU okviru svečanosti dodeljena su i priznanja za drugo i treće mesto u sve tri kategorije.\nPriznanja su uručili Poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković i šef Misije OEBS-a u Srbiji Peter Burkhard.\nKako je rečeno, na konkurs, koji je trajao od 20. septembra do 15. oktobra, pristiglo je blizu 50 medijskih radova.\nU žiriju su bili profesor Fakulteta političkih nauka u Beogradu Veselin Kljajić, profesorica Fakulteta za medije i komunikacije iz Beograda Jelisaveta Blagojević, predstavnica Udruženja novinara Srbije Jelena Spasić, predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije Vukašin Obradović.\nU žiriju su bili i predstavnica Nezavisnog društva novinara Vojvodine Dragana Prodanović, šefica Odeljenja za medije u misiji OEBS-a u Srbiji Gordana Janković i šefica kabineta poverenice za zaštitu ravnopravnosti Antigona Andonov.


EU ukida granice na evropskom nebu | Glas javnosti\nPočetna > Svet > EU ukida granice na evropskom nebu\nBEČ - U zemljama EU usled problema u aviosaobraćaju zbog pepela iz vulkana sa Islanda razmišlja se o ukidanju granica u vazdušnom prostoru nad Evropom, nad kojom trenutno postoji 35 vazdušnih prostora.\nNa evropskom nivou treba što pre da se realizuje projekat jedinstvenog evropskog vazdušnog prostora, rekla je juče u Beču ministar saobraćaja Austrije Doris Bures. Ona je ukazala da su proteklih nedelja u evropskoj koordinaciji postale vidljive slabe tačke.\nU novom sistemu, od 2012. godine, nacionalne kontrole leta treba tešnje da sarađuju i ujedno je predviđeno da se uspostavi jedinstveni tehnički sistem u svim zemljama Evrope. Međutim, umesto ranijih planova ipak neće biti realizovana jedinstvena centrala kontrole leta u EU, već jedan sistem umreženosti.\nEvropski vazdušni prostor je uglavnom pod kontrolom desetina pojedinačnih zemalja, uprkos višegodišnjim naporima za njegovo objedinjavanje, podsetio je Rojters.\nEvropska agencija za aviosaobraćaj "Evrokontrol" saopštila je juče da je vazdušni saobraćaj na kontinentu normalizovan i da je juče trebalo da bude ostvareno 29.000 letova, što predstavlja uobičajen broj letova za Evropu.\nZvaničnici američkih vazduhoplovnih snaga, upozorili su da bi njihov najveći ogranak borbenih aviona u Evropi mogao da pretrpi dugoročnu štetu, ukoliko pepeo iz islandskog vulkana nastavi da zagađuje atmosferu.\nDuža erupcija islandskog vulkana naneće ozbiljnu štetu turističkoj delatnosti i ceni nafte, ocenili su stručnjaci "Erste grupe", ukazujući da bi svaka nedelja zaustavljenog vazdušnog saobraćaja evropski turizam mogla da košta od četiri do 7,5 milijardi evra prihoda.\nDva aerodroma u glavnom gradu Islanda Rejkjaviku bila su zatvorena za saobraćaj juče pre podne zbog širenja oblaka pepela iz vulkana.


U susret izborima – Agencija za sprečavanje korupcije\nUoči raspisivanja izbora u Republici Srbiji podsećamo na nadležnosti Agencije ustanovljene Zakonom o Agenciji i Zakonom o finansiranju političkih aktivnosti. kao i na zakonske obaveze funkcionera i političkih stranaka.\nZakoni su preciznije odredili šta su javni resursi i zabranu njihove zloupotrebe u izbornoj kampanji odnosno aktivnostima političkih subjekata koje počinju od dana raspisivanja izbora i okončavaju se danom proglašenja konačnih izbornih rezultata.\nFunkcioner ne može da koristi javne resurse za promociju političkih stranaka u svrhu javnog predstavljanja učesnika u izborima i njihovih izbornih programa, pozivanja birača da za njih glasaju na izborima, odnosno da bojkotuju izbore.\nJavni resursi se ne mogu koristiti za rad sa biračima i članstvom i u njima se ne mogu organizovati i održavati skupovi i promocije.\nFunkcioner takođe, ne može da koristi javne skupove na kojima učestvuje u svojstvu funkcionera, za promociju političkih stranaka i javno predstavljanje učesnika u izborima i njihovih izbornih programa kao i za pozivanje birača da za njih glasaju na određenim izborima, odnosno da bojkotuju izbore.\nAgencija ukazuje da su funkcioneri dužni da uvek nedvosmisleno predoče sagovornicima i javnosti da li iznose stav organa u kome vrše javnu funkciju ili stav političke stranke, odnosno političkog subjekta. Ova zakonska zabrana se ne odnosi na funkcionere koji se biraju neposredno od građana a to su narodni poslanici, poslanici, odbornici i predsednik Republike.\nAgencija za borbu protiv korupcije je izabrala posmatrače izbornih kampanja za 2020. godinu. Oni su uspešno završili neophodnu obuku koju je Agencija sprovela u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu.\nU Odluci direktora Agencije, navedeno je koji su to gradovi u kojima će određeni terenski posmatrači svakodnevno prikupljati i beležiti podatke o promotivnim aktivnostima – javnim okupljanjima, oglašavanju kao i distribuciji izbornog materijala političkih subjekata sa proglašenim izbornim listama.\nNa osnovu odredbi Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, politički subjekti su u obavezi da Agenciji za borbu protiv korupcije na propisanom obrascu dostave Izveštaj o troškovima izborne kampanje i to najkasnije u roku od 30 dana nakon proglašenja izbornih rezultata. Ovaj izveštaj sadrži podatke o poreklu, visini i strukturi prikupljenih i utrošenih sredstava iz javnih i privatnih izvora u izbornoj kampanji.\nU postupku kontrole izveštaja i iskazanih troškova, pored podataka prikupljenih od drugih državnih organa, banaka i pravnih lica veliku ulogu imaju podaci prikupljeni od strane terenskih posmatrača.\nUporednom kontrolom ovih podataka Agencija koja nadzire rad 144 posmatrača dolazi do realnog uvida u zakonitost trošenja javnih i privatnih sredstava učinjenih u svrhu izborne promocije političkih subjekata.\nRešenja kojima se utvrđuje da je ili da nije došlo do povrede Zakona o finansiranju političkih aktivnosti u izbornoj kampanji biće objavljena na internet prezentaciji Agencije u zakonskom roku.


Vesti online / Vesti / Srbija / Od rata do saradnje s NATO\nU Vojsci Srbije došlo je do ozbiljnih kadrovskih promena koje bi, prema tvrdnji predsednika Aleksandra Vučića, trebalo da doprinesu daljem jačanju Vojske.\nOčekivano imenovanje: General Milan Mojsilović\nZa novog načelnika Generalštaba imenovan je general-potpukovnik Milan Mojsilović. On je i do sada u stručnoj javnosti slovio kao najozbiljniji kandidat za to mesto, ne samo zato što je prošao sve nivoe komandovanja, već i zato što pripada onoj generaciji oficira koji su se 1999. suprotstavili agresiji NATO-a , a zatim su sarađivali sa njima u sklopu programa Partnerstvo za mir.\nMojsilović je od 2013. bio na dužnost šefa Vojnog predstavništva Misije Srbije pri NATO i otuda je "po meri" i čelnika ove organizacije, ali i same Vojske Srbije, jer je odlično upućen u sve standarde i procedure NATO, a vojska je od 2006. i sama uvela deo tih standarda i procedura.\nIpak, za stručnu javnost ključni problem su imenovanja i rotacije u obaveštajnom i bezbednosnom sektoru Vojske. Prvo je postavljenje general-majora Petra Cvetkovića, dosadašnjeg dikretora Vojnoobaveštajne agencije na mesto zamenika načelnika Generalštaba.\nNa njegovo mesto je došao brigadni general Zoran Stojković, koji je do sada bio drugi čovek ove Službe, ali penzionisani general Sreto Malinović ocenjuje za "Vesti" da je potpuno nejasno iz kojih razloga je Cvetković postavljen na tu funkciju.\n- Vrh Generalštaba je dobio još jednog oficira koji nema klasičnu vojnu karijeru, pa je jedini zaključak da će on tu biti kako bi se sprovodila određena kontrola. Istovremeno, na mesto novog direktora VBA je postavljen pukovnik Đura Jovanić koji je na ovo mesto došao ne iz VBA, već iz vojne policije i to sa funkcije i organizacione celine koja ranije nije postojala u Generalštabu, a to je Odeljenje bezbednosti u Kabinetu ministra odbrane. Čini mi se da predsednik Vučić na ovaj način želi da stavio pod apsolutnu kontrolu bezbednosne službe - ocenjuje Malinović.\nU biografiji novog direktora VBA, pukovnika Jovanića, stoji da je Generalštabno usavršavanje završio 2015. a Visoke studije bezbednosti i odbrane 2016. U čin pukovnika unapređen je vanredno 2016. godine i do 2015. nije bio na odgovornijim dužnostima u Vojsci Srbije.\nDoktor nauka među specijalcima\nSvakako jedno od najboljih kadrovskih rešenja postignuto je u Specijalnoj brigadi Vojske Srbije. Na njeno čelo prvi put u istoriji specijalnih jedinica Srbije je došao jedan doktor vojnih nauka, a istovremeno i "dete specijalnih jedinica".\nNaime, brigadni general Miroslav Talijan je najveći deo svoje vojne karijere proveo u specijalnim jedinicama Vojske, prošavši kompletan lanac komandovanja.\nTalijan je bio komandant elitne jedinice Sokolovi, a zatim i zamenik komandanta Kobri.\nČak i kada je bio na dužnosti načelnika Vojne akademije i prethodno Škole nacionalne odbrane, nije se odvajao od crvene beretke - karakterističnog dela uniforme pripadnika specijalnih jedinica.\nPodređeni s višim činom?!\nJedno od većih iznenađenja jeste vanredno unapređenje u čin general-majora Dragana Dinčića koji od 2011. obavlja dužnost zamenika načelnika VMA.\nNaime, od prošle godine na čelu ove elitne medicinske ustanove je zastupnik načelnika pukovnik prof dr Miroslav Vukosavljević, pa je nejasno kako će sve funkcionisati kada je njegov podređeni - viši po činu.\nČinove generala ili general-majora dobili su: Duško\nŽarković, komandant RV i PVO, Ilija Todorov, načelnik Uprave za obaveštajno-izviđačke poslove (J-2) GŠ, Uglješa Jovičić, načelnik Uprave za vojno zdravstvo, Rajko Milovanović, načelnik Uprave vojne policije GŠ, Vladeta Baltić, načelnik štaba komande Kopnene vojske, Željko Kuzmanović, komandant Druge brigade Kopnene vojske, Slobodan Stopa, komandant Četvrte brigade Kopnene vojske i Aleksandar Bjelić, načelnika štaba RV i PVO.\nProfesionalna vojna služba je prestala generalima Ljubiši Dikoviću, načelniku GŠ, Zoranu Veličkoviću, komandantu Specijalne brigade Kopnene vojske i Predragu Grbiću, komandantu Treće brigade Kopnene vojske.\nDRUŠTVO "Budućnost naše vojske je obavezni vojni rok"\nSRBIJA Vulina lovili dronom?!\nSRBIJA NATO ne da radar na Kopaoniku


Međusobno optuživanje ne ide u prilog otkrivanju odgovornih za ubistvo Ivanovića | Radio Kosovska Mitrovica\nMeđusobno optuživanje ne ide u prilog otkrivanju odgovornih za ubistvo Ivanovića\n15. January, 2019 08:34 |\nI godinu dana od ubistva lidera Građanske inicijative Srbija, demokratija, pravda (GI SDP) Olivera Ivanovića, njegovi saradnici, porodica, kao i javnost, i dalje su uskraćeni za informacije u vezi sa istragom, i bez odgovora na pitanje ko su nalogodavci i izvršioci ubistva.\nIvanovićeva dugogodišnja saradnica Ksenija Božović kaže za Kontakt Plus da GI SDP neće prestati da vrši pritisak da se Ivanovićev ubica pronađe, jer se to, ističe, mora otkriti zbog svih dešavanja, ali i zbog budućnosti Srba na KiM.\nIz GI SDP su u novembru prošle godine uputili otvoreno pismo svim međunarodnim predstavnicima na Kosovu, kao i stranim ambasadama, sa pitanjem šta su uradili i šta rade institucije u vezi ovog slučaja.\nOdgovor su dobili jedino od Euleksa, o sastancima kosovske i srpske policije.\n“Rečeno nam je da je, obzirom da je posrednik između vlasti u Prištini i Beogradu, da su do sada održana tri sastanka i da je očekivano bilo da se održi četvrti u Beogradu, međutim do tog susreta nije došlo. Za ta tri sastanka, informacije imaju i Beograd i Priština” – kaže Božović.\nMeđunarodnim predstavnicima i ambasadama na Kosovu uputili su poziv da dođu na obeležavanje godišnjice Ivanovićevog ubistva 16.januara, sa ciljem, istakla je Božović, da se uputi čvrsta i jasna poruka sa mesta njegovog ubistva, da institucije koje su oni formirali, moraju da rade svoj posao u skladu sa zakonom i da se ubica Olivera Ivanovića mora pronaći.\nAdvokat Nebojša Vlajić, jedan od branilaca Olivera Ivanovića tokom gotovo četvorogodišnjeg sudskog procesa koji je vođen protiv njega, kaže za Kontakt Plus da, imajući u vidu dinamiku čitavog procesa, nema mesta nekom optimizmu u smislu razrešenja slučaja Ivanovićevog ubistva.\n“Ovo što se do sada dešavalo u vezi istrage, gde se stalno najavljuju velika otkrića pa se ništa ne objavljuje i čitava ova godina dana koja je prošla u međusobnom okrivljavanju Beograda i Prištine, ne govori u prilog da može da bude optimizma. Međutim, kao i svi ljudi, i ja se nadam da će ubice biti otkrivene i da će javnost saznati šta se desilo, zbog čega je Oliver Ivanović ubijen i ko je to učinio” – rekao je Vlajić.\nSpecijalno tužilaštvo Kosova i srpsko Specijalno tužilaštvo za organizovani kriminal vode paralelne istrage Ivanovićevog ubistva, ali do sada, osim međusobnog prebacivanja odgovornosti jednih na druge i optužbi da druga strana koči istragu, nije saopšteno gotovo ništa.\nOliver Ivanović ubijen je 16. januara 2018.godine ispred stranačkih prostorija u Kosovskoj Mitrovici sa šest hitaca iz vatrenog oružja.


Fabrici: EU ohrabruje dijalog, ukinuti prištinske takse\nDecembar 31, 2019 17:42\nEvropska unija ohrabruje nastavak dijaloga Beograda i Prištine uz posredovanje Brisela, kaže šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici i navodi da prištinske takse treba ukinuti.\n"EU ohrabruje formiranje nove vlade u Prištini i nastavak dijaloga uz posredovanje EU. Unija će nastaviti da vodi ovaj proces koji su uspostavile UN i podržale zemlje članice EU. Novi visoki predstavnik EU je jasno rekao da je to prioritet i već je najavio skorije putovanje u Prištinu i Beograd. I da, takse treba da se ukinu", rekao je Fabrici u intervjuu za "Blic".\nUpitan o tome kako mu se, kada sumira godinu za nama čini, odnos Srbije i EU, Fabtici kaže da je 2019. bila kompleksna, ali generalno pozitivna godina i da se Srbija približila EU.\nNaveo je da je infrastruktura, posebno saobraćajna, jedna od najboljih investicija za integrisanje Srbije u EU i naveo primer Koridora 10, koji se proteže od Austrije do Grcke i koji prolazi kroz šest zemalja, uključujući Srbiju.\n"EU je za to dala Srbiji 600 miliona evra za puteve i 500 miliona evra za železnicu. Prošlog meseca je otvoren auto-put Niš - Dimitrograd. No, koridor 10 je tek deo našeg šireg saobraćajnog portfelja. Do kraja 2019. ukupne investicije EU u Srbiji su iznosile 2,5 milijardi evra", rekao je Fabrici.\nGovoreći o izborima u Srbiji, Fabrici je rekao da je Evropski parlament letos pozvan da pomogne u poboljšanju uslova za naredne izbore u tri oblasti: osnažiti nezavisna regulatorna tela (poput Agencije za borbu protiv korupcije, RIK-a, REM-a) da rade svoj posao, obezbediti jednake uslove za sve ucesnike i rešiti neuravnoteženu zastupljenost u medijima.\n"Definisane su brojne obaveze da bi se stvorio nov politički prostor koji treba popuniti. Do sada je preduzet čitav niz koraka i planirane su nove inicijative. Medijska scena treba još da se poboljša, naročito javni medijski servisi moraju da obezbede širok pluralizam stavova", kaže Fabrici.\nIpak, navodi, da bi se izbegao rizik pukog štikliranja spiska, Evropski parlament je, kaže, takode rekao da sve ove reforme treba da se pripreme i sprovedu pravovremeno, inkluzivno i transparentno.\n"Izbori su ključni test svake demokratije", kaže šef Delegacije EU u Srbiji.\nEUFabricidijalog Beograda i Prištine\nČović: Đukanović davao oružje za Srebrenicu i krio Mladića 7\nMinistar Čet Grin: Čast mi je što sam prijatelj Srbije 5


Društvo Archives - Page 399 of 479 - Studio B\n2016/08/03 2 years, 1 month ago Detaljno...\nKomesarijat za izbeglice i migracije Srbije saopštio je danas da će obeležavanje Dana sećanja na stradale i prognane tokom vojnopolicijske akcije Oluja biti održano u petak, 5. avgusta, u Crkvi svetog Marka u Beogradu.\nMigrant zaražen malarijom, nema rizika po okolinu\nMigrant zaražen malarijom koji je bio hospitalizovan u Klinici za infektivne i tropske bolesti svojevoljno je napustio lečenje, potvrđeno je Tanjugu u Kliničkom centru Srbije.\nRoditeljima dece obolele od raka 100% bolovanje\nSrpska pravoslavna crkva i vernici slave Svetog Iliju. Patrijarh srpski Irinej, služio je liturgiju u crkvi posvećenoj ovom svecu na Zvezdari, u Beogradu.\nSirene u počast stradalima u „Oluji“\nInformativna služba Grada Valjeva saopštila da će se u petak, 5. avgusta u 12 sati na teritoriji tog grada oglasiti sirene i na taj način odati počast stradalima u akciji hrvatske vojske „Oluja“ 1995.\nRedukcija železničkog putničkog saobraćaja\nUsled smanjenog obima putnika zbog sezone godišnjih odmora, od danas će doći do privremene redukcije železničkog putničkog saobraćaja, pa pojedini vozovi neće saobraćati, saopšteno je iz "Srbija voza".\nSaobraćaj umeren, na Batrovcima se čeka oko sat\nSaobraćaj je umerenog inteziteta i obavlja se za sada po suvim kolovozima i uz dobru vidljivost, i bez zastoja sem na deonicama gde je zbog radova izmenjen režim saobraćaja ili se koriste alternativni obilazni putevi, saopštio Auto Moto Savez Srbije.


Vreme 638 - Razvoj regionalnih inicijativa na Balkanu: Ni "bure baruta" ni Skandinavija -->\nNišta se ne stvara bez ljudi, ništa ne traje bez institucija\nPerspektive za razvoj regionalne saradnje na Balkanu u pravom smislu te reči stvaraju se tek krajem 2000. godine, odnosno onda kada su prvi put od kraja blokovske podele u Evropi (pa i na Balkanu) eliminisani ključni nosioci "distorzije" međubalkanskih odnosa, koje su oličavali raniji nacionalističko-autoritarni režimi u Beogradu i Zagrebu. Do koje mere su ovi režimi imali negativan uticaj na balkansku saradnju najbolje ilustruje činjenica da su zagrebački vlastodršci pre nekoliko godina našli za shodno da donesu ustavnu zabranu (!) da se Hrvatska uključi u bilo kakvu integraciju u Jugoistočnoj Evropi, dok je politika beogradskog režima skoro celu deceniju zemlju praktično držala pod raznim oblicima međunarodnih (političkih, ekonomskih, pravnih...) sankcija i izolacije.\nZato nema sumnje da su promene režima u Beogradu i Zagrebu bile glavni pozitivan preduslov za razvoj regionalne saradnje, što je naznačeno već na tzv. Zagrebačkom samitu šefova država ili vlada zemalja Evropske unije i pet zemalja Zapadnog Balkana (Albanija, BiH, Hrvatska, Makedonija i SRJ) održanom u novembru 2000. godine. Ova očekivanja, izražena u deklaraciji iz Zagreba, u dobroj meri su i ostvarena. Iako se Balkan još nije ni približio uzoru koji vole da pominju balkanski političari – Skandinaviji (ni po stepenu razvijenosti, a niti po stepenu regionalne saradnje), on se ipak bar donekle odmakao od onog stereotipnog poređenja sa "buretom baruta". Bilo da posmatramo bilateralne ili multilateralne odnose balkanskih zemalja na institucionalnom planu, bilo da analiziramo njihovu međusobnu ekonomsku saradnju, nije sporno da se konstatuju određene pozitivne promene.\n"Žudnja za Briselom"\nNaravno, velika senka Evropske unije, koja se kao neka stroga vaspitačica brižno natkrilila nad regionom, u dobroj meri je podstakla lokalne učesnike da se ponašaju u skladu s očekivanjima. Naime, među svim balkanskim zemljama i njihovim vladama bar u jednoj stvari danas postoji puni konsenzus: svi su usmereni na (manje ili više) brzu integraciju u EU. "Žudnja za Briselom" je osnovni strateški cilj svih zemalja regiona usled čega je i bitno povećana njihova spremnost da sarađuju (čak i) sa susedima.\nU ovom tekstu pokušaćemo da odgovorimo na pitanje u kojem smeru se u poslednje dve godine razvijala multilateralna saradnja na Balkanu, odnosno koliko su razne regionalne inicijative doprinele pomenutom pozitivnom trendu, kao i šta se može očekivati od narednog perioda.\nČini se da je mnogobrojnost regionalnih inicijativa u koje su uključene balkanske zemlje dugo bila u obrnutoj srazmeri sa realnim nivoom i spremnošću za regionalnu saradnju. Jedan broj tih inicijativa i nije bio primarno usmeren na Balkan, nego u njima balkanske zemlje učestvuju kao deo šireg evropskog područja. Takve su, na primer, Centralnoevropska inicijativa (sedamnaest država članica, od Italije do Belorusije), Crnomorska ekonomska saradnja (jedanaest zemalja u crnomorskom priobalju, ali i Grčka i Albanija), kao i, na primer, CEFTA (Udruženje slobodne trgovine u Centralnoj Evropi). Među novije inicijative ovog tipa spadaju, na primer, i Jadransko-jonska inicijativa, kao i – za nas posebno zanimljiv – Proces saradnje na Dunavu, koji su pokrenule Austrija i Rumunija.\nKao inicijative koje su zaista u prvom redu fokusirane na unutarbalkansku regionalnu saradnju, i koje nas ovde prvenstveno zanimaju, možemo navesti Pakt za stabilnosti Jugoistočne Evrope (PS), Proces saradnje u Jugoistočnoj Evropi (PSJE) i, najzad, nezabilazni Proces stabilizacije i pridruživanja (PSP) koji je pokrenula Evropska unija prema zemljama Zapadnog Balkana. Između ove tri poslednje inicijative postepeno se razvija sve bliža i artikulisanija veza, koja bi u suštini trebalo da bude osnov i za buduću regionalnu saradnju na Balkanu.\nKa procesu evropske integracije Balkana\nŠta su funkcije i glavni ciljevi ove tri inicijative?\nProces saradnje u Jugoistočnoj Evropi proistekao je iz nekadašnje "Balkanske saradnje" i u suštini je jedina inicijativa autonomnog tipa, u kojoj učestvuju sve zemlje regiona, uključujući i Grčku i Tursku (Hrvatska je posmatrač). Ova inicijativa, sve dok naša zemlja nije preuzela predsedavanje (2002/2003), uglavnom je služila kao forum za povremene zajedničke susrete balkanskih šefova država ili ministara inostranih poslova. Može se konstatovati da je predsedavanje SRJ/SCG osvežilo i donekle preusmerilo ovu inicijativu ka konkretnijim i manje "čisto političkim" oblicima saradnje. U tom smislu, u toku 2002/2003. godine u Beogradu su organizovani ministarski sastanci u oblastima trgovine, telekomunikacija i unutrašnjih poslova (energetika u Atini).\nSve ove teme su prioriteti regionalne saradnje koje podstiču i Evropska unija, odnosno Pakt za stabilnost. Približavanje i bolja usklađenost između PSJE-a i inicijativa EU-a proizlaze i iz uspostavljanja jednog novog tela za koordinaciju pod nazivom Neformalni konsultativni komitet (ICC) koji čine predstavnici Saveta EU-a, Komisije EU-a, Pakta za stabilnost i predsedavajućeg PSJE-a. S druge strane, PSJE još pokazuje znatne organizacione slabosti, imajući u vidu da čitavo njegovo funkcionisanje zavisi od interesa i aktivnosti predsedavajućeg (ne postoje sekretarijat ni trajnije radne grupe) i da on nema nikakve izvore finansiranja za funkcionisanje i saradnju.\nKljučnu reformu i preorijentaciju u poslednjih godinu dana (odnosno od izbora novog specijalnog koordinatora) doživeo je Pakt za stabilnost Jugoistočne Evrope. Reč je, da podsetimo, o inicijativi koju je EU pokrenula tokom 1999. godine da bi omogućila mobilizaciju međunarodne finansijske pomoći regionu, nakon sukoba oko Kosova (ideja "Maršalovog plana"). Drugo, da bi se stvorio forum u okviru kojeg će zavađene državice (prvenstveno iz bivše Jugoslavije) moći da raspravljaju o svim pitanjima od interesa za saradnju, od ljudskih i manjinskih prava, preko pitanja trgovinske liberalizacije, stranih investicija ili razoružanja (ideja "mini OEBS-a" za Balkan).\nUbrzo se, međutim, pokazalo da Evropska komisija i međunarodne finansijske institucije nemaju stvarnu nameru da pitanje nadzora nad tokovima finansijske pomoći Balkanu prepuste nekom drugom (poput sekretarijata Pakta). Pakt se prvenstveno razvijao kao "pričaonica" sa nizom radnih grupa i kao okvir za razvoj formalnih i neformalnih mreža kontakata u regionu, tako da je održavano i po 200 sastanaka godišnje o raznim temama.\nSa dolaskom Erharda Buseka na mesto specijalnog koordinatora PS-a, ova "razbarušenost" delovanja donekle je preispitana, smanjen je broj tema i preusmeren ka boljoj koordinaciji Pakta sa drugim aktivnostima koje je Evropska unija pokrenula prema zemljama Zapadnog Balkana. Inicijative poput one Roajomonske ili SECI formalno su ili de facto uključene u Pakt. Kao ključni uspesi Pakta 2002. godine navode se sklapanje mreže sporazuma o slobodnoj trgovini između zemalja regiona (ukupno 21 sporazum), aktivnosti na planu izgradnje infrastruktura (investicije u ukupnoj vrednosti od oko 3,5 milijardi eura) i proces povratka izbeglica i raseljenih lica (navodno se prošle godine vratilo oko 120.000 osoba).\nOsnovni ciljevi Pakta u 2003. godini svedeni su na šest "ključnih oblasti", koje obuhvataju razvoj infrastruktura, liberalizaciju trgovine i strane investicije, prekograničnu saradnju, medije, pitanja izbeglica i migranata i borbu protiv organizovanog kriminala. Možemo da konstatujemo da se navedeni ciljevi sve više poklapaju sa zvaničnim ciljevima PSJE-a (npr. trgovina, suzbijanje organizovanog kriminala), odnosno sa aktivnostima u okviru Procesa stabilizacije i pridruživanja Unije – posebno u njegovim multilateralnim i regionalnim aspektima (pravosuđe i unturašnji poslovi – pitanja migranata, regionalni CARDS program: infrastrukture, upravljanje granicama, razvoj institucija, demokratizacija). Pakt za stabilnost trebalo bi da postane komplementaran sa aktivnostima EU-a u okviru PSP-a. Zbog toga ne iznenađuju najave Buseka da je krajnji cilj na duži rok PS-a njegovo "preuzimanje" od strane zemalja regiona ("regionalno vlasništvo"), odnosno utapanje u pojedine postojeće aktivnosti: sa jedne strane u Proces stabilizacije i pridruživanja EU-u, a sa druge strane u PSJE.\nNavedeni trendovi pokazuju da se regionalne inicijative ne smatraju ciljem po sebi, nego instrumentom koji bi zemljama regiona pomogao da se približe EU-u. Proširenje Unije u 2004. godini na 25 zemalja ostavlja balkanske zemlje, do daljeg, izvan užeg kruga integracije. Zbog toga će regionalna saradnja za svih sedam država Balkana (osam sa Turskom) i dalje biti jedna od ključnih međustanica na dugom putovanju ka Briselu. Najavljeni samit EU–Balkan u junu ove godine u Solunu bi, između ostalog, trebalo da pruži dalji podsticaj regionalnim procesima, putem formiranja novog multilateralnog foruma koji je predložila Grčka – tzv. Procesa evropske integracije Balkana. Ovaj forum bi trebalo da obezbedi redovne (godišnje) kontakte na visokom nivou između zemalja Zapadnog Balkana i EU-a (samiti, sastanci ministara inostranih poslova), kako bi se izbegao osećaj "zaboravljenosti" ili "izolacije", koji bi se mogao javiti na Balkanu nakon novog talasa proširenja.


SAD: Razmatramo više opcija kako da utičemo na Belorusiju - 12.11.2021, Sputnik Srbija\nDržavni sekretar SAD Entoni Blinken izjavio je da SAD razmatraju nekoliko varijanti kako da utiče na Belorusiju u vezi sa migracionom krizom. 12.11.2021, Sputnik Srbija\nKako je rekao, Amerika je zabrinuta zbog toga što Belorusija „koristi migraciju kao političko oružje“.Blinken je naglasio i da će se američke vlasti prethodno konsultovati sa evropskim partnerima pre nego što donesu konačnu odluku.Eskalacija na belorusko-poljskoj graniciKriza na granici Belorusije sa Letonijom, Litvanijom i Poljskom, kuda su se od početka godine uputili migranti, zaoštrila se 8. novembra. Nekoliko hiljada migranata došlo je do belorusko-poljske granice i ne napuštaju pograničnu zonu. Neki od njih pokušali su da uđu u Poljsku razbijajući ogradu od bodljikave žiceNeke grupe migranata povremeno uspevaju da prodru u Poljsku. Ostali se nalaze na teritoriji Belorusije u šatorskom kampu u šumi u blizini granice – prema preliminarnim procenama, tamo je oko dve hiljade ljudi, uključujući žene i decu. Beloruska strana im dostavlja humanitarnu pomoć. Sa druge strane, poljske vlasti pojačale su vojno prisustvo na granici.Zemlje Evropske unije optužuju Minsk za namernu eskalaciju krize i pozivaju na uvođenje sankcija. Predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko smatra da su za ovu situaciju krive same zapadne zemlje, zbog čijih akcija ljudi beže od rata.\nsvet, politika, belorusija, uticaj, sad, entoni blinken, svet – politika, migrantska kriza na belorusko-poljskoj granici\nDržavni sekretar SAD Entoni Blinken izjavio je da SAD razmatraju nekoliko varijanti kako da utiče na Belorusiju u vezi sa migracionom krizom.\nKako je rekao, Amerika je zabrinuta zbog toga što Belorusija „koristi migraciju kao političko oružje“.\n„Neću da izričito kažem da se radi o sankcijama, imamo u vidu razne instrumente koje možemo da upotrebimo“, kazao je.\nBlinken je naglasio i da će se američke vlasti prethodno konsultovati sa evropskim partnerima pre nego što donesu konačnu odluku.


NACIONALNI SAVET SRBA SLOVENIJE PREUZEO INICIJATIVU ~\nRazgovori o statusu Srba u Sloveniji vodili su se do duboko u noć\nSTATUS SRBA U SLOVENIJI SAMO UZ POMOĆ SLOVENACA\nLjubljana, 27. septembra – U Ljubljani, glavnom gradu Slovenije u utorak 26. septembra sastali su se članovi glavnog odbora predstavnika Srba, koji žive u Sloveniji.\nKao što je poznato u Sloveniji živi, prema podacima slovenačke vlade oko 40.000 Srba sa teritorije bivše zajedničke države.\nRadi rešavanja srpskog pitanja i njihovog statusa nacionalne manjine prošle godine je u Ljubljani formiran Nacionalni savet Srba Slovenije, kome su prisustvovali članovi slovenačkog parlamenta, na čelu sa predsednikom Parlamenta Milanom Brglezom i predstavnici Vlade Republike Srbije.\nVeć na prvoj skupštini predstavnici Srba iz Slovenije odlučili su, da zajedno sa svojim predstavnicima iz slovenačkog Parlamenta i drugim stanovnicima Slovenije, koji pozitivno gledaju na srpsko pitanje, pokušaju na miran i dostojanstven način rešiti pitanje što boljeg suživota sa Slovencima i ostalim državljanima Slovenije.\nIstaknuto je da Srbi pozitivno gledaju na saradnju sa predstavnicima slovenačke vlade i ostalih institucija. Potrebna je veća saradnja sa slovenačkim institucijama na području učenja srpskog jezika, mada su članovi Glavnog odbora govorili i o tome, da su i sami Srbi krivi, da mnoga srpska deca ne poznaju dobro srpski jezik jer sami roditelji ne posvećuju dovoljnu pažnju srpskom – maternjem jeziku.\nNa jučerašnjoj sednici je bila najvažnija tačka dnevnog reda – rasprava o Predlogu Strategije za očuvanje i unapređenje kulturnog i nacionalnog identiteta srpske zajednice u Sloveniji i unapređenje odnosa između srpske zajednice i institucija Republike Slovenije i institucija Republike Srbije i Republike Srpske.\nUvodno izlaganje podneo je Nikola Todorović, sekretar NSSS, koji je naglasio da su na izradi Strategije radili odbori za pojedina područja – kao što su: područje kulturnog stvaralaštva, prosvete, obrazovanja i naučne saradnje, privredne i ekonomske saradnje, nacionalnog dualiteta i humanitarne saradnje.\nCilj Strategije je priprema i usvajanje jednog važnog dokumenta, koji će biti osnova za akcijsko delovanje ne samo srpskih kulturnih i drugih društava u Republici Sloveniji, nego i institucija matične države Srbije i Republike Srpske, ali i institucija Republike Slovenije u pravcu očuvanja i unapređenja kulturnog i nacionalnog identiteta Srba u Sloveniji, ali i rešavanje njihovog statusnog pitanja. Od velikog značaja je bilo predstavljanje Strategije u institucijama Republike Srpske (12.4.2017.) i Republike Srbije (31.5.2017.). Takođe od velikog značaja je mogućnost da i srpska društva u Sloveniji u sledećih dvadeset dana daju svoje mišljenje, predloge i primedbe, koje će radna grupa za izradu Strategije uzeti u obzir, kod izrade konačne verzije, a koja će biti usvojena na sledećoj Skupštini NSSS, naglasio je Nikola Todorović.\nSvako poglavlje u Strategiji ima svoju važnost, a sva zajedno predstavljaju jednu celinu, koja treba da predstavlja platformu za akcijsko delovanje s ciljem očuvanja i unapređenja nacionalnog identiteta, kao i rešavanja otvorenih pitanja srpske zajednice u Sloveniji.\nAnaliza stanja i položaj srpske zajednice nakon sticanja nezavisnosti Slovenije, podseća na kojim područjima je srpska zajednica najosetljivija i koje mere treba da se primene, ukoliko srpska populacija želi da se kultura, jezik i nacionalni identitet ne samo sačuva, nego i unapredi, rekao je u svom govoru Nikola Todorović, sekretar Saveta.\nČlanovi Glavnog odbora su najviše govorili o problematici prosvete, obrazovanja i naučne saradnje. Jedinstven stav je bio da to poglavlje treba u toku rasprave još doraditi, pre svega u pogledu mera, koje treba da preduzmu ne samo srpske organizacije u Sloveniji, nego i institucije matične države.\nPrisutni su usvojili predlog Strategije s pozivom svim srpskim društvima registrovanim u Sloveniji da proslede svoje predloge i primedbe do 16.10.2017. godine. Sve predloge i primedbe će radna grupa za izradu Strategije pažljivo razmotrit i ukoliko budu primerne umestiti ih u konačni tekst Strategije.\nGlavni odbor NSSS je takođe usvojio informaciju o pripremi uzvratne posete predstavnika Akademije nauka i umetnosti Republike Srpske i Ministarstva za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske. Ova poseta bi bila od velike važnosti ne samo za NSSS, nego i za institucije Republike Srpske. Program posete, njegove sadržajne, vremenske i finansijske okvire će usvojiti Predsedništvo NSSS, po prethodnom usaglašavanju sa protokolima pojedinih institucija Republike Srpske i institucija Slovenije.\nNa kraju je GO Nacionalnog saveta Srba Slovenije odlučio da se godišnja skupština NSSS održi u novembru ove godine.


Policija CG: Biće ispitano, ugrožena bila bezbednost štićenih\nTanjug 8. aprila 2021. 20:57\nNIKŠIĆ – Crnogorska policija saopštila je večeras da će sve činjenice i okolnosti u vezi sa današnjim događajem u Nikšiću, posebno okolnosti ugrožavanja bezbednosti štićenih ličnosti i policijskog službenika, biti utvrđene policijskim i tužilačkim aktivnostima.\nU saopštenju Uprava policije Crne Gore, povodom tvrdnji da je policijski službenik „gazio građane koji su protestvovali“, navodi da je on vršio posao neposrednog obezbeđivanja štićenih ličnosti, članova uže porodice premijera Zdravka Krivokapića, u skladu sa važećim propisima i objašava da je, krećući se putnim pravcem Podgorica – Nikšić, službenim motornim vozilom, u mestu Bogetići, naišao na grupu lica koja su blokirala putni pravac i kretanje prema Nikšiću.\n„U nemogućnosti da nastavi kretanje ka Nikšiću, a ceneći trenutnu situaciju na blokiranom delu puta policijski službenik koji je upravljao službenim vozilom je uz pomoć nikšićke policije pokušao da se vrati u Podgoricu“, navodi se u saopštenju.\n„Imajući u vidu napred navedeno policijski službenik je pokušao da se službenim vozilom što pre udalji sa ove lokacije. Lica koja su blokirala magistralni put okružila su vozilo i na razne načine aktivnim radnjama pokušali spriječiti kretanje službenog vozila prilikom udaljavanja sa pomenute lokacije“, navodi policija.\n„Uprava policije će kao i do sada preduzimati sve mere i radnje iz svoje nadležnosti u cilju obezbeđivanja štićenih ličnosti“, poručuje se u saopštenju.


Potkivanje VSTS-a za spas Gordane Tadić – Banjaluka24\nO Gordani Tadić, koja je ranijim odlukama Disciplinske komisije udaljena sa pozicije glavne tužiteljice, odlučivaće se na sjecnici Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH 20. oktobra i ta odluka će biti konačna. Kako se bliži 20. 10. sve je veća nervoza i člana Predsjedništva BiH i predsjednika SNSD Milorada Dodika, a kako kažu naši izbori bliski SNSD, Dodik je spreman da brani ostanak Tadićke na mjestu glavne tužiteljice svim mogućim sredstvima.\nDodikov savjetnik Milan Tegeltija, koji je bio predsjednik VSTS sve dok zbog brojnih afera nije bio prinuđen da podnese ostavku, ima glavnu ulogu u spasavanju Tadićke. Prema našim izvorima, Tegeltija je od jednog od tajkuna bliskih porodici Dodik tražio milion maraka kako bi “potkovao” pet od 15 članova Savjeta sa po 200.000 KM, a već je i izvjestio Dodika da je “riješio svoje sigurne glasove” i da je u VSTS odnos glasova 9 naprema 6. Ostaje da se vidi koliko Dodik vjeruje Tegeltiji, jer na kocki je mnogo toga. Eventualni neuspjeh “potkivanja” značio bi da Tadićeva i definitivno nije više glavni tužilac, a to opet znači da više predmeta za korupciju i kriminal porodice Dodik više neće “tapkati u mjestu”, što je garantovano dok god je Tadićeva na dužnosti. Ukoliko “potkivanje” uspije, nagrada za Tegeltiju bi trebalo da bude ministarsko mjesto u Ministarstvu pravde ili MUP-u RS, tako da će biti izuzetno zanimljivo pratiti dalji razvoj situacije.


Zamena dozvole-vise od 4 godina rezidence\n19. jul 2013. u 10.47\nUkoliko imate 4 i vise godina rezidence u Italiji,a još uvek posedujete vozacku dozvolu izdatu u Srbiji,evo malog uputstva kako je mozete zameniti za italijansku.Naravno to podrazumeva polaganje ispita,teorije i prakse tj voznje. Dobra stvar,je što ne morate ići u auto skolu,pohadjati casove,već se mozete spremati sami,resavajuci testove onlajn koji su identicni onima na polaganju. Praksu polazete istog dana,po polaganju teorije uz uslov da polizte,i to na sopstvenom automobilu.\nPotrebno je prikupiti dokumenta koja su neophodna za zamenu,potvrdu iz ambasade o verodostojnosti dozvole,koju naknadno morate overiti u prefeturi,zatim lekarsko uverenje,fotokopije ličnih dokumenata,uplatnice i naravno upopunjeni formular-zahtev za konverziju. Sve to se preda,zajedno sa originalom koji ostaje kod njih,a oni vam izdaju privremenu dozvolu koja uz ličnu kartu vazi 4 meseca na teritoriji Italije.U međuvremenu,će vam biti urucen original italijanske dozvole,i tom prilikom će vam zakazati termin polaganja. Od trenutka preuzimanja italijanske dozvole,rok za polaganje ispita je dva meseca,u suprotnom dozvola se ponistava. Za sve vreme,mocicete slobodno da upravljate vozilom.\nUkoliko posedujete vise kategorija,za svaku ćete morati da polazete ispite,a ukoliko želite da zadržite samo jednu,moracete da napisete izjavu kojom se odricete ostalih kategorija.


Beogradska arena nosiće narednih pet godina naziv Štark arena - Izazov\nBeta 12. oktobra 2017. 13:45\nNaslovno sponzorstvo Beogradske arene biće dodeljeno Atlantik grupi i ona će narednih pet godina nositi naziv Štark arena, saopštila je danas Gradska uprava.\nPonuda hrvatske Atlantik grupe za naslovno sponzorstvo je po oceni Grada Beograda i Arene bila najpovoljnija, a u narednih 15 dana biće potpisan ugovor kojim će se detaljnije regulisati prava i obaveze sponzora i Arene.\nAtlantik grupa je u Srbiji vlasnik nekoliko firmi medju kojima je i beogradska fabrika konditorskih proizvoda Soko Štark.\n„Beogradska arena će nositi naziv po poznatom domaćem brendu, i to nam je veoma važno. U ovom objektu održane su velike privredne, političke, zabavne i kulturne manifestacije i od velikog je značaja za Grad Beograd“, rekao je gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\n„Na nama je da kontinuirano organizujemo što veći broj manifestacija i dogadjaja, kako bi ona poslovala što bolje i bila još bolje pozicionirana. Arenu očekuju velike investicije sledeće godine, a ulagaćemo u najsavremeniju opremu koja će biti spremna do Fajnal fora u maju. Ovaj objekat će imati medijsku kocku, novo ozvučenje, novo led osvetljenje“, najavio je Mali.\n„Atlantik grupa izuzetno je zadovoljna ishodom konkursa za glavnog sponzora Beogradske arene. Brendovi koje Atlantik okuplja u svom portfoliju imaju dugu tradiciju kvaliteta, a najdublje korene je pustio Štark – simbol pažnje, brige i prijateljstva koje predstavlja i prepoznatljivi simbol Štarkovog srca. Iste ove vrednosti ćemo promovisati i u našem partnerskom projektu Štark areni“, rekao je Vranković.\nIzi džet: Srbiji jedna, Hrvatskoj sedam novih avio linija\nVujović: Milijardu dinara za podršku kupovini prvih stanova\nJavni dug Srbije na kraju oktobra 64,9 odsto BDP-a\nDo ulaska Srbije u EU važe svi sporazumi s trećim zemljama\nNude MSK za 38,5 miliona evra\nZa koncesiju za beogradski aerodrom stigle četiri ponude, Kinezi…\nOdbor za finansije predložio Nebojšu Savića da ponovo bude predsednik…


"Doge" dovele Onanu - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal “Doge” dovele Onanu\nFrancuski šampion – Lil na svom oficijalnom sajtu potvrdio je transfer U19 reprezentativca Belgije (poreklom iz Senegala) – Amadu Onane.\nRadi se o defanzivnom veznom igraču (koji može da odigra i kao centralni bek), a među “Doge” dolazi za sumu od 7 miliona eura (dodatnih 2 miliona eura kroz bonuse) iz nemačkog kluba, Hamburga. Talentovani fudbaler je sa svojim novim poslodavcima potpisao ugovor do leta 2026. godine.\n— LOSC Lille EN (@LOSC_EN) August 5, 2021\nOnana je u mlađih kategorijama igrao za – Anderleht, Brisel, Zulte Varegem, Hofenhajm, a upravo je u drugom timu kluba iz Zinshajma i započeo svoju seniorsku karijeru.\nPredhodnu sezonu proveo je u dresu Hamburga, za koji je odigrao 25 utakmica i postigao dva pogotka.\nPrethodni tekst“Lisice” u problemu\nSledeći tekstKraj jedne ere, Valentino Rosi najavio povlačenje


Najuspešnija i najbogatija Srpkinja u Kanadi Rebeka Mekdonald nikad nije investirala u Srbiji.\nRazlog za to je što, po njenom mišljenju, zdrav biznis ne može da se razvija u bilo kojoj zemlji gde nisu razdvojeni ekonomija i politika.\n"Tamo gde nema pravila ne bih znala kako da plivam. Znam slučajeve, pričali su mi ljudi koji su dolazili u Srbiju da otvore neku firmu, da sve ide do jednog nivoa i odjednom neko dođe i kaže 'to više nije vaše", rekla je intervjuu za Magazin Biznis Rebeka Mekdonald koja je vlasnica kompanije za trgovinu strujom i gasom Just Energy Group sa sedištem u Kanadi.\nNjena firma Just Energy Group zapošljava oko 3.000 ljudi, ima godišnji obrt oko četiri milijarde kanadskih dolara (oko tri milijarde američkih dolara) i listirana je na berzi.\nMekdonald namerava da je proda ako dobije dobru cenu i posveti se radu kroz upravne odbore jer ima dosta poziva, a prihvatila je poziv kanadskih železnica.\nBorac za prava žena (4045)\nReč ''gospođica'' izbačena iz upotrebe u Francuskoj (2071)


Ministrica odbrane BiH Marina Pendeš na sastanku u NATO štabu u Briselu – Radio Vitez\nMinistrica odbrane Bosne i Hercegovine Marina Pendeš će u naredna dva dana boraviti u službenoj posjeti NATO štabu u Briselu (Kraljevina Belgija), gdje će razgovarati sa pomoćnikom Generalnog sekretara NATO-a za politiku i sigurnosne poslove (PASP) Alejandrom Alvargonzalezom.\nTema sastanka se odnosi na analizu rezultata sastanka Sjevernoatlantskog vijeća (NAC)+BiH, održanog 15.03.2018. godine u Briselu, te koordinacija narednih aktivnosti s ciljem dobijanja podrške za aktiviranje MAP-a za BiH.\nSastanak je izuzetno važna aktivnost koja ima uticaj na predstojeća razmatranja statusa procesa evroatlantskih integracija Bosne i Hercegovine.\nPrevious ArticleU 257 kontrola zatečeno 52 neprijavljenih radnika i zapečaćeno 44 objekataNext ArticleJavna rasprava o izdavanju okolišne dozvole za izgradnju MHE “Rijeka”


Direktorka TOS: Tara najtraženija destinacija u 2020. - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Direktorka TOS: Tara najtraženija destinacija u 2020.\n1Piše: FoNet 05. januara 2021. 11.24\nOna je ukazala da su zbog pandemije korona virusa, gotovo svi meseci skoro prošli bez turističkog prometa. Iako je zabeležen znatno manji broj inostranih gostiju, gubitke su koliko-toliko uspeli da nadoknade domaći turisti.\n„Devizni priliv od turizma u Srbiji u prvih deset meseci 2020. godine iznosio je 855 miliona evra, sto je 27 odsto manje nego u istom periodu prošle godine. U 2019. godini smo zabeležili rekordan devizni priliv koji je iznosio 1,436 milijardi evra, imali smo sve razloge da verujemo da će se taj trend nastaviti, što su potvrđivali rezultati turističkog prometa u januaru i februaru, ali je Covid-19 uticao na to da turizam bude jedna od najjače pogođenih privrednih grana“, kaže direktorka TOS.\nKorona virus, pandemija, turisti, Turizam, ugostiteljstvo\nTOS: U Srbiji u 2020. godini upola manje turista\nTOS: Upola manje turista ove godine\n05. januara 2021. u 19.27\nKako spinujete i lažete, kako Tara sa 30 hiljada turista može biti najtraženija od Zlatibora i Vrnjacke banje sa 200 hiljada turista po zvanicnim podacima


RTS :: Savić: Poraz od Partizana uvek boli\nFudbal Savić: Poraz od Partizana uvek boli\npetak, 24. maj 2019, 09:44 -> 10:03\nKapiten fudbalera Crvene zvezde Vujadin Savić, posle poraza u finalu Kupa Srbije, rekao je da je njegov tim odigrao najlošiju utakmicu ove sezone. U bobri za trofej Kupa, fudbaleri Partizana sinoć su pobedili Crvenu zvezdu 1:0 na stadionu "Rajko Mitić".\n"Ne bežim od odgovornosti i na meni kao kapitenu je da izađem i kada je teško. Utučeni smo. Poraz od Partizana uvek boli. Imam obavezu da se izvinim svakom navijaču. Nadam se da ćemo naredne godine biti pravi i da nećemo izneveriti bilo koga. Nadam se da nam ovo neće zameriti. Svi smo zaslužili kritike", rekao je Savić posle meča sa Partizanom, a bio jedini igrač Crvene zvezde koji se pojavio pred novinarima.\nDefanzivac crveno-belih istakao je i da njegov tim nije potcenio Partizan.\n"Moje mišljenje je da smo kvalitetnija ekipa, ali to danas nismo pokazali. Boli to što smo izgubili i što su oni osvojili trofej na našoj 'Marakani'. Sigurno najlošija utakmica ove sezone. Sezona je bila fenomenalna, kada je bilo najpotrebnije bili smo pravi, ali u ovoj utakmici nismo. Idemo utučeni na odmor. Mene će ceo život boleti ovo", zaključio je Savić.\n(petak, 24. maj 2019, 21:09) - pecanac [neregistrovani]\nBolet ce vas jos vise ovo je tek pocetak\n(petak, 24. maj 2019, 15:41) - anonymous [neregistrovani]\ni treba da vas boli\nMarin sa bele tačke duplira prednost Zvezde


Manifestacija Dani bureka u Nišu – burek sa čvarcima od dva metra – TU Magazin\nManifestacija Dani bureka u Nišu – burek sa čvarcima od dva metra\n„Dani Bureka Niš 2019“ je gastronomska manifestacija koju organizuje Unija pekara Niša zajedno sa Turističkom organizacijom Niša od 15. do 18. avgusta na Nišavskom keju.\nOva manifestacija, osim promovisanja svih gastronomskih specijaliteta ovog kraja, pre svega ima za cilj promovisanje “tradicionalnog niškog doručka”, bureka, a ove godine novina je to da će specijalno za ovu priliku po prvi put biti pravljen i burek od dva metra sa čvarcima. Ovaj specijalitet biće podeljen besplatno svim posetiocima.\nDani bureka 2019 okupiće pekare iz Niša ali takođe i goste iz regiona, pa se očekuje učešće gostiju iz Bugarske i Grčke, što potvrđuje znač i regionalni karakter manifestacije.\nBurek se pravi u Nišu po najstarijem receptu, po recepturi čuvenog turskog pekara Mehmeda Oglua koji je burek doneo 1498. godine u Niš. Jedino po čemu se razlikuje od originala je upotreba svinjske masti umesto biljne masnoće.\nZa sve prisutne pripremljen je bogat muzički program prilagođen svim generacijama, kao što je i burek specijalitet omiljen svim generacijama.\nNo Responses to “Manifestacija Dani bureka u Nišu – burek sa čvarcima od dva metra”


Više hiljada zainteresovani na sajmu zapošljavanja za Sloveniju - JUGPRESS\nViše hiljada zainteresovani na sajmu zapošljavanja za Sloveniju\nPod pokroviteljstvom Zavoda Republike Slovenije za zapošljavanje danas je u Sportskom centru Čair organizovan Sajam zapošljavanja tokom koga su građani bili u prilici da saznaju sve o mogućnostima zaposlenja u Sloveniji i apliciraju za neku od otvorenih pozicija.\nNa sajmu, kome je prisustvovalo više hiljada građana, predstavile su se brojne slovenačke kompanije koje su ove godine objavile više od 4.500 slobodnih radnih mesta, što pokazuje interesovanje i potrebu za zapošljavanjem u određenim privrednim delatnostima. Među izlagačima nalaze se i kompanije Kras, Lasertehnik, koncern Kolektor, preduzeće Pošta Slovenije i dr.\nSajmu su prisustvovali i predstavnici dva zavoda za zapošljavanje, a koji su prisutnima dati odgovore na sva pitanja u vezi sprovođenja Sporazuma između Vlade Republike Slovenije i Vlade Republike Srbije o zapošljavanju državljana Republike Srbije u Sloveniji.\n„Bilateralni sporazum Srbije i Slovenije sistematizuje proces zapošljavanja radnika. Zahvaljujući njemu, sve relevantne procedure sprovode se kroz nadležne institucije, što omogućava veću pravnu sigurnost za radnike. Postupak izbora radnika počinje na inicijativu poslodavca koji Zavodu Republike Slovenije za zapošljavanje prijavljuje slobodno radno mesto, dok se informisanje o mogućnosti zaposlenja i izbor kandidata obavljaju u Srbiji. Radnik stiče trogodišnju radnu dozvolu i potpisuje najmanje jednogodišnji ugovor sa poslodavcem“, ovom prilikom istakao je Sandi Meke, šef sektora za saradnju sa poslodavcima pri Zavodu Republike Slovenije za zapošljavanje.\nOsim toga, zbog izuzetnog interesovanja i posećenosti predavanja „Radni i životni uslovi u Sloveniji“ tokom ranije organizovanog sajma, predstavnici Zavoda Republike Slovenije za zapošljavanje isto su održali i u Nišu.\nOvaj jednodnevni sajam za posete je otvoren do 20 časova. Sajam je prethodno organizovan u Beogradu. Više informacija o sajmu i izlagačima dostupno je na stranici https://www.posaousloveniji.rs/


Garda Vojske Srbije: Profesionalni vojnici primljeni u službu | Info | Društvo\n21. maj, 10:22\nGARDA IZABRALA NAJBOLJE: Primljeni novi vojnici 17 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nGARDA IZABRALA NAJBOLJE: Primljeni novi vojnici\n01.06.2017. / 15:11\nIzvor mondo.rs 01.06.2017. / 15:11\nGarda Vojske Srbije primila je danas u profesionalnu službu mlade vojnike izabrane rigoroznom selekcijom kandidata za tu elitnu jedinicu. Gardijski oficiri zadovoljni, kažu da je kvalitet kandidata svake godine sve bolji.\nU kasarni Garde Vojske Srbije u Beogradu obavljen je prijem u službu 37 profesionalnih vojnika, izabranih na konkursu na koji se u februaru prijavilo 113 kandidata.\nPlata gardista - najavljeno povećanje\nPočetna plata profesionalnih pripadnika Garde iznosi 33.000 dinara, a dobijaće i gardijski dodatak i 3.200 dinara za prevoz, uz plaćeno socijalno i zdravstveno osiguranje. Plaća se i prekovremeni rad, a onima koji žive van Beograda prevoz će biti nadoknađen do sume od 12.000 dinara mesečno. Gardisti imaju i beneficiran radni staž, pa dobijaju tri meseca staža na godinu, dok angažovani u vojnoj policiji dobijaju četiri meseca na godinu dana. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je danas značajno povećanje plata u Vojsci Srbije.\nPotpisivanjem ugovora oni su počeli profesionalnu vojnu službu. Po okončanju bezbednosne provere, očekuje se da u Gardu ovog meseca bude primljeno još 13 kandidata.\nNajbolji su izabrani posle rigorozne tromesečne provere, koja uključuje stroge testove fizičke sposobnosti, kao i psihološke testove i bezbednosnu proveru.\nNove vojnike je dočekao načelnik Odeljenja za ljudske resurse Gardepotpukovnik Dejan Veljović, koji im je poželeo dobrodošlicu i da "svi postanu generali".\nVeljović za Mondo kaže izabrani na konkursu prvi ugovor potpisuju na šest meseci, posle kojeg sledi dodatna obuka, a potom se onima koji ispune kriterijume ugovor produžava za još dve i po godine.\nUgovor je moguće produžavati do 40 godine života, a za specijalna formacijska mesta, po odluci ministra odbrane, moguće je produžiti profesionalnu vojnu službu u Gardi i do 50 godine.\nU Gardu su danas primljeni profesionalni vojnici koji će biti raspoređeni u Gardijski bataljon za realizaciju vojnih počasti, Komandni bataljon, i 25. bataljon Vojne policije.\nNatpis "Dobro došli u Gardu" nalazi se na ulasku u kasarnu na Dedinju.\nPotpukovnik Dejan Veljović, načelnik Odeljenja Garde za ljudske resurse održao je kratko predavanje o istorijatu Garde i poželeo dobrodošlicu novim gardistima.\nGardisti potom dobijaju ugovor o radu koji treba da potpišu.\nPo završetku uvodnog predavanja i potpisivanja ugpovora, gardisti idu u svoja zadata odeljenja, i po potrebi na šišanje i brijanje pre oblačenja uniforme.\nPotpukovnik Dejan Veljović\nSledi preuzimanje uniforme i zaduživanje oružja.\nSrpska garda spremna za paradu u Kini\nVeljović navodi da je najviše kandidata odbijeno podjednako zbog psihološke selekcije i zdravstvenih testova, a manje zbog neispunjavanja bezbednosnih uslova.\nNačelnik Odeljenja za ljudske resurse je nove vojnike upoznao sa istorijatom jedinice, koju je osnovao knez Miloš Obrenović, i obavestio ih o budućim zadacima u Gardi.\n"Garda Vojske Srbije je učestvovala na vojnim paradama u Moskvi, Pekingu i Parizu i dobila sve pohvale od najvišeg vojnog i državnog rukovodstva. Najbolji među vama putovaće i u inostranstvo", rekao je Veljović, i istakao da, međutim, vojna služba nije laka, te preneo mladim vojnicima da "ne očekuju da će sve biti bajkovito".\nGARDISTA - PRAVNIK I BOKSERSKI ŠAMPION\nProfesionalnim vojnicima je omogućeno i napredovanje u podoficirske činove, a onima sa završenim fakultetom i da postanu oficiri.\nKnez Miloš Obrenović formirao je ličnu Gardu 1830. godine, a 12. maja 1838. godine osnivanje Garde je ozakonjeno ukazom kneževim ukazom. Gardisti su od tada učestvovali u svim ratovima koje je Srbija vodila. U ratovima u bivšoj Jugoslaviji poginulo je više oficira i vojnika Garde, a tokom NATO bombardovanja 1999. godine njih osam je dalo život braneći otadžbinu. Garda Vojske Srbije dobila je sadašnji naziv 2006. godine, a raniji naziv bio je Gardijska brigada.\nMeđu najboljim kandidatima na poslednjem konkursu istakao se Marko Pavlović iz Valjeva, student prava kome je do diplomiranja ostalo još pet ispita.\nMarko je trenirao i boks i osvajao medalje za mladu reprezentaciju Srbije.\nPavlović za Mondo kaže da se prijavio za službu u Gardi jer voli vojni poziv.\n"Učestvovao sam u podešalonu za Dan Vojske Srbije prošle godine u Zrenjaninu i to mi se dopalo, a i kapetan koji izvodi egzercir me je pohvalio i njegova pohvala me je još više povukla. Primljen sam u Gardijski bataljon, što sam i hteo", navodi Pavlović.\nPavlović očekuje da posle završenog fakulteta postane oficir.\nKristina Pantić iz Obrenovca kaže da se po završetku srednje škole prijavila za dobrovoljno služenje vojnog roka, posle kojeg je htela da nastavi vojnu službu.\n"Čekala sam da bude objavljen neki konkurs za vojsku i izašao je ovaj za Gardu. Konkurisala sam, prošla sam na konkursu i raspoređena sam baš tamo gde sam i želela, u Vojnu policiju. Očekujem napredak u službi. Prezadovoljna sam", ističe Kristina.\nU SLUŽBI DOMOVINE - 50 sklekova za dva minuta\nBrankica Cvetinović iz Loznice, studentkinja zaštite životne sredine na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu planiraa da završi fakultet da bi napredovala u vojnoj službi.\n"Primljena sam u Gardijski bataljon. Zadovoljna sam zbog prijema u profesionalnu vojnu službu i trudiću se da napredujem u karijeri. Ako završim fakultet, gradiću oficirsku karijeru, a ako ne, onda podoficirsku, ali svakako planiram napredak. Mislim da ću uz posao u vojsci uspeti da završim fakultet", navodi Brankica Cvetinović.\nUVOJNIČENJE - ŠIŠANJE, FOTOGRAFISANJE, UNIFORME\nSa novim gardistima razgovarali smo u pauzi uvodnih predavanja o bezbednosnim procedurama i predavanja psihologa.\nNova selekcija za Gardu 30. juna\nGarda će već 30. juna pristupiti novoj selekciji kandidata za profesionalne vojnike. Zainteresovani se detaljnije mogu obavestiti pozivom na telefon 011/2064374.\nPrvi dan u profesionalnoj vojnoj službi namenjen je onome što iskusni oficiri i vojnici nazivaju uvojničenje, jer posle predavanja po procerudi sledi šišanje, fotografisanje za vojne isprave i zaduživaje uniformi.\nMladi profesionalni vojnici očigledno su ozbiljno shvatili svoj novi poziv i prvog dana na poslu svi su se pojavili uredno ošišani i obrijani.\nOficiri kažu da su zadovoljni jer se svake godine na konkurse za prijem u Gardu prijavljuju sve kvalitetniji kandidati.\nOdlazimo iz kasarne Garde dok mladi vojnici prepričavaju ceremoniju jučerašnjeg stupanja na dužnost predsednika Srbije Aleksandra Vučića, u kojoj su značajnu ulogu igrali i pripadnici Garde u plavim uniformama.\nKako su izgledali prijavljivanje kandidata i prvi testovi fizičke sposobnosti, možete pogledati OVDE.\nvojska srbije garda konkurs vojnici vojnik\n02.06.2017. / 08:22\nZaostala oprema, zastarjeli kadar, Slovenija i Hrvatska miljama daleko po NATO standardima...\n02.06.2017. / 07:22\nBas je dosta ljudi konkurisalo od primljeno cak 40 % kandidata...veoma rigorozna selekcija je bila 😂😂😂\n02.06.2017. / 06:51\nDa mi je znati da li vi sto ovo pisete verujete sebi.. sve sto ste napisali je jedna velika LAZ.. vojska je zlo.. nikad vise u uniformu..


DSS ne dolazi na konsultacije zbog programskih razlika sa SNS\nBeta\t 7. juna 2016. 11:05\nKonsultacije mandatara sa Demokratskom strankom Srbije (DSS) o sastavu nove Vlade su bespredmetne zbog temeljnih programskih razloga i nećemo se odazvati pozivu, saopštila je danas predsednica DSS Sanda Rašković Ivić.\nOna je, zahvalivši mandataru na pozivu, ponovila da delegacija te stranke neće otići na konsultacije jer su stavovi DSS o najvažnijim državnim, nacionalnim i ekonomskim pitanjima potpuno suprotni stavovima Srpske napredne stranke.\nRašković Ivić je u pismu mandataru dodala i da su stavovi DSS poptuno suprotni “stavovima sadašnje skupštinske većine i praksi vlada od 2012. godine”, prenela je DSS.\nKandidat za predsednika Vlade i lider SNS Aleksandar Vučić danas će početi razgovore o formiranju nove vlade sa predstavnicima parlamentarnih stranaka.\nU saopštenju SNS-a navodi se da će Vučić razgovarati sa predstavnicima izabranih izbornih lista o razvoju i napretku Srbije u budućnosti i predstaviti osnovne tačke programa nove Vlade Srbije.\nRašković Ivić je navela i da je za predstavljanje programa vlade pravo mesto skupština.\n“Kada je u pitanju druga tema razgovora kandidovana sa Vaše strane, upoznavanje sa programom nove Vlade, jedino pravo mesto je Narodna skupština i sa nestrpljenjem očekujemo da ga izložite na sednici na kojoj će Vlada biti birana”, dodala je ona.\nPredsednica DSS je u pismu kritikovala Vučića zbog stavova o ulasku te stranke u parlament i “osporavanja legalnosti mandata poslanika DSS”.\n“Napominjem da ste u više navrata dali sebi slobodu da javno osporite legalnost mandata poslanika DSS, iznoseći tvrdnju da su “silom ugurani u Skupštinu”, čime Vi ujedno osporavate legalnost Skupštine kao institucije u celini”, navela je ona.\nDodala je i da je osporavanje legalnosti mandata poslanika DSS “samo još jedan, veoma ozbiljan” razlog za odluku da poziv na razgovor sa mandatarom ne prihvate.


Prezentacija u Perastu - Vodacom\nPovodom izgradnje nove kanalizacione mreže u Perastu, 20. februara 2019. godine, u prostorijama mjesne zajednice Perast održana je prezentacija, organizovana za mještane i sve zainteresovane građane. Prezentaciju su održali predstavnici kompanije Fichtner (Njemačka), koja će biti glavni konsultant za projektovanje i njihov partner, kompanija IWA Consult (Srbija) i imala je za cilj upoznavanje prisutnih sa suštinom, mjerama i ciljevima projekta.\nProjekat za rješavanje problema otpadnih voda podrazumijeva potpunu izgradnju kanalizacione mreže na području čitavog grada, dok će se u okviru projekta vodosnabdijevanja vršiti izgradnja dodatnih dionica u sistemu distribucije vode, kao i zamjene dijela stare mreže. Prezentaciji su prisustvovali i predstavnici investitora, ViK-a Kotor i Opštine Kotor.\nU saradnji sa Vodacomom, Ministarstvom održivog razvoja i turizma i Njemačkom razvojnom KFW bankom, Opština Kotor je u okviru III poziva za projektne prijave iz Investicionog okvira za Zapadni Balkan (WBIF), nominovala mjeru izgradnje kanalizacione mreže za naselja Risan i Perast (uključujući tranzitni kanalizacioni sistem prema naselju Muo).\nProjekat je dobio pozitivno mišljenje u postupku odabira projekata (screening), koji je izvršila Evropska komisija i tokom decembra 2018. godine, odobrena su bespovratna sredstva, u iznosu od 4.7 miliona eura, kojima će biti finansirana izgradnja kanalizacione mreže u Risnu i Perastu.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: "Evropa sad" može generisati rast nezaposlenosti\n25. 01. 2022. 10:00 >> 10:04 8\n"Evropa sad" može generisati rast nezaposlenosti\n"Da li će tako biti, ostaje da vidimo. Tu tvrdnju sam temeljio na tome da je program Evropa sad zanemario ono osnovno, a to je produktivnost. Jedan od tri cilja koja su proklamovana je podizanje životnog standarda, drugi je rast zaposlenosti, a treći je smanjenje sive ekonomije", rekao je Kostić.\n"U pitanju je ozbiljan reformski zahvat, pa je razumno primjenjivati ga fazno. Tako se stvaraju uslovi onome što se želi postići, a tako dajete mogućnost i odstupanja od određenih stvari tokom primjene", rekao je Kostić, ocjenjujući da se faze u razvoju ne mogu preskakati.\nSagovornik Linka kaže da se kratkoročno može desiti povećanje, ali da se kasnije može desiti da situacija u potrošmnji bude gora nego sa startne pozicije: "Na osnovu produktivnosti se povećava standard građana, toga ovdje nema".\nOn kaže i da ne vidi na osnovu čega će se desiti rast broja zaposlenih: "Mislim čak da će se desiti ozbiljna mogućnost rasta nezaposlenosti, generisan ovim programom".\nVasilije Kostić Evropa sad\nNerealno očekivati stabilizaciju cijena goriva do kraja godine\nNeostvariv rast od 5,7%, teško do milijarde od turizma\n10. 04. 2022. 5\n27.05. "Želim da se posvetimo razvoju biznis veza sa CG"


Marković i ambasador Kube o odnosima, prijateljstvu...\nMarković i ambasador Kube o odnosima, prijateljstvu…\nTanjug 12. septembra 2018. 15:02\nJAGODINA – Ambasador Kube u Srbiju Gustavo Trista del Todo i predsednik Skupštine grada Dragan Marković – Palma danas su sa zejedničke konferencije za novinare u Jagodoni poručili da su bilateralni politički odnosi dve zemlje na visokom nivou, te da ih odlukuje tradicionalno prijateljstvo.\n„Kuba je naš veliki prijatelj i kada bi Srbija i Jagodina odlučivali Kubi nikada ne bi bile uvedene sankcija, jer Srbija zna šta su sankcije i kako je živeti pod njima“, rekao je Marković.\nGovoreći o aktulenoj situaciji na Kosovu Marković je rekao da Hašim Tači nema legitimitet da pregovara u Briselu, za razliku od predsednika Aleksandra Vučića, te istakao da od deset najmnogoljudnijih država sveta, njih sedam nije priznalo nezavisnost Kosova, a to su Kina, Indija, Indonezija, Brazli, Ruska Federacija, Nigerija, Meksiko.\nKada bi Srbija mogla da raspiše referndum u svetu na ovu temu, odnos bi u našu korist bio 2:1, primetio je Marković.\nOn je naveo i da je Srbija ispoštovala sve obaveze iz Brisela, za razliku od Prištine, te konstatovao da „nigde u svetu nije bilo da suverena država pregovara sa onima koji su bili teroroisti i ratovali protiv nje kao što slučaj sada s ljudima koji su na čelu privremenih organa Kosova i Metohije“.\n„Predsedniku Vučiću nije lako da sa takvima pregovara“, zaključio je.\nAmbasador Gustavo je istakao da je Kuba uvek bila i biće uz Srbiju, da je to bila i kad je Srbija bombardovana 1999, a da je Fidel Kastro tada javno osudio agresiju i rekao da je to „genocid nad Srbijom“.\n„Iako smo daleko mi smo bliski, prošle godine Kubu je posetilo 6.000 turista iz Srbije“ rekao je Gustavo i najavio prezentaciju u Privrednoj komori Srbije, 24. septembra na temu „Kako poslovati sa Kubom“.\nMarković je ambasadoru Kube uručio grb grada Jagodine, a zatim su zajedno posetili Turistički kompleks „Đurđevo brdo“, Akva park, Muzej voštanih figura, ZOO vrt i Izletište „Potok“.


"Fox" prihvatio 71 milijardu dolara vrednu ponudu "Diznija"\nAkcionari kompanije "21st Century Fox" prihvatili su danas ponudu "Volta Diznija" vrednu 71 milijardu dolara za preuzimanje Fox-ovog zabavnog programa.\nKompanija "Dizni" je prošlog meseca bila primorana da poboljša svoju ponudu, nakon što je Komkast korporacija, najveća američka kablovska kompanija, dostavila 66 milijardi dolara vrednu ponudu za kupovinu Fox-ovog odeljenja, podseća Rojters.\nKomkast je, međutim, prošle nedelje izašao iz trke.\nPonuda "Diznija" je već dobila "zeleno svetlo" američkih regulatora.\nVideo: Diznijevi dvorci u stvarnom životu\nNAJVEĆA NJIHOVA TRANSAKCIJA Kompanija IBM kupila Red Hat za 34 MILIJARDE dolara\nKinezi kupuju skoro 8.000 aviona u vrednosti od 1.200 MILIJARDI DOLARA