amscg – Portal Podgorica\nTags : amscg\nPortal Podgorica 4 јуна, 2021\nU Crnoj Gori jutros se saobraća po suvim putevima, a vidljivost je smanjena po kotlinama, saopšteno je iz Auto-moto saveza Crne Gore. Saobraćaj na putu Đurđevića tara – Mojkovac, u mjestu Sokolovina zatvoren je za sve vrste vozila od osam do 11 i od 13 do 16 sati, zbog postavljanja zaštitnog pletiva u svrhu sprečavanja […]Detaljnije\nU Crnoj Gori jutros se saobraća po mokrim i klizavim putevima i vidljivost je smanjena, saopšteno je iz Auto moto saveza (AMSCG). Iz AMSCG upozorili su da kiša pogoduje stvaranju sitnih odrona i vozačima savjetovali opreznu vožnju. Saobraćaj na putu Mihajlovica – Pljevlja biće obustavljen od devet do 11 i od 13 do 15 sati […]Detaljnije\nU Crnoj Gori jutros se saobraća po mokrim i klizavim putevima, saopšteno je iz Auto moto saveza (AMSCG). Iz AMSCG upozorili su da kiša pogoduje stvaranju sitnih odrona i vozačima savjetovali opreznu vožnju. Na magistralnom putu Danilovgrad – Podgorica saobraćaj je promijenjen sa dvosmjernog na jednosmjerni, uz povremene prekide ne duže od 15 minuta. Saobraćaj […]Detaljnije\nPortal Podgorica 13 маја, 2021\nU Crnoj Gori jutros se saobraća po suvim putevima, saopšteno je iz Auto moto saveza (AMSCG). Iz AMSCG upozorili su na učestale sitnije odrone na dionicama koje prolaze kroz usjeke i vozačima savjetovali opreznu vožnju i poštovanje pravila saobraćaja. Na magistralnom putu Danilovgrad – Podgorica saobraćaj je promijenjen sa dvosmjernog na jednosmjerni, uz povremene prekide […]Detaljnije\nU Crnoj Gori jutros se saobraća po suvim putevima i uz dobru vidljivost, saopšteno je iz Auto moto saveza (AMSCG). Iz AMSCG upozorili su na učestale sitnije odrone na dionicama koje prolaze kroz usjeke i vozačima savjetovali opreznu vožnju i poštovanje pravila saobraćaja. Na magistralnom putu Danilovgrad – Podgorica saobraćaj je promijenjen sa dvosmjernog na […]Detaljnije\nU Crnoj Gori jutros se saobraća po suvim putevima i uz dobru vidljivost, saopšteno je iz Auto moto saveza (AMSCG). Iz AMSCG upozorili su na učestale sitnije odrone na dionicama koje prolaze kroz usjeke i vozačima savjetovali opreznu vožnju i poštovanje pravila saobraćaja. Saobraćaj na putu Mihailovica – Pljevlja biće obustavljen od devet do 11 […]Detaljnije\nU većem dijelu Crne Gore jutros se saobraća po suvim putevima, saopšteno je iz Auto moto saveza (AMSCG). Iz AMSCG upozorili su na učestale sitnije odrone na dionicama koje prolaze kroz usjeke i vozačima savjetovali opreznu vožnju i poštovanje pravila saobraćaja. Saobraćaj na putu Mihailovica – Pljevlja biće obustavljen od devet do 11 i od […]Detaljnije\nU Crnoj Gori jutros se saobraća po suvim putevima i uz dobru vidljivost, saopšteno je iz Auto moto saveza (AMSCG). Iz AMSCG upozorili su na moguće sitnije odrone na dionicama koje prolaze pored klisura. Saobraćaj na putu Šćepan Polje – Nikšić, na dionici Zaborje – Jasenovo polje, promijenjen je sa dvosmjernog na jednosmjerni. Zbog klizišta […]Detaljnije\nPortal Podgorica 22 априла, 2021\nU Crnoj Gori jutros se saobraća po suvim putevima, saopšteno je iz Auto moto saveza (AMSCG). Iz AMSCG su upozorili da su mogući sitniji odroni na dionicama koje prolaze kroz usjeke i vozačima savjetovali da vožnju prilagođenu uslovima na putu. Na putu Nikšić – Šavnik – Žabljak obustavljen je saobraćaj za kamione sa prikolicom i […]Detaljnije


U svojoj knjizi "Kako smo Srbima podmetnuli Otpor", bivši komandos iz Vijetnama Robert Helvi, američki vojni obaveštajac i operativac specijalnih ratova, seća se tajnih sastanaka 2000-te, u budimpeštanskom hotelu Hilton, sa grupom od 12 "srpskih" regruta, koji će činiti jezgro američke obaveštajno-subverzivne grupe pod zvučnim nazivom "Otpor", i čiji će zadatak biti uklanjanje režima Slobodana Miloševića.\nU knjizi pominje i ime Marka Blagojevića, koga je nedavno Aleksandar Vučić izabrao za direktora Kancelarije za pomoć i obnovu područja pogođenih poplavama. Hejli kaže: "...Marko Blagojević (CESID) je posebna priča, on verovatno smatra da 'svojoj' otadžbini Srbiji još nije dovoljno duboko zabio nož u leđa...Nedavno, prilikom pokušaja organizovanja subverzivne i anti-državne (anti-ruske) aktivnosti (za potrebe zapadnih obaveštajnih službi) u ruskom 'Podmoskovlju', Marko Blagojević (CESID) je demaskiran javno od strane ruske državne televizije i hitno proteran iz bratske Rusije".\nKo je uopšte Marko Blagojević? Javnost je prvi put za njega čula još 1997. godine, kada ga je pokojna Slobodanka Nedović, profesorka Pravnog fakulteta u Beogradu, koja je bila i osnivač Centra za slobodne i demokratske izbore (CESID), dovela u ovu organizaciju kao "spoljnog momka". Tek njenom smrću (2004. godine), Blagojević počinje da izigrava važnog čoveka. Ta predstava mu je uspela samo zahvaljujući činjenici da je CESID već bio dovoljno poznat, i prema rezultatima rada i priznat.\nAli, zašto je Vučić izabrao Blagojevića, postaje jasno analizom nekih njegovih izjava koje nas podsećaju kako su nam Amerikanci "uterali demokratiju". U jednoj od njih, koju je dao za englesko govorno područje, Blagojević govori o saradnji sa američkim vlastima i organizacijom IRI koju opisuje kao glavnog utemeljivača srpskih demokratskih reformi i priznaje da su "reforme" u Srbiji američki proizvod, odnosno, da SAD i IRI imaju ulogu onih koji "ne pomažu", nego onih koji omogućavaju, pokreću i predstavljaju temelj "reformskih procesa" Srbije.\nDa bi bilo jasnije o čemu je reč, IRI je organizacija koju finansira vlada SAD iz državnog budžeta. Poznata je u svetu po nizu državnih prevrata koje su realizovali širom sveta, po svojoj direktnoj vezi sa CIA i jedna je od organizacija koja je kreirala ideju albanskog Kosova, razbijanje Srbije i sprovođenje antisrpskih procesa u Srbiji.\nNaravno, i Blagojević je "abonent" ove organizacije. Kao i mnogih sličnih koje rade na devastaciji Srbije kao države.\nU Vladi Srbije osam ministara su pripadnici gey populacije! I njihova sabrat Marko Blagojević dolepršao je u njihovo jato, kao brojač para.


NEKADA SU BILI RIVALI Svetski šampion u Formuli 1 ima jaku poruku za Šumahera\nFoto: FLAVIO LO SCALZO / EPA;\nLegendarni vozač Formule 1 Mihael Šumaher pre četiri godine je doživeo tešku nesreću na skijanju... Njegovo stanje je od tog trenutka veoma teško, porodica se ne oglašava, a poruke podrške stižu sa svih strana. Uz Šumija su i kolege, a njemu se poklonio i Luis Hamilton.\nSvetski šampion je u prošlosti vodio žestoke borbe za Mihaelom Šumaherom na stazi, znao je da namuči nemačkog vozača, ali nikada nije prestao da ga poštuje.\nTako je i sada, kada je Britanac pokazao da nije zaboravio legendarnog vozača. Bez obzira što mi je idol Ajrton Sena, Hamilton nije propustio priliku da oda počast Šumaheru.\n- Mihaele, čast mi je što sam na ovogodišnjoj trci za Veliku nagradu Belgije uspeo da izjednačim tvoj rekord po broju pol pozicija. Neprestano se molim za tebe i tvoju porodicu - napisao je Hamilton na Tviteru.\nKimi Raikonen kidnapovan i ucenjivan, "ledeni Finac" jedva spasao živu glavu!\nJednog od najpoznatijih vozača u Formuli 1 i člana Lotus tima Kimija Raikonena nepoznata grupa kriminalaca kidnapovala je i potom ucenjivala.\nFERARI PREKINUO NEGATIVAN NIZ Raikonen na pol poziciji u Monci\nVozač Ferarija Kimi Raikonen startovaće sa pol pozicije na trci za Veliku nagradu Italije u šampionatu Formule 1.


HomeEkonomijaKako se prijaviti za 100+100 evra i preći na e-fiskalizaciju?\nKako se prijaviti za 100+100 evra i preći na e-fiskalizaciju?\n16/10/2021Redakcija BALKAN TVEkonomija, Vesti0\nMinistar finansija Siniša Mali podelio je na Instagram profilu Ministarstva finansija video u kojem je objasnio kako se može izvršiti prijava za 100+100 evra i preći na e-fiskalizaciju.\nMali je naveo da je na portalu Poresku uprave ePorezi moguća prijava za subvencije za nabavku novih fiskalnih uređaja za sve obveznike novog sistema fiskalizacije.\nIzvor: RTV (Ilustracija)\nNovi obveznici treba da unesu još dva podatka – ukapan broj lokacija za uređaje i broj računa u svojoj banci, na koji žele da im bude uplaćena subvencija.\nSmit: Mala, ali moćna grupa ljudi ne želi da postoji Specijalni sud


Otvorena digitalna platforma PKS za cirkularnu ekonomiju – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeEkonomijaOtvorena digitalna platforma PKS za cirkularnu ekonomiju\nOtvorena digitalna platforma PKS za cirkularnu ekonomiju\n23/03/2021Redakcija BALKAN TVEkonomija, Vesti0\nSrbija će na zelenoj tranziciji imati rast od jedan odsto bruto društvenog proizvoda i ako znamo da će to povećati otpornost naše ekonomije na klimatske promene, onda je prelazak na cirkularnu ekonomiju veoma dobra stvar, ocenio je rukovodilac Centra za cirkularnu ekonomiju Privredne komore Srbije (PKS) Siniša Mitrović.\nOn je na otvaranju Digitalne platforme za cirkularnu ekonomiju, namenjene razmeni informacija, znanja i aktivnosti privrede Srbije u procesu zelene tranzicije koju je uradila PKS istakao da je ovo i šansa da se srpska ekonomija remontuje u skladu sa niskokarbonskim promenama.\n„Mi sada u sistemu CE HUB-a dižemo dva pilona od kojih je jedan Alijansa za zelenu tranziciju u kojoj imamo 23 osnivača a drugi su zeleni menadžeri u kompanijama, koji bi trebalo da budu zaduženi za procese tranzicije“, istakao je Mitrović.\nZa naredne dane je najavio direktne kontakte sa svima koji izraze interesovanje da budu deo Alijanse za tranziciju.\n„Izaći ćemo s vrlo preciznom agendom transfera znanja. Opet ćemo u okviru Poslovne akademije realizovati Akademiju cirkularne ekonomije, jer smo shvatili da su sada dva ključna alata transfer znanja i pristup finansijama“, rekao je Mitrović.\nSavetnik za strana ulaganja u Kabinetu predsednika Srbije Marko Pećanac je istakao da prelazak na cirkularnu ekonomiju nije pitanje politike države već pitanje opstanka domaće privrede koje treba da je učini konkurentnom.\n“ Što se države tiče, tu smo da vas saslušamo i da se donesu norme koje će pomoći privredi“, poručio je privrednicima Marko Pećanac i dodao da mogu računati na podršku kabineta predsednika i Vlade Srbije da cirkularna ekonomija u Srbiji zaživi.\nProgramski direktor za životnu sredinu i borbu protiv klimatskih promena u Delegaciji EU u Srbiji Antoan Avinjon je ocenio da proces tranzicije treba da se ubrza i da Delegaciji EU ograničenim sredstvima pokušava da pomognemo srpskoj privredi da sprovede taj proces.\n„Skoro smo objavili poziv za izražavanje interesovanja za međunarodne organizacije da predlože mere za pet stubova zelene agende“, naveo je Avinjon.\nPredstavljajući digitalnu platformu, saradnica tima CE HUB-a Sandra Kamberović je istakla da PKS ima lidersku poziciju kao savetnik privredi na putu razvoja cirkularne ekonomije.\nCilj platforme, prema njenim rečima jeste da pomogne privredi i da se vidi da transformacija poslovanja može biti značajno podržana iz različitih izvora, uključujući i izvore iz Evropske unije.\nNavela je da platforma na početnoj strani ima četiri celine koje se tiču tranzicije.\n„U HAB-u je glavni fokus na edukaciji, gde ćemo kroz vebinare raditi određene teme ove godine a i privrednici će moći da predlažu teme“, rekla je Kamberović i dodala da je jedna od tema svakako i dekarbonizacija.\nOstale celine su posvećene zelenoj alijansi, gde se od privrede prikupljaju informacije i mišljenja o ovom procesu, dok će se u delu o aktuelnostima nalaziti informacije o radu države vezanom za ovo područje kao i informacije iz Evrope.\nPomoć EU za turistički sektor, prva isporuka u Golubac\nMirović u Gospođincima i Čurugu: Obnova škole, ne štedeti na razvoju poljoprivrede (video)


Gradonačelnik Subotice Jene Maglai i direktor Garancijskog fonda AP Vojvodine Goran Vasić potpisali su danas Ugovor o regulisanju međusobnih odnosa u realizaciji Konkursne linije za odobravanje garancija za obezbeđenje dugoročnih kredita namenjenih finansiranju kupovine nove opreme za navodnjavanje i protivgradnu zaštitu kroz sufinansiranje dela kamate za nalogodavce po garancijama Fonda sa teritorije grada Subotice.\nSubotica je prva lokalna samouprava u našoj zemlji koja je, uz saglasnost nadležnog Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, pokrenula ovakav program, istakao je, posle potpisivanja ugovora, gradonačelnik Maglai, i dodao da je grad Subotica u 2014. godini iz sredstava od zakupa državnog zemljišta opredelio 18.500.000 dinara za subvencionisanje kamata korisnicima kredita.\n- Sa ovih 18,5 miliona dinara naši poljoprivredni proizvođači mogu da povuku novčana sredstva iz poslovnih banaka u visini od oko 200 miliona dinara. Krajem ove nedelje ćemo raspisati konkurs za poljoprivrednike. Očekujemo prijavljivanje većeg broja aplikanata, a visina sredstava po potencijalnom korisniku će verovatno biti limitirana na iznos između 20.000 i 50.000 evra. Za sledeću godinu ćemo, takođe, predvideti određena sredstva, tako da će naši poljoprivredni proizvođači moći da povuku oko 300 miliona dinara kredita za kupovinu nove opreme za navodnjavanje i protivgradnu zaštitu – naglasio je Jene Maglai.\nS obzirom na to da Garancijski fond AP Vojvodine pod sličnim uslovima podržava žensko preduzetništvo, kao i kooperante koji bi želeli da potpišu ugovore sa velikim fabrikama, gradonačelnik Maglai je najavio da očekuje podršku koalicije da grad Subotica, u cilju pospešivanja proizvodnje subotičkih malih i srednjih preduzeća, na proleće 2015. godine potpiše nove ugovore sa Garancijskim fondom vezane za žensko preduzetništvo i kooperante.\nGoran Vasić je rekao da će sredstva za kupovinu opreme za navodnjavanje i protivgradnu zaštitu biti odobrena odmah posle Nove godine, da očekuje da će biti započeto 50 do 60 novih investicija na teritoriji grada Subotice, da je reč o kreditima na pet i sedam godina i da će kamatna stopa od 7,5 posto zahvaljujući subvencijama koje će obezbediti grad Subotica biti smanjena na tri posto.\n- To je jedna od najpovoljnijih kreditnih linija koja se može dobiti u našoj zemlji u ovoj oblasti. Mi smo potpisali ugovore o saradnji sa 10 prvoklasnih banaka koje prate naše aranžmane i podržavamo dobre domaćine, one koji uzimaju kredite i redovno ih plaćaju. Kada poljoprivrednici plate svoj anuitet na godišnjem nivou dokumentaciju će doneti u Gradsku upravu u Subotici gde će im biti refundirana sredstava za kamate – kazao je Vasić.\nOn je naveo da Garancijski fond ima sporazum i sa Pokrajinskim sekretarijatom za poljoprivredu da ukoliko ovi aranžmani budu bili na sistemu pokrajinskih subvencija, da im se deo te investicije vraća, onda će automatski i taj njihov kredit ući u aplikaciju i za taj dodatni aranžman.


Hocu.ba Konkurs za pisce: Video Tales – Once Upon the Balkans – Hocu.ba\nKonkurs za pisce: Video Tales – Once Upon the Balkans\nOrganizacija Balkan Writers Project započinje još jedan dinamičan projekat, te poziva na učešće sve one koji vole kreativno pisanje i snimanje filmova.\nŽelimo da povežemo kreativne ljude sa Balkana i šire, kako bismo zajedno ostvarili projekat u kome se pisanje i film prepliću u jedan snažni i inovativni narativni oblik.\nŠto se tiče žanra, ideja i stila pisanja/snimanja filma, ne postoje ograničenja. Dobrodošle su sve ideje obuhvaćene širokim opsegom interpretacija i asocijacija na temu „Balkan“. Anegdote, fikcija, priče iz prošlosti, sadašnjosti ili budućnosti, poezija i proza…Na vama je da odlučite. Želimo da iskoristimo ovu kreativnu saradnju da razmenimo priče o regionu koji nam je svima zajednički i prema kome delimo ljubav, kroz mnoštvo različitih glasova, perspektiva i formi.\nOvo će biti naš najambiciozniji projekat do sada i radujemo se da u saradnji sa vama kreiramo ovo veče posvećeno miltimedijalnom pripovedanju.\n1. Pisce: svi zaljubljenici u pisanje bilo kog žanra i forme su dobrodošli! Ako osećate da u vama navire priča, mi ćemo vam omogućiti da je ispričate.\n2. Filmske stvaraoce: kako amatere, tako i profesionalce, koji žele da snime kratak film inspirisan odabranim pričama i pesmama koje će učesnici slati u prvom delu projekta. Ako ste znatiželjni i želite da sarađujete sa drugim kreativcima, pozivamo vas da istražite odabrane teme.\nDela svih odabranih pisaca i filmskih stvaraoca biće predstavljena u toku interaktivne večeri javnog čitanja i filma u Poletu, 30. juna u 18.00 časova.\nNakon promocije, svi odabrani kratki filmovi, u kombinaciji sa glasovnom naracijom priče ili pesme, biće objavljeni na Youtube kanalu organizacije Balkan Writers Project!\nPridružite nam se u stvaranju jedinstvene kombinacije filma i pisane reči – podelite svoja dela sa nama i postanite pioniri ove nove forme pripovedanja!\nZa dodatne informacije o organizaciji ove inicijative i specifikacijama za slanje radova, pogledajte link ispod, ili nam pišite na: [email protected]\n“Konkurs za učestvovanje: Prvi deo ‒ Konkurs za pisce” je otvoren!\n“Konkurs za filmove” sa instrukcijama i specifikacijama, biće objavljen zajedno sa odabranim pričama/pesmama 3. juna, tako da, ostanite s nama!\nPratite našu FB stranicu i ovaj FB događaj za sve novosti o promociji, projektu i konkursima:\nAutor Hocu.ba praksa balkan film konkurs pisci projekat\n« Metamorfaza: Poziv za prijem novih članova\nFoto konkurs: Položaj žena u društvu »


BEOGRAD - Nacrt zakona o naknadama za korišćenje javnih dobara ne uvodi ni jednu novu dažbinu, već obezbeđuje predvidljivost, konkurentnost i racionalno korišćenje prirodnih resursa, izjavila je danas savetnik u Ministarstvu finansija i privrede Milica Bisić.\nPrema njenim rečima, razlog za donošenje ovog zakona je da se uspostave pravila u sistem javnih prihoda i da se sve javne dažbine regulišu jednim zakonom. Taj dokument na sistemski način uređuje plaćanje naknada koje su postojale i do sada u različitim zakonima koje regulišu određene oblasti - rudarstvo, poljoprivredno zemljište, zaštita životne sredine i vode, rekla je Bisić na prvoj javnoj raspravi o nacrtu tog zakona, u Privrednoj komori Srbije.\nOna je precizirala da je tim zakonom regulisano 15 naknada, a definisani su njihovi najviši iznosi koji ne moraju biti toliki. Bisićeva je objasnila da se ovim zakonom menja 20 drugih zakona, pa je bilo apsolutno nemoguće u kratkom roku proveriti visinu svake od ovih naknada. Ona je navela da je primena novog zakona definisana za početak 2014. pa privrednici i industrija imaju dovoljno vremena da iznesu svoje sugestije i primedbe. Bisićeva je ponovila da nije reč o novom poreskom zakonu, nego o aktu čiji je cilj da se obezbedi predvidljivost poslovanja, napomenuvši da je planirano da visina svih naknada bude poznata do 30. septembra tekuće godine za narednu godinu.\nPotpredsednica PKS Vidosava Džagić istakla je da privrednici traže da se ovim zakonom precizno definiše mehanizam i kriterijumi naplate kao i visina taksi i naknada. Ona je istakla da bi kriterijumi i visina naknada trebalo da budu određeni zakonom čime bi bila obezbeđena transparentnost, a ne da se taj posao ostavi vladi da periodično utvrđuje.\nNacrt zakona o naknadama za korišćenje javnih dobara predviđa ukidanje dodatnih izvora finansiranja za filmsku idnustriju - preko RRA, RATEL i RTS, pa je predsednik Upravnog odbora Filmskog centra Srbije Darko Bajić zatražio sastanak sa predstavnicima Ministarstva finansija kako bi se razrešio ovaj problem. Zakon o kinematografiji predviđa da se za podsticanje domaće kinematografije obezbeđuju sredstva iz budžeta Srbije, autonomne pokrajine i lokalne samouprave.\nZakonom je predviđeno da se za film daje 1,5 odsto od ukupne mesečne pretplate za RTS, 20 odsto sredstava od naknade koju emiteri plaćaju od RRA, a 10 odsto od sredstava od naknade koju telekomunikacioni operateri plaćaju RATEL-u.\n"Vi ste imali dobru nameru kada ste pravili ovaj zakon. Dobre namere su nekad put do pakla. Za nas ste napravili put do pakla", rekao je Bajić ukazujući da su 20 godina pokušavali da nađu sistem za finansiranje filma, da to ne bude paušalna pomoć svake godine.\nPema njegovim rečima RTS duguje već tri godine kinematografiji predviđenih 1,5 odsto od mesečne pretplate.\n"Mi znamo da su oni u problemu ali i kinematografija Srbije je u problemu. Mi ne kažemo da hoćemo da uništimo javni servis. Naprotiv, mi hoćemo da pronađemo rešenje", rekao je Bajić.\nPojedine učesnike u rapsravi interesovalo je zbog čega je u nacrtu ovog zakona definisan gornji limit za naknade za korišćenje prirodnih resursa ali ne i donji limit, jer ukoliko ta odredba ostane u zakonu može desiti da neko zatraži da plaća naknadu od, na primer, 0,01 odsto za korišćenje prirodnih resursa jer nije određena donja granica. Predstavnik Ekološkog centra iz Vršca Dejan Maksimović ukazao je predstavnicima ministarstva da je ukidanjem naknade na motorna vozila za posledicu imalo smanjenja sredstava koje lokalne samouprave izdvajaju za ekologiju. On je predložio da se u novom zakonu uvede skala za izdvajanje dela novca koje se prikupe od taksi i naknada, koje bi se izdvajale za lokalne samouprave i to tako da one nerazvijenije dobiju više novca.\nTagovi: javni prihodi, javna dobra, Ministarstvo finansija, prirodni resursi, javna preduzeća


Raseljena deca iz Sirije u izbegličkom kampu u Idlibu, blizu sirijsko-turske granice.\nDo kraja godine je ostalo samo osam nedelja, a UNICEF navodi da je prikupljeno samo 53% od 295 miliona dolara koliko je fondu potrebno ove godine. Ako se taj manjak hitno ne nadomesti, organizacija upozorava da će deci biti uskraćena vitalna pomoć.\n“Temperature brzo padaju a cilj UNICEF-a je da obezbedi zimsku odeću za 578.000 dece, uzrasta od beba do 14-godišnjaka, koji žive u kampovima, kolektivnom smeštaju, hraniteljskim porodicama ili područjima sa akutnom nestašicom osnovnih potrepština. U ovom trenutku, imamo sredstva za 365.000 dece. Bez dodatnih fondova, 220.000 dece će ostati bez pomoći", istakla je Merkado.\n“U severoistočnoj Siriji, gde žive neka od najugroženije dece u zemlji, zahvaljujući radu UNICEF-a 2019. je vakcionisano oko pola miliona dece, 150.000 dece je dobilo psiho-sociološku podršku a 100.000 dece dobilo priliku da se školuje", ističe Merkado.\nPružanje pomoći deci u tom području je otežano od kada je turska vojska u oktobru izvršila invaziju u regionnu pod kurdskom kontrolom. Uprkos povećanim bezbednosnim rizicima, koji ograničavaju slobodu kretanja, UNICEF ističe da je najozbiljnija prepreka za fond - nedostatak novca.\nSirijska vlada dozvolila UN da pruže pomoć civilima u Guti


Stvar je u tome da se svet promeni (feljton): 13. Filozofija prakse[12 min. za čitanje]\nDžon Molinju 04/05/2017, 14:02 409 Views\nPred vama je poslednje, trinaesto poglavlje. Linkovi ka ostalim poglavljima: P, 1, 2, 3a, 3b, 3c, 4, 5a, 5b, 6, 7, 8, 9a, 9b, 10, 11a, 11b, 12a, 12b, 12c, 13…\nDijalektika ima revolucionarne implikacije jer je zasnovana na činjenici da se sve menja, te da je zato kapitalizam osuđen na propast. Dijalektički materijalizam, po Marksu, „[…] izaziva ljutnju i užasavanje buržoazije i njenih doktrinarskih zastupnika, jer u pozitivno razumevanje postojećeg stanja unosi ujedno i razumevanje njegove negacije, njegove nužne propasti; jer svaki nastali oblik shvata u toku kretanja, dakle i u njegovoj prolaznoj strani; jer se ni prema čemu ne odnosi sa strahopoštovanjem i jer je u svojoj suštini kritička i revolucionarna“.\n„[…] Kako za masovno stvaranje te komunističke svesti, tako i za ostvarenje same stvari, nužno je masovno menjanje ljudi koje je mogućno samo u praktičnom pokretu, u revoluciji; dakle, revolucija je nužna ne samo zato što je vladajuću klasu nemogućno svrgnuti na neki drugi način, već i zato što klasa koja nju svrgava samo u revoluciji može uspeti da se otarasi sve stare pogani i postane sposobna da izgradi novi temelj društva.“\n„Boljševizam nije puka doktrina, već sistem revolucionarnog treninga za proleterski ustanak. Šta je boljševizacija komunističkih partija? To je treniranje istih na takav način, i uticanje na odabir takvog vođstva, koje će ih sprečiti da skrenu kada kucne čas za njihov Oktobar. To je ceo Hegel i mudrost knjiga i značenje sve filozofije…“\nPrethodni članak Stop izbacivanju porodice Havatmi na ulicu!\nNaredni članak Zašto je Marks još uvek bitan?


Ostali sportovi - Streljaštvo: KUP Srbije vazdušnim oružjem\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 18 decembra, 2011\nU subotu 17.12.2011.godine u Novom Sadu je održano 3.kolo kup-a SS Srbije za juniore i seniore vazdušnim oružjem. Od sedam strelaca iz SD „Pančevo 1813“ koji su ovoga puta nastupili, najuspešniji je Gabriel Dautović koji se nakon rezultata iz trećeg kola plasirao u ona finala Kupa, za juniore i za seniore vazdušnom puškom. Za finalni meč Kup-a SS Srbije od osam najboljih po kategorijama, koji će biti održan 10.februara 2012.godine iz Pančeva se plasirala Tijana Kolarik u kategoriji juniorki puškom (treća) i Marija Bubalo u kategoriji juniorki pištoljem (treća).\nIako su dobro pucali, Tašana Bogatinovski i Dejan Pešić nisu uspeli da se plasiraju za finalni meč i nalaze se na spisku kategorije seniora na devetom mestu kao rezerve. Za plasman su odlučivale nijanse, jer je bilo više učesnika sa istim brojem bodova. Tako je i Aleksandar Zubović bio blizu osvajanja bodova, sa 558 krugova iz vazdušnog pištolja čime je postigao lični rekord i deseto mesto na listi seniora, što je njegov veliki napredak.\nSlede dva međunarodna takmičenja u Sloveniji sredinom januara, i Minhenu krajem januara 2012. godine, a za mlađe takmičare peto kolo Lige Vojvodine u Zrenjaninu i prvo kolo Kup-a Srbije takođe krajem januara 2012.godine.


Jokić obezbijedio poklone osnovcima za Dan grada Sombora – ASinfo Portal\nJokić obezbijedio poklone osnovcima za Dan grada Sombora\nProslavljeni srpski košarkaš i as Denver Nagetsa Nikola Jokić i ove sezone blista na praketima najjače lige svijeta, ali ne zaboravlja korjene i odakle je potekao, pa je ponovo obradovao mališane iz rodnog Sombora.\nPovodom proslave Dana grada Sombora – 18. februara, fondacija “Nikola Jokić i prijatelji” zajedno sa košarkaškim klubom “Joker” svakom učeniku od prvog do osmog razreda iz Sombora poklonila majicu, a sve sa ciljem promocije sporta i zdravog načina života u osnovnim školama.\n“Ovo je bila odlična prilika da naše osnovce podsetimo da je Sombor grad šampiona, da treba se bave sportom i da veruju u svoje snove. Za uzora imaju vrhunskog sportistu kakav je Nikola Jokić, koji im je na svom primeru najbolje pokazao kako se stiže do uspjeha”, prenosi se u saopštenju Fondacije izjava gradonačelnika Sombora Antonija Ratkovića.\nPrema njegovim riječima, ovom akcijom bilo je obuhvaćeno svih 20 osnovnih škola sa opštine Sombor, a podijeljeno je šest hiljada majica.\n“Zato moram da istaknem veliku zahvalnost svim dobrim ljudima, a posebno fondaciji ‘Nikola Jokić i prijatelji’ i KK ‘Joker’ na ovom divnom gestu koji je na najljepši mogući način upotpunio našu proslavu Dana grada Sombora”, zaključio je Ratković.\nFondacija “Nikola Jokić i prijatelji” od 2016. godine obezbijedila je donaciju sportske opreme za oko 2.500 sportista iz Sombora.\nTakođe, pomagala je u liječenju bolesne djece, zatim kovid ambulante tokom pandemije i radila na poboljšanju sportske infrastrukture u Somboru…\n“Maksimalno se trudimo da pomažemo i podržavamo lokalnu zajednicu, jer nam je želja da kroz ovakve i slične programe na najbolji način predstavimo Sombor i usmerimo pažnju na naš grad. Ovo je samo jedna u nizu akcija, a u budućnosti ćemo se potruditi da zajedničkim snagama uradimo još dobrih stvari za Sombor. Naš cilj je da se bavimo razvojem Sombora, ne samo u oblasti sporta već i u drugim sferama života”, konstatovao je Branislav Jokić, Nikolin otac, jedan od rukovodilaca Fondacije.\nOsim Branislava Jokića i gradonačelnika Antonia Ratkovića, veliku podršku u realizaciju ove akcije pružili su Milan i Srđan Stojkov, čelnici KK “Joker”, Darko Kosanović, direktor sportskog centra u Somboru i kompanija “Cvetex”.\nMoj najbolji meč do sada, oduševljen sam\nNazadak “zmajeva” na FIFA listi


WTA Archives - Страница 3 од 4 - Sportska sećanja\nPosted by Miloš on дец 24, 2020\nU tom trenutku Martina Hingis dominirala je ženskim tenisom. Iako je imala “svega” 19 godina već više od dve godine bila je na čelu WTA liste i imala je osvojenih 5 Grend slem titula. Zbog toga su svi smatrali Hingisovu za apsolutnog favorita u finalu Rolan Garosa 1999. godine, gde je za protivnicu imala legendarnu, ali i već pomalo vremešnu Štefi Graf. Bila je to idealna...\nPosted by Miloš on јул 1, 2020\nRivalstvo Kris Evert i Martine Navratilove smatra se za jedno od najvećih u istoriji tenisa, pa i sporta uopšte. Ove dve velike šampionke su zajedno u singlu osvojile 36 Grend Slem titula i preko 320 WTA trofeja, a odigrale su i 80 međusobnih duela, koji su često odlučivali o trofejima. Martina Navratilova je imala više uspeha, zabeležila je šest trijumfa više, a posebno je bila bolje...\nNije redak slučaj da su roditelji mladih sportista ambiciozniji od svoje dece, čini se da to posebno važi za individualne sportove, ali kada ambicije jednog roditelja postanu bolesne, onda sportski svet potrese šokantna priča o Kristofu Foviou. Kristof je imao dva deteta, oba su bila veliki teniski talenti, ali umesto da se danas priča o njihovom uspehu, svet je za njih čuo samo zbog njihovog oca, koji je u želji da mu deca uspeju...\nOdgovor Štefi Graf na “bračnu ponudu” navijača\nŠtefi Graf je na Vimbldonu 1996. godine bez većih problema osvojila jednu od svoje 22 Grend Slem titule. Na putu do pobedničkog pehara izgubila je samo jedan set i to u polufinalnom meč protiv japanke Kimiko Date, ali se taj susret osim po sjajnom tenisu, pamti i po jednoj situaciji koja je nasmejala i uvek poprilično uštogljenu englesku tenisku publiku. Iako je tokom karijere bila poznata pre svega po ozbiljnom i „radničkom“ pristupu...\nMartina Hingis – Sa samo 16 godina perfekcija u Australiji\nSa samo 16 godina, 3 meseca i 26 dana, Martina Hingis je bila glavna zvezda na Australijan openu 1997. godine, osvojivši svoju prvu Grend Slem titulu u singlu i postavši najmlađa Grend Slem šampionka u modernoj dobi tenisa. “Švajcarski devojčurak” kako su mediji tih dana prozvali Hingisovu, tituli u singlu pridodala je i šampionski pehar u dublu, koji je osvojila zajedno sa Natašom Zverevom, za perfektni “Ozi open” 1997. godine.Ženski...\nU jednom od najbizarnijih finiša mečeva u istoriji tenisa, Kim Klajsters je u polufinalu US Opena 2009. godine savladala tada branioca trofeja Serenu Vilijams sa 6:4, 7:5 i plasirala se u finale. Senku na odličan teniski meč bacila je Serena Vilijams, svojim ponašanjem u finišu meča, koje ne priliči jednoj šampionki. Naime, ona je na meč lopti za protivnicu krenula da se obračuna sa linijskim sudijom, nezadovoljna njenom prethodnom...


Pesticidi U Hrani Se Povezuju Sa Slabijim Uspehom IVF\nPostavio Redakcija Kucnilekar\t Poslednje ažuriranje Nov 1, 2017\nIzveštaj objavljen u “JAMA Internal Medicine” časopisu govori o studiji kojom je obuhvaćeno 325 žena koje su koristile vantelesnu oplodnju kako bi zatrudnele. One su bile deo studije EARTH (Environment and Reproductive Health) koja je merila faktore koji utiču na reproduktivno zdravlje žena.\nIspitanice su popunjavale detaljne upitnike o navikama u ishrani kao i drugim faktorima koji utiču na ishod vantelesne oplodnje, poput starosti, težine i istorije trudnoće.\nStariji istražitelj dr Horhe Čavaro, docent nutricionizma i epidemiologije na Harvardu je sa kolegama poredio odgovore ispitanica sa podacima o tragovima pesticida na svežem voću i povrću, kako bi izračunao prosečnu izloženost žena tim hemikalijama.\nŽene koje su jele više od dve porcije prskanog voća i povrća, koje je u grupi onog na kom ostaje najviše tragova pesticida, imale su 18 odsto manje šanse da zatrudne nakon in-vitro oplodnje u odnosu na žene koje su minimalno bile izložene takvim namirnicama.\n“Bio sam skeptičan po pitanju toga da ostaci pesticida na hrani imaju bilo kakav uticaj na zdravlje”, kaže Čavaro. “Zato, kad smo počeli da se bavimo ovim istraživanjem, mislio sam da nećemo ništa naći. Iznenadio sam se kad sam video rezultate”.\nIako rezultati samo povezuju viši nivo ostataka pesticida na namirnicama sa slabijim uspehom IVF, otkriće ne upućuje na direktan uzročno-posledični odnos između pesticida i reproduktivnog zdravlja. Ipak, studija poziva na oprez, budući da je ovo prvi put da se ovakvi rezultati dobiju u istraživanju na ljudima.\nMnogi su čitali i ove članke:\nEvo koje su namirnice najzagađenije pesticidima


Nedovoljno protivgradnih raketa za zaštitu Mačve – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Ekonomija > Nedovoljno protivgradnih raketa za zaštitu Mačve\nŠABAC – Sezona protivgradne zaštite počela je 15 aprila . U opštini Šabac, u kojoj je voćarsvo najrasprostranjenja delatnost a samim tim i rizici proizvodnje veliki , u funkciji je 25 protivgradnih stanica. Svaka od njih ima po dva strelca , koji provode sate ispred lansirnih pozicija kako bi zaštitili ljude i letinu ali njihov status nije adekvatno vrednovan.\nIz odeljenja za poljoprivredu ovog grada kažu da je lokalna samouprava obezbedila 85 protivgradnih raketa što predstavlja u proseku 3 do 4 rakete po stanici . I radarski centar Valjevo isporučio je po 5 protivgradnih raketa ali ni to nije dovoljno i ne predstavlja garanciju odbrane. Optimum zaštite, smatra Predrag Sredanović,iz direkcije za agrar je 12 protivgradnih raketa.\nProblem u praksi predstavlja nadoknada za angažman strelaca, koja je, delom iz budžeta delom iz opštine a ona je u 2016. godini iznosila 30 hiljada dinara po strelcu.\nInače, žitelji ovog dela Srbije najviše su okrenuti voćarskoj proizvodnji. Čak šest hiljada hektara je pod voćnim zasadima, jabukama, kruškama, trešnjom. Jagodičasto voće, zahvaljujući pomoći lokalne samouprave u vidu subvencija za bušenja bunara doživljava ekspanziju. I zato očuvanje letine, zasada i ostalih dobara u uslovima nedovoljnog broja raketa najviše brine i strelce iz ovog kraja.\nPovećana kazna zatvora beogradskom “tasmanijskom đavolu”\nPrivrednici traže smanjenje nameta


Pevačica sa suzama u očima govori o Božiću, budući da je, kako kaže, samo tada i za Uskrs na porodičnoj trpezi bilo dovoljno hrane za sve.\n- Živeli smo veoma siromašno u toj meri da smo samo za Božić i Vaskrs imali šta da jedemo, tako da su ti dani jedini svetli trenuci mog detinjstva. Moja majka se dovijala i bila vredna žena, radila je težak fizički posao, ali trebalo je četvoro dece nahraniti samostalno bez ičije pomoći. Moja majka je rano umrla, ali je, na sreću, uspela da oseti kako izgleda Božić u izobilju, u sjaju i glamuru, zahvaljujući meni, koja sam postajala sve saosećajnija sa njom kako su godine prolazile. Neizmerno mi je žao što još dugo nije poživela sa nama da može da uživa do duboke starosti i da slavi Božić o kakvom je maštala u nemaštini - ispričala je Zorica Brunclik za "Srpski telegraf".\nOna je dodala i da ove godine ona i njen suprug Miroslav Aranđelović Kemiš Božić provode sami, budući da su se sva njihova deca odselila.\n- Ovo je prvi Božić da tata (Kemiš) i ja ostajemo sami jer su sva naša deca svila svoje domove i izrodila svoju decu. Malo je čudno, priznajem, ali ima i to draž jer nas dvoje ostajemo sami, usmereni jedno na drugo. On na svoju ženicu, a ja na muža, koji mi je i roditelj i prijatelj i saradnik i ljubavnik. Znate kako, naše ćerke i sin imaju i roditelje svojih partnera, tako da je prirodno da se organizuju tako da i njima posvete neke momente tokom velikih praznika koji se slave više dana. Ipak, drugog ili trećeg prazničnog dana svi dolaze kod nas da ručamo zajedno i podelimo poklone, kojima se svi radujemo - rekla je ona za pomenuti list.


Osim očekivanja da će dolazak Lidla u Srbiju imati uticaja na cene, on će se uticati i na poboljšanje položaja zaposlenih u sektoru trgovine.\nRadnici Lidla mogu da rade puno radno vreme ili nepotpuno, svaki minut prekovremenog rada im se plaća, radna nedelja je petodnevna, pauza obavezna, a prolaze i edukaciju na temu pravilnog držanja tela i kretanja prilikom obavljanja dnevnih zadataka, kažu u ovoj kompaniji za "Blic Biznis".\n- Lidl Srbija ulaže u svoje zaposlene, konkurentne radne uslove i srdačnu radnu atmosferu. Većina naših zaposlenih prošla je višemesečnu plaćenu obuku u inostranstvu, gde su već radili na zadacima koji ih ovde očekuju. Zaposlene podržavamo da vode ispunjen život, istovremeno vrednujemo vreme koje ulažu u posao, pa se prekovremeni radni sati elektronski evidentiraju i plaćaju. U našoj kompaniji postoji posebno odeljenje u okviru sektora Ljudski resursi koje se bavi brigom o zaposlenima, a čiji je glavni cilj povećanje zadovoljstva i motivacije zaposlenih - kaže Milena Milardović, rukovodilac sektora za ljudske resurse u Lidlu Srbija.\n- Sreda je njihov "voćni dan" kada je kolegama na raspolaganju raznovrsno voće, kako bismo ih podstakli da zdravu užinu uvedu kao naviku. Mnogo pažnje posvećujemo i prevenciji u pogledu zdravlja a to se najviše vidi kroz naš projekat "Radi pravo – živi zdravo!" u kojem kroz niz aktivnosti obučavamo kolege na temu pravilnog držanja tela i kretanja prilikom obavljanja dnevnih zadataka u cilju prevencije njihovog zdravlja, i to sve zaposlene u direkciji, Logističkom centru i one koje će raditi u prodavnicama - kaže Milardović.\nU predhodne tri godine, više od 90 odsto novozaposlenih je bilo na obukama u drugim zemljama u kojima Lidl posluje. U zavisnosti od pozicije svaki zaposleni je proveo u zemljama regiona i Evrope između dva meseca i godinu i po dana.\n- Zanimljivo je da su se i naše kolege, buduće poslovođe pripremale za zadatke koje ih očekuju već više od godinu i po dana, radeći poslove na istim pozicijama u zemljama u okruženju. Kada govorimo o poslovima specifičnim za maloprodaju, naši standardi su bolji od tržišnog proseka. Mi nudimo petodnevnu radnu nedelju i vrednujemo vreme koje zaposleni ulažu u naš zajednički cilj. U skladu sa tim omogućili smo našim zaposlenima da vode elektronsku evidenciju radnog vremena, koja nam omogućava precizno praćenje, a samim tim i plaćanje prekovremenog rada po sistemu „svaki dodatni minut se plaća“ - ističe Milardović.\nLidl zaposlenima u prodavnici nudi i rad na nepuno radno vreme, što znači da zaposleni radi kraće od 40 sati nedeljno u radnoj nedelji koja traje pet dana. Zaposlenjem na nepuno radno vreme, zaposleni ostvaruje iste benefite kao i kolege na istim pozicijama čija je radna nedelja puna, od 40 sati.\nTako, ovi zaposleni imaju jednak broj dana godišnjeg odmora, godina rada donosi punu godinu staža, prijavljeni su na ugovoren iznos plate za koji se uplaćuju srazmerni doprinosi i osiguranja.\nPrednost ovog načina rada je i to što zaposleni za adekvatnu naknadu, radi manji broj sati i ima više slobodnog vremena - ističe Milardović.\n- Veoma cenimo direktan kontakt sa našim potrošačima i smatramo da će uz pomoć naših zaposlenih na kasi, potrošači biti u mogućnosti da svoju kupovinu u Lidl prodavnicama obave brzo i jednostavno - zaključuje Milena Milardović, rukovodilac sektora za ljudske resurse u Lidlu Srbija.


Marej: Nije sve do mene, Đokoviću odgovaraju Pariz i London – Sport ONLINE\nMarej: Nije sve do mene, Đokoviću odgovaraju Pariz i London\n18/10/2016 Radio Sport ATP, Tenis 0\nLONDON – Britanski teniser Endi Marej izjavio je danas da ima veliku želju da smeni Novaka Đokovića na vrhu ATP liste, ali da neće biti lako to da uradi do kraja godine jer Srbinu odgovaraju dvoranski uslovi u Parizu i Londonu.\nSrpskom teniseru ugroženo je mesto broj jedan i ne sme da napravi kiks na Mastersu u Parizu ili Završnom turniru u Londonu, jer na oba brani titule, dok je kod Mareja veliki prostor za napredak.\n„Ukoliko pobedim sve mečeve do kraja godine postaću najbolji teniser sveta. Ipak, nikada nisam bio dobar na Završnom turniru, ali ni u Parizu sve do prošle godine. Đoković ima ambiciju da osvoji ta dva turnira i ne postoji razlog zašto to ne bi uradio jer mu odgovaraju dvoranski uslovi. Nije sve u mojim rukama“, rekao je Marej, a prenosi britanski Dejli Mejl.\nMarej ističe da ne želi da žuri sa dolaskom na prvo mesto na svetu jer veruje da će najkasnije na početku 2017. godine prestići Đokovića.\n„Ne kontrolišem dešavanja, možda će to biti slučaj ukoliko budem imao jak finiš, posle čega bi nova sezona bila znatno lakša. Ipak, zašto da ne probam već u ovoj godini da prestignem Novaka, ali pokušavam da napravim dobar raspored za mene. Imaću i sledeće godine priliku da budem prvi“, zaključio je Marej.\nMihajlović: Bili bismo drugi da Ljajić nije bio povređen\nFIFA kažnjava Kosovo i Hrvate zbog "Ubij Srbina"


Kolika je verovatnoća da na svetu postoji neko ko izgleda baš kao vi? – Mudrolije\nKolika je verovatnoća da na svetu postoji neko ko izgleda baš kao vi?\nUkoliko promešate špil karata mnogo puta, postoji li verovatnoća da ćete dvaput dobiti iste karte? Evo šta o tome misle naučnici…\nAmerički glumac Vil Ferel i bubnjar muzičke grupe Red hot čili pepers Čed Smit toliko liče da je ovaj prvi snimio i zabavan skeč na temu njihove fizičke sličnosti, a njihovi obožavaoci neretko prilaze pogrešnoj zvezdi. To nije jedini primer zapanjujuće sličnosti fizičkih karakteristika pojedinaca koji nisu u krvnoj vezi – setite se samo koliko puta vam se dogodilo da na ulici sretnete nekoga za koga isprva pomislite da je vaš dobar prijatelj, poznanik ili član porodice.\nAli da li je moguće da baš svako od nas ima svog „dvojnika“? Za to postoji izvesna verovatnoća, smatraju naučnici, jer je broj gena koji utiču na facijalne karakteristike – koliko god veliki bio – ipak, ograničen.\n„Genetski diverzitet je ograničen“, ističe Majkl Šijan, profesor neurobiologije na Univerzitetu „Kornel“. „Ako promešate špil karata mnogo puta, moći ćete da dobijete istu ‘ruku’ dvaput.“\nMeđutim, „špil karata“ je u slučaju ljudskog lica neverovatno obiman, naglašava on.\nNaučnici u ovom trenutku nemaju predstavu o tome koliko gena igra ulogu u uspostavljanju, na primer, oblika lica ili razmaka između očiju.\nTreba, ipak, imati na umu da je ljudska populacija značajno porasla – od jedne milijarde početkom XX veka došli smo do broja od više od sedam milijardi ljudi u XXI veku.\n„Ako ima dovoljno ljudi“, napominje Šijan, „može se desiti da sretnete nekoga ko ne izgleda mnogo drugačije od vas.“


BEOGRAD - Ministar privrede Goran Knežević izjavio je danas da je cilj da se do kraja mandata ove vlade u sektoru malih i srednjih preduzeća zaposli još 100.000 ljudi, a da će vlada dodatno pomoći i sektor informacionih tehnologija.\nKnežević je Tanjugu rekao da će vlada, posle godine preduzetništva u 2016, proglasiti i Deceniju preduzetništva u periodu od 2017. do 2027. godine, tokom koje će i IT firme biti favorizovane.\n"Idemo u pozitivnom smeru, Srbija je na dobrom putu i očekujem dobre rezultate", rekao je Knežević, nakon predstavljanja 100 dana rada vlade.\nKnežević je rekao da ministarstvo privrede ima veoma povoljne programe za IT sektor i da će nastaviti da subvencioniše i pomaže i mala i srednja preduzeća.\nPodsetio je da je formiran poseban fond od 10 miliona evra koji će biti namenjen za edukaciju i obuku novih IT stručnjaka, precizirajući da je Srbiji potrebno oko 15.000 radnika u tom sektoru svake godine.\nOn je rekao da će to ministarstvo finansirati IT kompanije, od startap kredita do nabavke opreme, čak i nepovratnim sredstvima, dodajući da je ove godine odvojeno 560 miliona evra, a sledeće godine očekuje najmanje toliku sumu.\n"Od ljudi očekujemo da konkurišu, da se raspituju, jer ima mnogo sredstava koja nisu bila iskorišćena ove godine", kazao je Knežević.\n« Skupština danas o amandmanima na zakon o nasilju u porodici Brnabić zadovoljna radom u vladi »


Nikola Petrović (23) pronađen živ i zdrav: Njegova sestra objasnila šta mu se dogodilo\nMladić Nikola Petrović (23) iz sela Čubura u opštini Merošina čiji je nestanak prijavljen, danas je pronađen živ i zdrav. Kako je za Blic potvrdila njegova sestra Anđela Petrović, on se nakon 3,4 dana (kada se nije javljao porodici) pojavio u… »\nPronađen Nikola Petrović (23) Oglasila se njegova sestra, porodica u očaju iščekivala da čuje da je živ\nMladić Nikola Petrović (23) iz sela Čubura u opštini Ražanj pronađen je danas. On je poslednji put viđen u selu Devče kod Merošine. Njegova sestra Anđela ranije je rekla da je pre nego što je pronađen poslednji put viđen 30. aprila od kada mu… »\nNjegova sestra kaže da je poslednji put viđen 30. aprila od kada mu se gubi svaki trag. Njegova sestra kaže da je poslednji put viđen 30. aprila od kada mu se gubi svaki trag. Porodica Petrović moli za svaku informaciju o nestalom Nikoli… »\nPorodica u očaju Nestao Nikola Petrović (23) iz Ražnja - od petka mu se izgubio svaki trag (foto)\nPorodica apeluje na sve da pomognu u pronalasku Nikole. Porodica Petrović moli za svaku informaciju o nestalom Nikoli Petroviću (23) iz sela Čubura u opštini Ražanj koji je poslednji put viđen u selu Devče kod Merošine. Njegova sestra Anđela… »\nVečernje novosti 06.04.2021\nNA Čuburi je uvek bilo, i uvek će biti, o kome i o čemu da se priča. Čubura je bila načičkana kafanama, a od vremena kada su se u njoj nastanili Romi postojala je najpoznatija ciganska kafana u celom Beogradu. Ona se najviše pročula 1919… »\nFeljton - čubura kao zvezda zornjača: Beograd su do temelja 44 puta rušile razne vojske\nPOČETKOM 19. veka, na Vračarskom polju, a naročito na njegovom zapadnom delu, počele su da se podižu kuće sa baštama i vinogradima. Da pomognu u tom zidanju, u Beograd su stizali mnogi Nemci, Austrijanci, srpske zanatlije. Useljeni u kućerke duž… »\nFeljton - rajska bašta despota Stefana: Vračar od čudesnih vilenjačkih priča do najelitnije beogradske opštine\nNA POČETKU ove moje ispovesti o Čuburcima - Krstašima, nije zgoreg prozboriti o istoriji Vračara, u koji se Čubura ugnezdila kao samo njegovo srce. Vračar je onaj elitni deo predratnog Beograda na kojem su imali porodične zgrade svi oni koji su… »\nPred samu smrt Bata Stojković je imao samo jednu želju, ove reči niko nije očekivao od njega baš tada!\nNa današnji dan pre 19 godina napustio nas je veliki glumac Danilo Bata Stojković. Bata je preminuo u 68. godini posle teške bolesti. Glumio je u gotovo svim najpoznatijim jugoslovenskim filmovima, a jedna od predstava kojima se proslavio je… »\nBata Stojković preminuo je na današnji dan pre 19 godina: Zvezdara teatar čuva uspomenu na velikog glumca - pred smrt imao…\nBata Stojković preminuo je na današnji dan pre 19 godina Ovo niste znali o velikom glumcu! Pred smrt imao je samo jednu…


Tanjug 13. aprila 2021. 15:05\nBERLIN – Ako prođe namera savezne vlade, uskoro će okruzi i gradovi u Nemačkoj biti obavezni da uvedu strogi lokdaun sa noćnom zabranom kretanja. Na taj predlog pljušte kritike, ali ima i onih koji misle da ne može drukčije, piše danas DW.\nNemačka Vlada donela je predlog o takozvanoj „ručnoj kočnici“ tokom pandemije. Ako taj dodatni paragraf Zakona o zaštiti od zaraznih bolesti bude usvojen, svaki okrug i grad u Nemačkoj biće obavezan da uvede istovetne mere u slučaju da na njihovoj teritoriji ima više od 100 novih slučajeva korone na 100.000 stanovnika u poslednjih sedam dana.\nIz Alternative za Nemačku, koja načelno kritikuje sva ograničenja i traži da se odgovornost prepusti građanima, kažu da je predlog zakona „udar na federalni poredak i demokratske principe republike“.


Zatvoren najveći migrantski centar u Evropi — kako će to uticati na Srbiju - Izazov\nRadio-televizija Srbije 11. jula 2019. 11:32\n"Ovakvim potezima, koji su dramatični i odzvanjaju u javnosti, pokušava da se pošalje poruka da migranti nisu dobrodošli i da Italija neće biti prva i poslednja na udaru migranata kada je reč o EU", rekao je Đurović.\n"Libijska obalska straža sprečava ljude da se domognu brodova, međunarodnih voda, gde su svi obavezni da pomognu", istakao je Đurović.\nKada je u pitanju "balkanska ruta", u poslednjih nekoliko nedelja svake sedmice najmanje 400 ljudi pokuša ili uđe u Bosnu i Hercegovinu iz Srbije. Dalje nastavljaju kroz Hrvatsku, preko Slovenije, pa do Italije.\n"Pokušavaju masovno da se domognu Italije, regiona oko Trsta, i odatle nastavljaju dalje. Možda je to jedan od razloga zbog čega Salvini dolazi u posetu Srbiji — da prodiskutuje kako da se reši pitanje ove rute koja postaje dominantna", naveo je Đurović.\n"Veliki broj ljudi se gura ilegalno nazad iz pravca Hrvatske i onda ih Srbija prima. Zbog svog geopolitičkog položaja, Srbija postaje neka vrsta čistilišta ili tampon zone. To dovodi do velikih problema", upozorio je direktor Centra za pomoć i zaštitu tražiocima azila.\nRešenje tog globalnog problema se ne naslućuje i da su Srbija i BiH, prema rečima Đurovića, postale zemlje gde su ljudi zaglavljeni, ali da same ne mogu da reše ta svetska dešavanja.


Izvor: Užice oglasna tabla arhiva vesti 14.12.2017 - Naslovi.net\nIzvor: Užice oglasna tabla arhiva vesti 14.12.2017\nNaš sugrađanin Zoran Stojić više od 20 godina se bavi muzikom. Pored narodnog, izvornog, trubačkog, sevdaha i krajiškog repertoara, Zoran satima može da peva i šaljive pesme uz kolo. Pre nekoliko dana pričao je za naš portal o svojoj karijeri… »\nVelikani EKS JU fudbala u subotu u Užicu: Dejo, Kule, Šele, Uške, Brna na memorijalu „Srboljub Srbo Stamenković“\nUžice će u subotu biti domaćin trećeg memorijalnog turnira u malom fudbalu „Srboljub Srbo Stamenković“. U čast majstora fudbalske igre, naročito loptanja na petoparcu, nastupiće veterani podrogičke Budućnosti, predvođeni Dejanom… »\nDvojica Užičana u vrhu tabele Srpske bilijar asocijacije Bilijar klub „Masse“, jedan od onih „malih“ klubova iz medijski skrajnutih sportova, na pragu je da Užice učini jednim od cenatara ovog sprota, barem po rezultatima, jer se na polovini… »\nOsamnaestogodišnji Nikola Tucović iz Užica za sobom ima veliku rok karijeru. Već odavno piše pesme, kako kaže, ljubavne i svira gitaru. Prošle godine na Rok festivalu u Gradskom kulturnom centru publici se predstavio kao vokal grupe Ispitmi rok, a… »\n14.12.2017 Užice oglasna tabla, kategorije


Prva nedelja u godini u znaku protesta: Minsk na nogama 148. dan /video/ - 03.01.2021, Sputnik Srbija\nPrve nedelje nove godine oponenti beloruske vlasti još pre zore su počeli da izlaze na akcije protesta u različitim područjima Minska. Opozicija ih nije... 03.01.2021, Sputnik Srbija\nizbori i protesti u belorusiji, vesti, evropa, svet, minsk, protest, belorusija\nLjudi su na 148. dan protesta izašli u šetnje sa belo-crveno-belim zastavama. Prema navodima beloruskog portala „Onlajner“, manji marševi odvijaju se u mikrorejonima Uručje i Suharevo. Učesnici akcije uzvikuju: „Živela Belorusija“ i „Verujemo! Možemo! Pobedićemo!“\nNa video snimcima koji su objavljeni na Telegram-kanalima je prikazano da se protesti odvijaju na na više ulica Minska.\nSolidarnost sa novinarima izražavaju učesnici akcije u znak podrške novinarima koji su izloženi represiji. Ta akcija se odvija u blizini Fakulteta novinarstva Beloruskog državnog univerziteta.\nIstovremeno, u Uručju su i pristalice vlasti sa crveno-zelenim zastavama formirale lanac duž avenije Nezavisnosti.\nStanovnici Minska, koji žive u rejonu metro stanice Sportivnaja, izašli su još pre zore i šetali okolnim dvorištima i ulicama.\nZa sada nema saopštenja o uhapšenima, ali je centar za zaštitu ljudskih prava „Vesna“, koji nije registrovan u zemlji, saopštio na svom sajtu da je u prvim danima nove godine privedeno najmanje 10 osoba na pojedinim akcijama.\nIstovremeno, portparolka Ministarstva unutrašnjih poslova republike Olga Čemodanova rekla je da je situacija u Belorusiji mirna u nedelju i da snage bezbednosti prate situaciju sa neodobrenim masovnim akcijama.


Srpsko – Ruski pokret u Kuršumliji - Radio televizija Kuršumlija\nsubota, 16 april 2016 23:03\nSrpsko – Ruski pokret u Kuršumliji\nPredstavnici Srpsko – Ruskog pokreta u centru Kuršumlije razgovarali su sa građanima, pored svog štanda, na kome su deleli propagandne flajere.\nCannot find aktuelno/2016/april-srpsko-ruski-pokret subfolder inside /home/rtvkursu/public_html../images/slike/aktuelno/2016/april-srpsko-ruski-pokret/ folder.\nPrisutnim građanima obratio se potpredsednik Srpsko – Ruskog pokreta - Dragan Todorović, koji je govorio o velikom problemu Srbije, o beloj kugi, gde Srbija godišnje gubi oko 35000 ljudi, kako ističe - kao jedna Jagodina, ali i to da Srbija polako postaje kolonija, bez alternative. Todorović je govorio o korupciji, kriminalu i iznošenju novca iz zemlje od 2001. do 2014. godine, preko 40 milijarde dolara, što ovih dana Panama papiri pokazuju da je u pranju novca učestvovao i veliki broj Srba iz Srbije. Todorović je izneo i rešenje za sve probleme Srbije, prvo da napusti put bez alternative koji nudi Evropa i da se Srpsko – Ruski pokret zalaže da ubedi građane Srbije da postoji i ona snaga i ljudi koji će voditi računa o interesima Srbije, a ne put prema Evropi koji vodi u propast i da je neophodno ući u savez sa Rusijom, jer je to izlaz za Srbiju. Sve ono što Srbija proizvede za godinu dana, Moskva potroši za 15 dana. Naš pokret se zalaže da se Srbija okrene prema Rusiji, Kini, Indiji, zemljama BRIKA, a ne da savez prave sa zločincima, koji su bombardovali i rušili našu zemlju. Na kraju je gospodin Todorović pozvao građane da 24. aprila zaokruže broj 14 i Srpsko – Ruski pokret, koji će štititi interese Srba u Parlamentu.\nObraćanje građanima u Kuršumliji nastavio je predsednik Srpsko – Ruskog pokreta - Slobodan Dimitrijević, koji je govorio o tome da je njihova stranka jedna od najmlađih u Srbiji i da je za veoma kratko vreme, zahvaljujući dobro formiranoj infrastrukturi, postigla neočekivane rezultate i okupila veliki broj pristalica. Predsednik Dimitrijević je govorio i o granici opštine Kuršumlija sa Kosovom i Metohijom, koju naziva teritorijom Srbije, trenutno otrgnute od matice, ističući da su zato ovde u Kuršumliji - da pomognu takvim i tim građanima koji su na granici i više ugroženi, nego ostali Srbi u centralnom i severnom delu naše zmlje. Predsednik Dimitrijević je poručio prisutnim građanima da se pridruže velikoj porodici Srpsko – Ruskog pokreta i da na izborima zaokruže broj 14, jer je to u njihovom interesu.


Trendovi razlika srednjih mesečnih temperatura u proleće i jesen – Meteologos\nHome / Klimatske informacije • Klimatske promene / Trendovi razlika srednjih mese ...\n“Arktik će, prema najnovijim istraživanjima, do 2014. godine ostati bez leda. Za 40 godina sva priobalna područja biće potopljena, a prelazna godišnja doba će nestati. Podizanje nivoa mora od jednog metra, predviđeno najkasnije do 2050. godine, potopiće Veneciju i Sankt Peterburg, ali i čitavu Okeaniju, Bangladeš, Holandiju. Postoji 75 odsto šanse da u leto 2014. godine Arktički okean bude skoro potpuno bez leda, osim u kanalima i pojedinim ostrvima – upozorio je bivši američki potpredsednik Al Gor na konferenciji Ujedinjenih nacija o klimi koja je u decembru 2009. godine održana u Kopenhagenu.”\nCilj ovog rada je da se, na osnovu postojećih meteoroloških podataka, potvrde ili demantuju hipoteze o skraćenom trajanju prelaznih sezona (proleća i jeseni) krajem 20. i početkom 21. veka. Tokom poslednjih 10 do 15 godina mnogi medijski servisi objavljuju izveštaje raznih nacionalnih i međunarodnih naučnih institucija, u kojima se eksplicitno tvrdi da su prelazne sezone takoreći nestale i da se „iz leta direktno prelazi u zimu“ i obrnuto. Dakle, prema mnogim zvaničnim tvrdnjama, izgubila su se prelazna godišnja doba. Meteorološki podaci će pokazati da li takve hipoteze imaju naučno i stručno utemeljenje.\nU ovom radu su analizirane srednje mesečne temperature tokom prelaznih sezona (proleća i jeseni), od februara do juna (proleće) i od avgusta do decembra (jesen), kao i njihovi trendovi. Analiza je obuhvatila kompletan niz merenja na Meteorološkoj opservatoriji Beograd na Vračaru, odnosno period od 1888. do 2014. godine. Na osnovu srednjih mesečnih temperatura određene su razlike između odgovarajućih prolećnih i jesenjih meseci, kao i trendovi tih razlika. Cilj rada je bio da se utvrdi da li postoji povećanje ili smanjenje razlike srednjih mesečnih temperatura u prelaznim sezonama. Rezultati su predstavljeni u tabeli 1.\nTabela 1 – Trendovi srednjih mesečnih temperatura i trendovi razlika\nTrendovi srednjih mesecnih temperatura\nU prelaznom periodu od zime ka letu (proleće), najveći trend porasta temperature ima februar (2,64 stepena/100 godina), dok sva tri prolećna meseca (uključujući i jun) imaju manji i ujednačeniji trend porasta u odnosu na februar (vrednosti trenda se kreću od 1,51 do 1,81 stepen/100 godina). Zbog toga je razlika trendova najveća između marta (prvi prolećni mesec) i februara, kao i između juna (prvi letnji mesec) i februara. Razlika trendova između poslednjeg zimskog meseca (februar) i prvog letnjeg meseca (jun) iznosi -1,01 stepen/100 godina, što ukazuje na činjenicu da je temperaturni prelaz između kraja zime i početka leta slabije izražen.\nRazlika trendova između sva tri prolećna meseca je značajno manja, što znači da ne postoji nagli prelazak između ranog i kasnog proleća, odnosno prolećni period je i dalje jasno izražen.\nU prelaznom periodu od leta ka zimi (jesen), najveći trend porasta temperature imaju avgust i novembar (1,65 stepeni/100 godina), decembar ima nešto manji trend porasta (1,21 stepen/100 godina), dok septembar i oktobar imaju znatno manji trend porasta temperature (ispod 1 stepen/100 godina). Najveća razlika trendova javlja se između avgusta i oktobra (1,19 stepeni/100 godina), kao i između oktobra i novembra (-1,19 stepeni/100 godina), što je posledica najvećeg trenda porasta temperature u avgustu i novembru (1,65 stepeni/100 godina), a vrlo malog porasta u oktobru (0,46 stepeni/100 godina). Dakle, razlika u temperaturnom prelazu između avgusta i oktobra se neznatno povećava (1,19 stepeni/100 godina), a sa druge strane, između oktobra i novembra se neznatno smanjuje (-1,19 stepeni/100 godina). Konačno, trend razlike između poslednjeg letnjeg meseca (avgust) i prvog zimskog meseca (decembar) iznosi 0,44 stepena/100 godina, što predstavlja neznatno povećanje razlike u srednjoj mesečnoj temperaturi između ta dva meseca. Razlika trendova između poslednjeg letnjeg meseca (avgust) i prvog zimskog meseca (decembar) iznosi 0,44 stepena/100 godina, što ukazuje na činjenicu da se temperaturni prelaz između kraja leta i početka zime nije bitnije promenio, ali se zapaža njegovo neznatno jačanje.\nZanimljivo je da ne postoji razlika u trendovima između avgusta i novembra, tako da ne postoji nikakva promena u temperaturnom režimu.\nRazlika trendova između septembra i novembra je malo izraženija, prelazak između rane i kasne jeseni se ublažava, što znači da je jesenji period sve postojaniji.\nAnaliza je pokazala da ne postoji nagli prelazak između ranog i kasnog proleća, odnosno da je prolećni period i dalje jasno izražen, kao i da se prelazak između rane i kasne jeseni ublažava, što znači da je jesenji period sve postojaniji.\nDa zaključimo, nasuprot tvrdnjama IPCC-a, meteorološki podaci nam pokazuju da su prelazna godišnja doba i dalje postojana.


Kuher o obećanom bonusu medicinarima u Austriji: "Do današnjeg dana nema ništa od isplate" - Naši u svetu\nKuher o obećanom bonusu medicinarima u Austriji: “Do današnjeg dana nema ništa od isplate”\nObjavljeno 20/08/21 u 11:30\nAustrijska vlada obećala je sredinom maja zdravstvenim radnicima bonus u visini od 500 evra kao priznanje za napore preduzete u borbi protiv pandemije korona virusa, ali lekari i drugo medicinsko osoblje nisu još uvek dobili niti jedna cent obećane premije.\n“Medicinsko osoblje je dalo nadljudski doprinos u borbi protiv pandemije i ovaj bonus je znak zahvalnosti”, rekli su kancelar Sebastijan Kurc i ministar zdravlja Austrije Volfgang Mikštajn najavivši u maju bonus.\n“Do današnjeg dana nema ništa od isplate bonusa”; kritikovao je predstavnik Socijaldemokratske partije Austrije (SPO) nadležan za zdravstvo Filip Kuher i pozvao Kurca i Mikštajna da reči pretvore u dela.\nKuher je ukazao da je vlada stalno govorila da su zaposleni u zdravstvu heroji ove krize i kaže da je negativno što se upravo sada zaboravlja na ljude koji su tokom krize danonoćno bili uz bolesne.\nU Austriji bi obećani bonus trebalo da dobije oko 190.000 osoba zaposlenih u zdravstvu i nezi.\nKuher ukazuje da je na pitanje zašto isplata bonusa kasni dobio odgovor da su za isplatu nadležne pokrajine, koje taj novac treba da dobiju od savezne države, ali da za to nedostaje pravni okvir.\n“Radi se konkretno o uredbi Ministarstva zdravlja”, ukazao je Kuher.\nNa kritike Ministarstvo zdravlja je poručila da je praktično završen pravni okvir za isplatu obećanog korona-bonusa.\nU Austriji povećan broj novih državljana, evo odakle su najviše poreklom\nSrbija i CRVENE LISTE u EU: U Beču vlasnici hotela odlučuju koje vakcine će da prihvate


NVO za ulazak u EU\n3. maj 2007. Izvor: Tanjug\nUključivanje Srbije u Evropsku uniju i evroatlantske integracije jedini su razuman put Srbije, ocenilo 14 nevladinih organizacija.\nNa konferenciji za novinare, predsednik nevladine organizacije Građanske inicijative Miljenko Dereta pročitao je saopštenje, u kome se navodi da je što skoriji nastavak pregovora Srbije o pridruživanju sa EU "korak ka uključivanju Srbije u EU i evroatlantske integracije", koje građanima Srbije mogu obezbediti mirnu i bogatu budućnost.\nNVO su dodale da je uporedo sa nastavkom pregovora neophodno da odmah budu uhapšeni Ratko Mladić i ostali haški optuženici, jer je to "preduslov da Srbija postane pravna država".\nČetrnaest NVO od države traži i da prestane talas nasilja prema novinarima i nevladinom sektoru.\nPredsednica Helsinškog odbora za ljudska prava Sonja Biserko rekla je na konferenciji za novinare da je u Srbiji potrebno otvoriti dijalog o evropskim integracijama.\nPredsedica Komiteta pravnika za ljudska prava Biljana Kovačević-Vučo kazala da "unutrašnjim pritiskom treba okrenuti vladu ka Evropi". "Međutim, potrebno je dobiti demokratsku vladu koja će biti proevropski orijentisana", zaključila je Vučo.\nPredstavnici tri grupe nevladinih organizacija demantovali su da su u sukobu zbog pisama upućenih Briselu, u kojima su iskazali različite stavove o procesu pregovora Srbije i Evropske unije o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare, oni su ocenili da je "nešto što je normalna razlika u mišljenju i osnova za dijalog, zloupotrebljeno u javnosti i predstavljeno kao rascep i svađa".\nPredsednica Fonda za političku izuzetnost Sonja Liht rekla je da je normalno da se NVO razlikuju, jer pripadaju "civilnom društvu koje podnosi sve osim homogenizacije".\n"Razlike su bile prisutne i konstatovali smo da ne samo da smo svesni tih razlika, već smatramo i da je to normalno", istakla je ona.\nNevladine organizacije - Inicijativa mladih za ljudska prava, Fond za humanitarno pravo, Žene u crnom i Građanske inicijative, uputile su pre mesec dana pismo Briselu u kojem su zatražile od evropskih zvaničnika da nastave sa pritiscima na Srbiju u smislu izvršavanja obaveza prema Haškom tribunalu i nastavku evropskih integracija.\nNeposredno zatim još četiri NVO - Helsinški odbor za ljudska prava, Komitet pravnika za ljudska prava, Fond za otvoreno društvo i Beogradski krug, uputile su Briselu novo pismo u kome takođe traže da se intenziviraju pritisci na politički vrh u Srbiji, ali i da EU uspostavi dijalog sa društvom u našoj zemlji.\nPosle ova dva pisma usledelo je i treće koje je potpisalo 17 NVO, među kojima je organizacija Sonja Liht i Evropski pokret u Srbiji, u kojem su one izrazile neslaganje sa pismima koje su uputile kolege iz druge dve grupe NVO.


https://forum.uzice.net Oreska - Užice : Lokalna samouprava - Usvojen užički budžet za narednu godinu - forum Uzicana - mesta: Uzice, Pozega, Arilje, Ivanjica, Kosjeric, Bajina Basta, Priboj, Prijepolje, Zlatibor - Cajetina, Nova Varos, Sjenica\nOreska - Užice > UŽICE > Lokalna samouprava > Tema: Usvojen užički budžet za narednu godinu\nAutor Tema: Usvojen užički budžet za narednu godinu (Pročitano 973 puta)\nUsvojen užički budžet za narednu godinu\n« poslato: 26.12.2007. 13:17:38 »\nPrivremeni organ Užica usvojio je opštinski budžet za narednu godinu u iznosu od 1.630.031.830 dinara. Budžet za narednu godinu, prema oceni Tihomira Petkovića, predsednika opštine, veoma je ambiciozan i u odnosu na prošlogodišnji uvećan je za 12, 4 odsto. Pored toga, usvojen je i program rada Direkcije za izgradnju koja će raspolagati sa oko 707 miliona dinara, što je i najveća stavka u planiranom budžetu.\n- Veće prihode očekujemo po osnovu transfernih sredstava od viših nivoa vlasti, Direkcije za izgradnju, kao i opštinske uprave po osnovu naplate poreza na imovinu građana - rekao je Petković.\nPored tih prihoda, u ukupnom iznosu od 1.555.000.000 dinara u budžetu je prenet višak prihoda iz prethodne godine od 6.2 miliona dinara, ali i 68.8 miliona dinara prihoda budžetskih korisnika.\nNaredne godine biće izdvojena znatno veća sredstva za redovno komunalno održavanje, školstvo, nastavak realizacije projekata poput biznis inkubatora, izgradnje vodovoda, novih i rekonstrukciju postojećih ulica.\nZa rekonstrukciju ulica kojima će proći trasa sekundarne mreže gasovoda planirano je 30 miliona dinara, dok će 13,5 miliona dinara biti namenjeno kao učešće u eventualnim projektima opštine iz Nacionalnog investicionog plana.\nOd sredstava namenjenih Direkciji za izgradnju, 353 miliona planirano je za tekuće održavanje, 207 miliona za izgradnju komunalne infrastrukture, 81 milion za uređenje građevinskog zemljišta, a iznos od 65 miliona dinara za troškove poslovanja ovog javnog preduzeća.\nZa izgradnju regionalne sanitarne deponije Duboko biće utrošeno 50 miliona, kupovinu dela Autobuske stanice 11.5 miliona, biznis inkubator 10 miliona i po pet miliona dinara za subvencije za nabavku specijalnog vozila za JP Vodovod i učešće opštine u projektima s donatorima.\nVeći iznosi u budžetu za narednu godinu planirani su i za kulturu i sport, a prema rečima Milomira Pantovića, člana Opštinskog veća, za plate zaposlenih u narednoj godini biće izdvojeno 22,4 odsto opštinskog budžeta.


“J&J” prestaje sa prodajom bebi pudera na bazi talka u SAD\nKompanija “Džonson i Džonson” (J&J) saopštila je da prestaje da prodaje bebi puder na bazi talka u Sjedinjenim Državama i Kanadi, navodeći da je to dio sveobuhvatne revizije njihovih proizvoda i strategije, do koje je došlo zbog pandemije virusa korona.\nU tužbama se navodi da su proizvodi kompanije koji sadrže talk kontaminirani azbestom, koji je poznati karcinogen. “Džonson i Džonson” tvrdi da su proizvodi kompanije potpuno bezbjedni, prenosi Glas Amerike.\nU aprilu, sudija u Nju Džersiju donio je odluku da hiljade podnosilaca tužbe koji tvrde da proizvodi “Džonson i Džonson” izazivaju rak mogu da iznesu svoje slučajeve, ali je limitirano svjedočenje stručnjaka na tim suđenjima.\n“Džonson i Džonson” tvrdi da u testovima koje je sprovela sama kompanija nije pronađen azbest u bebi puderu, nakon što su testovi koje je obavila američka Uprava za hranu i lijekove (FDA) otkrili azbest u tragovima.\n“Potražnja za Džonson bebi puderom na bazi talka u Severnoj Americi je opala u velikoj mjeri zbog promijenjenih navika potrošača, kao i dezinformacija o bezbjednosti proizvoda i konstantnoj paljbi reklama koje pozivaju na tužbe protiv kompanije”, saopštio je “J&J”.\nKorporacija navodi da će nastaviti da prodaje bebi puder na bazi kukurznog skroba u Sjevernoj Americi, a da će proizvode i na bazi talka i kukuruznog skroba prodavati na drugim tržištima u svijetu.\nJohnson & JohnsonPuderSAD


Sa brojnim promenama koje su se poslednjih godina desile na poljima većine industrija, a samim time i na planu ekonomije uopšte, pitanje finansijske stabilnosti je dodatno dobilo na aktuelnosti. Investiranje sredstava je postalo veoma klizavo tle i čini se osnovni problem onih koji se bave svojom budućnošću u ovom pogledu.\nNe bismo li sebi obezbedili finansijsku sigurnost i učinili svoje investicije svrsishodnim, bitno je da imamo u vidu obrazac ponašanja tržišta rada i naučimo da formiramo pretpostavke budućnosti različitih industrija na osnovu analize prethodnih dešavanja na planu poslovanja uopšte, kao i trendova u odstalim domenima društva. Pored aktivnog angažmana u okviru struke kojom se bavimo, želimo da obezbedimo sebi finansijsku sigurnost kako uštedom tako i ulaganjima sredstava.\nU tekstu koji sledi ćemo se baviti upravo ovim pitanjem, ne bismo li došli do zaključaka o tome ka čemu je u narednom periodu najmudrije usmeravati sredstva i iz kojih razloga.\nInvestiranje u sopstvenu poslovnu ideju\nPokretanje startapa je postalo popularna solucija za one koji traže priliku za investiciju, budući da govorimo o brzom protoku sredstava, odnosno brzom povratu uloženog novca. Ukoliko imate originalnu ideju ili ste na osnovu analize tržišta zaključili da određeni proizvod ili usluga imaju veliku perspektivu, ovo je odličan način da uložite novac i ostvarite zaradu. Još jedan vid investiranja u poslovanje može biti kupovina već razrađenog biznisa, što je nešto sigurnija varijanta.\nU ovom slučaju vi već imate uvid u dinamiku datog poslovanja i na vama je samo da nastavite već formirane procese, uz eventualne inovacije koje smatrate da bi ih mogle dodatno unaprediti.\nPročitajte još: Reforma poreza za gradjane – šta kaže zakon?\nO nekretninama kao sigurnoj investiciji se naročito govori poslednjih godina, sa formiranjem nove normalnosti pod uticajem globalne krize na planu zdravlja. Investiranje u nekretnine nije novost, ali se pokazalo kao jedino zaista sigurno ulaganje u kriznom periodu i iz tog razloga dodatno dobilo na popularnosti.\nOvakvu situaciju prate i cene nekretnina, a samim time i potražnja koja se opire pomenutim povišenim cenama i nastavlja da raste. Cene nekretnina su u osnovi posledica kako povišenog interesovanja zbog prepoznavanja ovog ulaganja kao ulaganja u materijalnu sigurnost, tako i povišene cene materijala za gradnju, koji je u deficitu zbog naglo intenzivirane izgradnje na globalnom planu. Iz ovog razloga je najbolji trenutak za investiranje u nekretnine upravo ovaj u kojem se nalazimo, jer trend rasta cena i rasta potražnje nema izgleda da zastane u narednom periodu.\nKada govorimo o domaćem tržištu, kupce najviše interesuje novogradnja na Novom Beogradu, u Mirijevu i sličnim delovima prestonice koji su valjano povezani sa centrom grada, a ujedno i pružaju priliku za izvesnu distancu od gradske vreve. Sličnu situaciju prepoznajemo i u Novom Sadu, kao i Nišu, što je takođe i u vezi sa širenjem gradova ka periferiji i opcijom povrata PDV-a na prvu kupljenu nekretninu.\nUlaganje u kriptovalute kao trend i inovacija\nZa one koji veruju u virtuelnu budućnost, kriptovalute su postale primamljivo polje za edukaciju i ulaganje pre nekoliko godina, dok je danas ovo tržište već opravdalo svoju inicijalnu atraktivnost. Ulaganje u kriptovalute predstavlja šansu za relativno brzu zaradu, ali je potrebno napomenuti da u ovo ulaganje ne bi trebalo ulaziti bez prethodnog razumevanja datog tržišta.\nOvo je svakako ulaganje koje je u ekspanziji u svetu, a kod nas postaje sve popularnija praksa, jer je zarada koju je moguće ostvariti zaista visoka, no ne bi li se ostvarila zahteva aktivno bavljenje kriptovalutama, tačnije informisanje. Rizik postoji, ali ne značajno viši no kada govorimo na primer o ulaganju u sopstveno poslovanje.\nRizik koji podrazumevaju određena ulaganja je naročito karakterističan za ulaganje u akcije na berzi. Razlog zbog kojeg ovu investiciju smatramo jednom od rizičnijih je što se zarada ne ostvaruje od prodaje akcija za višu cenu od one za koju su kupljene, već od dividende koja se isplaćuje u toku godine, u trenutku kada kompanija čije ste akcije kupili to odluči.\nNedostatak kontrole u ovom pogledu je zapravo stavka ovog ulaganja koja može da vas navede da načinite korak unazad i predomislite se, jer kompanije imaju pravo da zadrže novac i ulože ga u dalji razvoj svog poslovanja. S drudge strane, iako ovo ulaganje zahteva strpljenje i informisanost, ukoliko imate priliku da investirate u pravo poslovanje sa čijim ste procesima u toku, možete ostvariti sjajnu zaradu.\nUkoliko ste u situaciji da izdvojite deo svog kapitala za štednju, preporuka je da pokušate da ga iskoristite kao sredstvo za zaradu. Svoj kapital posmatrajte kao alat kojim ćete doprineti svom finansijkom boljitku, a o načinima na koje ćete ga iskoristiti u tu svrhu se informišite iz pouzdanih izvora i uzmite u obzir sve faktore koji mogu uticati na budućnost vašeg ulaganja.\nTags: kako obezbediti finansijsku sigurnost ulaganje u nekretnine\n29 aprila, 2022 at 7:22 am\nApsolutno se slazem da su predlozi koje ste naveli dobri, ali i da njih ostvarimo nam je potreban pocetni kapital koji cesto ne postoji\n29 aprila, 2022 at 7:38 am\nslažem se ovo su možda ideje za one koji gledaju gde da investiraju svoj novac a da ne drže u bankama. Ima još mnogo ideja i poslova koji se mogu realizovati bez početnog kapital. Potrebna je volja, znanje i upornost. Uspeh ne izostaje 🙂


Bela kuća nadzire sve tekstove Si-En-Ena i Blumberga - 20.04.2022, Sputnik Srbija\nBela kuća nadzire sve tekstove Si-En-Ena i Blumberga\nČinovnici u američkoj administraciji nadgledaju sve tekstove koji se objavljuju na sajtovima Si-En-Ena i Blumberga i usaglašavaju s autorima svaki detalj koji se... 20.04.2022, Sputnik Srbija\n„Rukovodstvo Si-En-Ena i Blumberga je pod pritiskom Bele kuće. Sada su oba ova američka medija, koji su i ranije bili ključni elementi neoliberalne američke propagande, potpuno srasla s američkom administracijom. Džon Mikletvejt, glavni urednik Blumberga, sada je gotovo državni službenik Saveta za nacionalnu bezbednost“, rekao je sagovornik Sputnjika.Prema njegovim rečima, nadzor nad sadržajem tekstova koji se objavljuju na sajtovima Si-En-Ena i Blumberga posebno je pojačan posle početka specijalne operacije u Ukrajini.„Vreme objavljivanja, statistika, akcenti – usaglašava se bukvalno sve. Zabrana širenja antiruskih fejkova je sada ukinuta 'odozgo', a pomahnitala rusofobija je postala glavna specijalnost ovih 'uvaženih predstavnika sedme sile'“, dodao je diplomata.Ministarstvo inostranih poslova Rusije je ranije saopštilo da je rusofobija poprimila do sada neviđene razmere i da se pretvara u političku ideologiju niza država. Predsednik Rusije Vladimir Putin je upozorio na to da se na Zapadu pojačava diskriminacija svega što je povezano s Rusijom. Prema njegovim rečima, iz kulturnih programa nestaju dela Petra Čajkovskog, Dmitrija Šostakoviča, Sergeja Rahmanjinova, zabranjuju se ruski pisci i njihove knjige.\nkriza u ukrajini, blumberg, si-en-en\nČinovnici u američkoj administraciji nadgledaju sve tekstove koji se objavljuju na sajtovima Si-En-Ena i Blumberga i usaglašavaju s autorima svaki detalj koji se tiče širenja lažnih vesti usmerenih protiv Rusije, rekao je za Sputnjik diplomatski izvor.\n„Rukovodstvo Si-En-Ena i Blumberga je pod pritiskom Bele kuće. Sada su oba ova američka medija, koji su i ranije bili ključni elementi neoliberalne američke propagande, potpuno srasla s američkom administracijom. Džon Mikletvejt, glavni urednik Blumberga, sada je gotovo državni službenik Saveta za nacionalnu bezbednost“, rekao je sagovornik Sputnjika.\nPrema njegovim rečima, nadzor nad sadržajem tekstova koji se objavljuju na sajtovima Si-En-Ena i Blumberga posebno je pojačan posle početka specijalne operacije u Ukrajini.\n„Vreme objavljivanja, statistika, akcenti – usaglašava se bukvalno sve. Zabrana širenja antiruskih fejkova je sada ukinuta 'odozgo', a pomahnitala rusofobija je postala glavna specijalnost ovih 'uvaženih predstavnika sedme sile'“, dodao je diplomata.\nMinistarstvo inostranih poslova Rusije je ranije saopštilo da je rusofobija poprimila do sada neviđene razmere i da se pretvara u političku ideologiju niza država. Predsednik Rusije Vladimir Putin je upozorio na to da se na Zapadu pojačava diskriminacija svega što je povezano s Rusijom. Prema njegovim rečima, iz kulturnih programa nestaju dela Petra Čajkovskog, Dmitrija Šostakoviča, Sergeja Rahmanjinova, zabranjuju se ruski pisci i njihove knjige.


► UDS: Isporuka medicinske i materijalne pomoći Srbiji veliki korak EU\nFoto: Beta / Goran Sivacki\nKoalicija Ujedinjena demokratska Srbija (UDS) pozdravila je "veliki korak" EU koja je Srbiji isporučila paket medicinske i materijalne pomoći za borbu protiv epidemije korona virusa i njenih ekonomskih posledica.\nUDS je u saopštenju ocenila da je za Srbiju od ogromnog životnog i političkog značaja novi pristup EU, koji kako se navodi, podrazumeva odluke Evropskog parlamenta i drugih institucija, po kojima će i zemlje kandidati biti korisnici velikog programa ekonomske pomoći za prevladavanje posledica pandemije.\n"Posle početne sporosti i problema koje je Evropa imala, kao deo sveta koji je najdramatičnije pogođen koronavirusom, EU je pokazala da razume značaj brze i konkretne pomoći i Srbiji kao zemlji kandidatu za članstvo, i očuvanju sveevropske solidarnosti kao jednoj od ključnih evropskih vrednosti", stoji u saopštenju.\nKoalicija je pozvala sve učesnike političkog života, a posebno predstavnike vlasti, da "nijednim aktom ili izjavama" ne relativizuju značaj te pomoći i da, "bez ikakvih dilema, čuvaju i sprovode opredeljenje Srbije da ostane na putu evropskih integracija i u trenutnim teškim okolnostima i u vremenu koje će uslediti posle prestanka opasnosti izazvane virusom".\nUDS čine pokret Srbija 21, Vojvođanski front predvođen Ligom socijaldemokrata Vojvodine, Stranka moderne Srbije i Građanski demokratski forum.\nKoalicija Ujedinjena demokratska Srbija\nFond Ujedinjenih nacija za decu (UNICEF) u Srbiji je saopštio da je danas je Urgentnom centru Kliničkog centra Vojvodine isporučio četiri respiratora zahvaljujući pomoći Udruženju reciklera...\nEvropska komisija pozvala je zemlje članice da pokažu solidarnost i kolektivnu odgovornost i preuzmu 425 migiranata blokiranih u moru kod malteških teritorijalnih voda na brodovima koje je...


EU traži da Rumunija i Bugarska unaprede borbu protiv korupcije\nEvropska komisija, izvršno telo Evropske unije, saopštila je Rumuniji i Bugarskoj da moraju da pojačaju borbu protiv korupcije i ubrzaju reforme ako žele da se, kao što je planirano, priključe Evropskoj uniji 2007. godine. Kako iz Brisela izveštava dopisnik Glasa Amerike, Rodžer Vilkison, Evropska unija želi da te dve zemlje ojačaju vladavinu zakona i poboljšaju odnos administracije prema gradjanima.\nU redovnom godišnjem izveštaju Evropske komisije o stabilnosti u Rumuniji i Bugarskoj kaže se da su te dve zemlje učinile značajan napredak u ispunjavanju standarda Unije, ali da još nije sigurno da će biti u stanju da se učlane u planiranom roku. Komisija izražava zabrinutost da Rumunija i Bugarska ne čine dovoljno za suzbijanje korupcije i poboljšanje svojih pravosudnih institucija.\nIstaknuti poslanik u Evropskom parlamentu, nemački konzervativac Elmar Brok, nazvao je taj izveštaj ”žuti karton“ za pomenute dve zemlje. Evropska komisija kaže da je Rumunija, za koju se verovalo da zaostaje za Bugarskom u prilagodjavanju svojih institucija standardima Unije, sada dostigla svog suseda. Ali i rumunski funkcioneri, kao što je ministar pravde Monika Makovej, priznaju da njihova zemlja mora da učini još mnogo toga da stavi korupciju pod kontrolu:\n”Evropska komisija još čeka, kao i svi mi, kao i ja, na konkretne rezultate u borbi protiv korupcije. Pri tom mislim na rezultate u obliku optužnica i kazni.“\nU izveštaju objavljenom na sastanku Evropske komisije u Strazburu, kaže se da Rumunija i Bugarska treba takodje da suzbijaju trgovinu ljudima, da hvataju falsifikatore, i da moraju da pooštre veterinarske propise i zaštitu intelektualne svojine. Konzervativni član Evropskog parlamenta, Čarls Tanok, kaže da je Rumunija itekako svesna potrebe ugušivanja korupcije na visokom nivou, pa je nedavno proglasila davanje i uzimanje mita zločinom protiv nacionalnog interesa.\n”Taj zločin uvršten je u najteže. Vlada je rešena da ga uguši i potpuno iskoreni iz svog sistema. Očigledno, to će biti težak zadatak, ali uveren sam da su na dobrom putu i da će biti u stanju da nam se pridruže prvog januara 2007.“\nEvropska komisija saopštila je da će početkom iduće godine odlučiti da li da preporuči odlaganje učlanjivanja Rumunije i Bugarske do 2008. Drugim rečima, njihovo učlanjivanje biće dovedeno u pitanje ukoliko se te dve zemlje ne budu energično uhvatile u koštac sa korupcijom i ukoliko ne budu poboljšale svoje pravne propise.


Tadić: U toku razgovori o ujedinjenju Narodne stranke i DNS-a | mojKontakt portal\nPredsjednik Narodne stranke Ognjen Tadić izjavio je Srni da su u toku ozbiljni razgovori o ujedinjenju Narodne stranke i Demokratskog narodnog saveza, te da bi konačna forma trebalo da bude poznata do početka maja.\nTadić je pojasnio da je sa DNS-om razgovarano o nekoliko predviđenih modela udruživanja političkih snaga – od toga da to bude međusobna podrška preko koalicione saradnje, pa do ujedinjenja dva politička subjekta.\n“Sve ostale stvari su još na stolu i čekaju odluke organa obje stranke. Sve će biti jasnije u narednom periodu, a konačnu formu dobićemo do početka maja”, rekao je Tadić.\nOn kaže da je od osnivanja Narodne stranke i traženja političkog prostora za njeno djelovanje, DNS najbliži politički subjekt koji je pokazao veliko interesovanje za saradnju.\n“Za sada nismo usaglašavali konkretna politička pitanja da bi se moglo reći da je to neposredan razlog, ali smo puno govorili o projekcijama budućnosti, posebno nakon Opštih izbora 2018. godine, uz visok stepen saglasnosti o tome kako će izgledati političko stanje u Republici Srpskoj i šta je potrebno uraditi kako bi ono bilo kvalitetnije”, zaključio je Tadić.\nPrethodno Prethodni članak: Pjongjang obustavlja nuklearne i raketne probe\nSljedeće Prethodni članak: Šijan: “Maratonci” su u Jugoslaviji bili samo komedija\n20. 01. 2019., 13:35


Naša kvaliteta - DARNA\nPolitika kvalitete i sigurnosti proizvoda\nUkupni poslovni uspjeh Darne d.o.o. izravno ovisi o povjerenju kupaca u kvalitetu naših proizvoda tako da je i politika našeg poduzeća izravno usmjerena na zadovoljavanje njihovih potreba. Politika kvalitete naše tvrtke počiva na iskustvu zaposlenika, tradicionalnim proizvodima, kvaliteti odnosa sa kupcima, dobavljačima i zaposlenicima, neprekidnom poboljšavanju i odlučivanju na temelju činjenica.\nKako bismo postigli željenu kvalitetu i sigurnost naših proizvoda, razvijamo dobru proizvođačku i higijensku praksu te sustav sigurnosti temeljen na HACCP načelima analize rizika u cilju zaštite zdravlja potrošača.\nOsnova za razvoj i upravljanje kvalitetom i politikom sigurnosti hrane je udovoljavanje zakonskim uvjetima proizvodnje, provođenjem sustavne kontrole i nadzora nad svim fazama procesa te uvođenjem poboljšavanja u proizvodnju i djelovanje kroz planirane, definirane i mjerljive ciljeve.\nU svrhu postizanja navedenih ciljeva kvaliteta naših proizvoda, tehnološki proces, sustavi unapređenja kvalitete i sigurnosti proizvoda kao i organizacijska struktura kontinuirano su u razvoju i poboljšavanju.\nNaši proizvodi s ponosom nose znak “Hrvatska kvaliteta” kao potvrdu koja kupcu daje jamstvo da je riječ o proizvodu koji predstavlja sam vrh svjetske ponude u svojoj klasi.


Stopa smrtnosti od korona virusa u maju će u Rusiji biti u damatičnom porastu, izjavila je danas zamenica ruskog premijera Tatjana Golikova.\nPrema njenim rečima, analiza ruskih stručnjaka na osnovu rezultata u protekle tri nedelje i kretanje epidemiološke krive pokazuju da će za ovaj mesec biti registrovan ozbiljan porast stope smrtnosti.\n- Ne štedimo truda sa spasemo što više pacijenata je moguće, ali infekcija uz hronične bolesti ne može uvek da bude izlečena - rekla je Golikova, prenosi TASS.\nKako je korona virus promenio Rusiju ZA 30 DANA\nOna je objasnila da se, za razliku od drugih zemalja, u Rusiji u 100 odsto potvrda o smrti navode sve okolnosti o smrti, uključujući mesto i uzrok.\n- To znači da, za razliku od drugih zemalja, statistika mortaliteta i morbiditeta u Rusiji ima masovan i pojedinačan karakter - zaključila je Golikova.


Na Putinov poziv, Vučić 24. juna na Paradi pobede u Moskvi - 07.06.2020, Sputnik Srbija\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovaće Paradi pobede 24. juna u Moskvi, na poziv predsednika Rusije Vladimira Putina. 07.06.2020, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, aleksandar bocan-harčenko, moskva\n© Foto : Lola ĐorđevićSastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića i ambasadora Ruske Federacije Aleksandra Bocan-Harčenka\nVučić je danas primio ambasadora Ruske Federacije Aleksandra Bocan-Harčenka, koji mu je preneo Putinov poziv da prisustvuje Paradi pobede 24. juna u Moskvi.\nPredsednik Vučić je ovom prilikom potvrdio da će prisustvovati Paradi pobede, ponosan na činjenicu da su srpski i ruski narod, privrženi slobodarskoj tradiciji, u Drugom svetskom ratu bili na istoj strani prava i pravde, saopštila je Služba za saradnju sa medijima predsednika Republike.\n„Velika je čast prisustvovati proslavi 75-godišnjice pobede nad fašizmom. Mi smo u Drugom svetskom ratu osvojili slobodu uz pomoć Crvene armije i Srbija je protiv pokušaja revizije istorije. Borićemo se da istina opstane“, rekao je predsednik Vučić.\nObjava koju deli Aleksandar Vučić (@buducnostsrbijeav) dana 6. Jun 2020. u 11:34 PDT\nPredsednik Vučić je izrazio saosećanje zbog žrtava korona virusa u Rusiji i još jednom zahvalio na ljudskoj i državničkoj solidarnosti koju je predsednik Putin pokazao uputivši nam medicinsku pomoć.\nPredsednik Vučić i ambasador Bocan-Harčenko su, očekujući skori dolazak u Beograd jednog visokog ruskog zvaničnika, razgovarali o bilateralnim odnosima Srbije i Rusije, kao i pitanju Kosova i Metohije.


Savet bezbednosti UN osudio ubistva civila u Mjanmaru\nProtesti u Mandaleju, 1. april 2021.\nSavet bezbednosti Ujedinjenih nacija (SB UN) najoštrije je osudio ubistva stotina civila u Mjanmaru, među kojima su i žene i deca.\nDeklaracija je usvojena jednoglasno u četvrtak, 1. aprila, uveče.\nČlanice SB UN su, kako se navodi, "duboko zabrinute brzim pogoršanjem situacije" u Mjanmaru. U deklaraciji se osuđuje primena sile protiv mirnih demonstranata.\nHitan sastanak Saveta bezbednosti UN, na zahtev Londona, počeo je u sredu i trajao je dva dana iza zatvorenih vrata.\nStotine osoba uhapšenih poslednjih meseci u Mjanmaru vode se kao nestale. Posebno je veliki broj ljudi nastradao u subotu, na dan oružanih snaga Mjanmara kada je ubijeno više od 110 osoba, među kojima sedam maloletnika.\nMeđunarodne osude ubistava demonstranata u Mjanmaru\nIstovremeno, građani Mjanmara koji se protive vojnom puču nastavljaju proteste i nastoje da prevaziđu blokadu interneta koju su vlasti nametnule, javlja Rojters.\nNekoliko telekomunikacijskih kompanija potvrdilo je kako su vojne vlasti isključile bežični internet. Vojska nije objavila ili objasnila svoju naredbu provajderima da ograniče pristup internetu.\nDemonstranti su koristili društvene mreže za objavljivanje ekscesa sigurnosnih snaga i za organizovanje otpora vojnoj vlasti.\n"Narednih dana će biti održani ulični protesti. Izvedite koliko možete gerilskih napada", napisao je vođa protesta Khin Sadar na Facebooku prije blokade interneta. “Slušajmo radio ponovo, zovimo se putem fiksih telefona”, naveo je on.\nNakon što je vlada ograničila pristup internetu građani su nastavili komunicirati deleći radio frekvencije, te koristeći sistem provajdera koji šalju vesti SMS porukama.\nMobilne podatke sedmicama blokiraju vlasti koje se bore da uguše opoziciju koja zahteva ponovno uspostavljanje civilne vlasti i puštanje Aung San Su Ći i drugih ključnih figura u njeznoj vladi.\nVojska Mjanmara, koja je 1. februara preuzela vlast, smenila je vladu i civilnu liderku Aung San Su Ći, uvela je policijski čas u nekoliko gradova i zabranila okupljanje više od pet osoba. Od tada traju protesti.\nMeđunarodna zajednica je osudila puč, a neke zemlje su uvele sankcije vojnoj hunti, javlja AFP.


Izvor: JužneVesti.com, 03.Jun.2020, 13:00\nOtvaranjem auto-puta ka Bugarskoj, magistralni put od Niške Banje ka Proseku, koji se trenutno rekonstruiše iako, kao kažu vozači, nije imao rupe, bitan je za lokalni saobraćaj, kažu u Koridorima Srbije. On spaja Niš i državni put kroz Sićevačku klisuru i zato je odlučeno da se obnovi, da dobije novu signalizaciju i opremu i da sve to bude plaćeno oko 200.000 evra.\nNišlije koje su se kretale ovom deonicom složne su u jednom - put nije bio oštećen i asfalt >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << je bio dobar.\nIpak, dobar deo je već skinut i trebalo bi da se postavi novi, a u Koridorima koji sprovode rekonstrukciju, kažu da je izvršeno je snimanje postojećeg stanja (oštećenja kolovoza, stanja elemenata odvodnjavanja, saobraćajne signalizacije i opreme).\nProjektom rehabilitacije na osnovu oštećenja kolovozne konstrukcije predviđena je zamena kolovoznog zastora na delu od Konjičkog kluba do mosta preko Nišave. Na delu od mosta do državnog puta IIa259 nisu predviđeni radovi na sanaciji kolovoza jer je stanje kolovoza dobro - kažu u Koridorima.\nObnova deonice od Konjičkog kluba do mosta na Nišavi koštaće tačno 195.302,54 evra, a predviđena je i nova signalizacija.\nNa celoj deonici predviđena je obnova saobraćajne signalizacije i opreme u cilju povećanja bezbednosti saobraćaja. Kod Konjičkog kluba predviđena je izgradnja niša za autobuska stajališta i pešačkih staza - kažu u Koridorima.\nPodsetimo, nekadašnji direktor Direkcije za izgradnju grada Branislav Jovanović rekao je da je ovaj put u potpnosti rekonstruisan pre desetak godina i da je sadašnja nepotrebna, ali na pitanja o detaljima ove obnove puta, kao i o tadašnjoj ceni radova još nema odgovora iz Puteva Srbije.


Ukaljan imidž Amerike u svetu\nBEOGRAD - Reputacija Amerike u svetu propada, pokazala su koordinisana ispitivanja javnog mnjenja sprovedena u 10 zemalja, uključujući i mnoge od saveznika SAD. U sedam zemalja, gde su ispitivanja sproveli vodeći listovi, veliki broj ljudi rekao je da se njihovo mišljenje o SAD pogoršalo u protekle dve do tri godine.\nSamo su ispitanici iz Izraela i Južne Koreje rekli da se njihov stav poboljšao u tom periodu, tokom kog je SAD bila umešana u ratove u Avganistanu i Iraku. U sedam zemalja 59 odsto ispitanika, uključujući i Britaniju, smatra da rat u Iraku nije pomogao u svetskoj borbi protiv terorizma, dok 35 odsto smatra da jeste.\nMnogi ispitanici odvajaju mišljenje o američkoj administraciji od stava prema Amerikancima. Njima je naklonjeno 68 odsto ispitanika. Na pitanje da li je američka demokratija i dalje model za druge nacije, 52 odsto je odgovorilo potvrdno, a 42 odsto negativno - u Britaniji, Meksiku i Južnoj Koreji većina smatra da SAD više nisu model, dok za Kanadu, Rusiju, Japan i Izrael SAD jesu model demokratije.\nOsam od 10 nacija nada se da će demokratski kandidat Džon Keri pobediti američkog predsednika Džordža Buša na predstojećim izborima. Buš je podršku dobio samo u Rusiji i Izraelu.\nOdnose Evrope i Amerike danas pritiskaju mnogi nesporazumi - pre svega rat u Iraku. Vašington i Brisel različito gledaju i na zbivanja u Avganistanu, na izraelsko- palestinsku krizu i najnovija zbivanja u Sudanu. Keri obećava da će, ako pobedi, njegova administracija povratiti ugled Amerike u svetu i normalizovati odnose sa evropskim saveznicima, ali nijednom nije konkretno objasnio kako to misli da postigne.\nAli, u Evropi ima i analitičara koji smatraju da bi Buš, u novom mandatu, pokazao novo, pomirljivije lice od onog koje smo gledali u poslednje četiri godine. Tako bečki Di prese piše da bi on drugi mandat mogao da iskoristi da obezbedi sebi mesto u istoriji. Takve analize se temelje na najavama da bi Buš, ako pobedi, pokušao da se oslobodi zagovornika politike čvrste ruke, poput Donalda Ramsfelda.


Konkurs „EKV: TVOJA PESMA“ od 1. oktobra!\nSlaveći stvaralaštvo legendarne grupe Ekatarina Velika, kompanije Mascom i Tin Drum Music pokreću konkurs „EKV: TVOJA PESMA“. Pozivaju se svi izvođači, koji u svom radu prepoznaju uticaje i bliskost sa rukopisom grupe Ekatarina Velika, da se prijave i svoje radove pošalju od četvrtka, 1. oktobra 2020. godine. Cilj konkursa je nastavljanje najlepše stvaralačke tradicije na tragu kreativnosti i umetničkog potencijala, kakav je imao upravo EKV kao jedna od najvećih jugoslovenskih rok grupa, velikim zalaganjem svih svojih članova. Muzički konkurs odvijaće se u nekoliko faza, a prijavljivanje je omogućeno jednostavnim popunjavanjem formulara.\nSve što je potrebno jeste da autori snime izbedbu svoje autorske pesme i dostave potrebne informacije o sebi i priloženom delu. Svaki učesnik može da se prijavi za učešće na konkursu samo jednom.\nNakon prikupljenih prijava učesnika, organizatori konkursa će na osnovu svog višedecenijskog iskustva u muzikom izdavaštvu izabrati finaliste čiji će dostavljeni audio/video snimci zatim biti postavljeni na oficijalni Mascom YouTube kanal. Po postavljanju snimaka, učesnici i organizator konkursa pozvaće sve zainteresovane fanove i posetioce kanala da pogledaju sadržaj i glasaju za svoje omiljene izvođače i numere. U odabiru pobednika glavnu ulogu u finalnom izboru imaće sveopšti utisak koji fanovi ostave, u vidu broja pregleda, lajkova ili komentara nakon odslušane pesme. Na osnovu svih tih parametara, kao i generalnog utiska organizatora konkursa biva donesena odluka o pobedniku i dobitnicima nagrada.\nNagradni fond će prvonagrađenom izvođaču omogućiti snimanje kompletnog albuma u profesionalnom studiju. Pored glavne nagrade, biće izabrana još četiri kandidata kojima će biti omogućeno da snime izabranu pesmu u profesionalnom studiju.\nPosebnu medijsku podršku ovoj kampanji pružiće Rok Radio kao aktuelni afirmator srpske rokenrol scene u najširem smislu.\nDetaljne informacije o vremenskim odrednicama za prijavu, finale i izbor pobednika možete pronaći na ovom linku >>.\nPodsećanja radi, kompanija Mascom je pre nekoliko meseci pristupila formiranju fonda „OstaniKreativan – StayCreative“ u saradnji sa britanskom izdavačkom kućom The state51 Conspiracy. U tom smislu, otvaranje konkursa „EKV: TVOJA PESMA“ je još jedan istup kompanija Mascom i Tin Drum Music sa jedinom namerom – da pomognu i pospeše muzičku kreativnost u svetlu krize izazvane globalnom pandemijom.


Đina Haspel ili Majk Pompeo\nDržavni sekretar SAD Majk Pompeo bio je inicijator odluke predsjednika Donalda Trampa da odobri napad na iranskog generala Kasima Sulejmanija, prenosi CNN.\nNjujork tajms, pak, navodi da iza toga stoji direktorka CIA Đina Haspel.\nIzvori iz američke admnistracije tvrde da je napad na proiranske trupe u Iraku bio potez visokog uloga koji je pokazao Pompeov status najuticajnijeg zvaničnika za nacionalnu bezbjednost u Vašingtonu.\nUklanjanje lidera elitne jednice Revolucionarne garde "sa bojnog polja" bio je cilj najvišeg američkog diplomate već deceniju, prenosi CNN izjavu neimovanog zvaničnika koji kaže da je Pompeo sa tim prijedlogom izašao pred Trampa.\nPrema izvorima bliskim Pompeu, državni sekretar je tokom svoje karijere vjerovao da je Iran u korijenu svih problema na Bliskom istoku i fokusirao se na Sulejmanija, "komandanta u sjenci", koji stoji iza terorizma širom tog regiona.\nKao bivši diplomac iz Vest Pointa koji još uvijek ima mnogo prijatelja u vojsci na Bliskom istoku, Pompeo je bio uvjeren da je Sulejmani kriv za smrt stotine američkih vojnika, kao i da je arhitekta iranskih vojnih operacija u Iraku i Siriji.\nPoslije izjave da se neće kandidovati za senatora u Kanzasu, gotovo je izvjesno da će Pompeo nastaviti sa uticajem u Trampovoj administraciji, a koji je, prenosi CNN, u rangu "državnog sekretara, ministra obrane i direktora CIA".\nDirektorka CIA Đina Haspel je ocijenila da je prijetnja koju predstavlja iranski general veća od prijetnje od reakcije Irana ako bi on bio ubijen, navode izvori iz američke admnistracije.\nKako se navodi, ona je predvidjela raketiranje baza sa američkim trupama kao najvjerovatniju reakciju Irana, što se u utorak i odigralo.\nList navodi sa Đina Haspel nije formalno zauzela stav o tome da li Sulejmani treba da bude ubijen, njena analiza je protumačena kao uvjerenje CIA-e da bi njegova likvidacija ojačala, a ne oslabila, pozicije SAD i bezbjednost na Bliskom istoku.\nPrethodno su se nizali različiti scenariji o mogućoj odmazdi Irana za ubistvo Sulejmanija koji su ukljucivali raketne udare, terorističke akte usmjerene na Amerikance na Bliskom istoku ili napad stotina pripadnika proiranske milicije na vazduhoplovnu bazu Al Asad.\nDobra procjena američke obavještajne službe doprinela je tome da su projektili uništili prazne hangare i havarisane avione, pa nije bilo poginulih američkih ili iračkih vojnika, prenosi Njujork tajms.\nMuškarac prerezao sebi vrat pred očima prolaznika\nPrevrnuo se pa eksplodirao kamion pun vina i sokova, vozač iskočio iz kabine da se spasi\nPijan vozilom usmrtio majku i njenu kćerkicu\nMalčanski berberin iza rešetaka "miran kao bubica": Zvijer jede, spava i šeta spuštene glave\nNapeta situacija na Bliskom istoku


Grad Novi Pazar - Sastali se predstavnici odborničkih grupa\nSastali se predstavnici odborničkih grupa\nNa inicijativu predsednice Skupštine grada Novog Pazara Ifete Radončić, održan je sastanak predstavnika odborničkih grupa u lokalnom parlamentu. Prema rečima predsedavajuće, sastanak je bio izuzetno konstruktivan, a održan je kako bi akteri zajednički definisali korake ka unapređenju nivoa parlamentarizma.\n„Izuzetno mi je drago što su predstavnici svih odborničkih grupa pokazali pozitivan stav prema ovoj inicijativi i odazvali se sastanku. Razgovor je tekao u nekoliko pravaca a sve sa ciljem da, bez obzira da li smo predstavnici struktura vlasti ili opozicije, svi damo maksimaan doprinos povećanju niovoa kvaliteta rada Skupštine. Kako bi smo iskreno nastupili na tom putu, neophodno je da saslušamo jedni druge i da čujemo probleme i „druge strane“, kazala je Radončićeva.\nPredsedavajuća lokalnoim parlamentom Novog Pazara izrazila je uverenje da će skupštinska zasedanja biti efektnija jer je poverenje dato odbornicima koje su gradjani ukazali birajući lokalni parlament izuzetno važno i obavezujuće.


Super Kartica mobilna aplikacija - Nira Press\nPočetna » Super Kartica mobilna aplikacija\nSuper Kartica mobilna aplikacija\nNova besplatna aplikacija Super Kartice omogućava da lakše i brže koristite popuste i pogodnosti\nPored online kupona, nova mobilna aplikacija vam omogućava da pratite aktuelne ponude svih partnera Super Kartice, kao i da locirate njihove najbliže radnje. Svi katalozi partnera programa su sada na jednom mestu, a sakupljanje, trošenje i praćenje stanja bodova ili povezivanje korisnika u porodicu nikada nije bilo jednostavnije. Korisnici koji imaju mališane u svojoj porodici, sada se putem aplikacije brzo i lako mogu učlaniti u dečji klub Super Klubić i početi da koriste pogodnosti specijalno kreirane za porodice sa decom do 7 godina starosti. Ukoliko redovno koristite Super Karticu i prelazite prag za nagrađivanje, više nećete morati da čekate da vaše knjižice pogodnosti stignu na kućnu adresu. Od sada su svi kuponi uvek uz vas, u vašem telefonu.\nViše informacija o novim pogodnostima i mogućnostima mobilne aplikacije, kao i o celokupnom programu lojalnosti, nalazi se na web adresi www.superkartica.rs