Dačić je za RTS najavio da bi danas mogla da budu organizovana dva leta za Maltu, kao i da se razmatra povratak ljudi iz Abu Dabija, SAD i organizovanje leta za Stokholm u ponedeljak.\n- Spoljna politika sada se uglavnom svodi na borbu protiv virusa, ne samo naša, nego u celom svetu, a kada ima spoljnopolitičkih aktivnosti, one se obavljaju preko video konferencija ili poziva. Nama je pripao zadatak da koordiniramo tu zajedničku aktivnost koju vlada sprovodi, u dogovoru sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, kako da pomognemo da se reši pitanje naših građana koji se zatekli u inostranstvu - rekao je Dačić.\nOn je dodao da su u početku bile velike gužve na aerodromima i granicama.\n- Sada više nema nikoga na aerodromima da je zaglavljen - rekao je Dačić, ističući da su te "urgentne stvari" rešene pošto je Vlada Srbije ogranizovala dva puta dnevno avione "Er Srbije" koji su leteli do neke destinacije, gde je bilo najviše naših građana.\nSada se, kako je naveo, razmatra druga vrsta prioriteta.\n- Ne oni koji su na aerodormu, već oni koji negde borave i žele da se vrate - objasnio je šef diplomatije.\nProblem su udaljene destinacije\nIstakao je da je iz Nemačke došlo 24 medicinskih radnika koji su, kako je rekao, rizikovali svoja radna mesta ne samo u Nemačkoj, već u celoj EU, dodajući da je oko 200 ili 300 naših medicinskih radnika zainteresovano da se vrati u Srbiju.\nOn je dodao da su problem udaljene destinacije, dok kojih naši avioni ne mogu da stignu, ali da Srbija koristi mehanizam koji EU ima da se naši građani prevezu, kada se prevoze i državljani EU iz udaljenih destinacija.\nTako bi, kako je naveo, trebalo da stigne i 12 srpskih državljana iz Perua u Beč, a potom će se razmotriti kako će oni biti prebačeni do Beograda.\nOn je rekao da se razmatra i pitanje Amerike i istakao da bi danas trebalo da budu organizovana i dva leta za Maltu.\n- Na Malti nemamo naše ljude koji su zaglavljeni, ali ima inače dosta naših ljudi, koji su dobili otkaze ili imaju neke druge probleme - neki su bolesni, neki su studenti... - rekao je Dačić.\n"Neki ne žele da se vrate"\nOn je dodao da neki naši ljudi žele da se vrate, ali da odustanu kada čuju da treba da određeno vreme provedu u karantinu.\n- Danas smo razmatrali to pitanje za jedan ili dva leta za Maltu. Jedan let je već otišao za Maltu, ako bude potrebe, biće i drugi let u toku dana. Mislim da bi tim letom za Maltu trebalo da dođe i četiri, pet lekara. Razmatra se i Abu Dabi, kao i mogućnost leta za Stokholm u ponedeljak - rekao je Dačić.\nOn je dodao da srpskih građana nema više na granicama, kada je reč o drumskom saobraćaju.\n- Razrešili smo to pitanje između austrijske i mađarske granice - rekao je Dačić i dodajući da "ako se neko dokopa nekog grada u susednim zemljama" onda se to rešava za svakog pojedinca.\nKomentarišući solidarnost i pomoć koji zemlje pokazuju u ovim situacijama, Dačić je rekao da je to drugi segment rada MSP-a, koji se sastoji od toga da se pomogne državnim organizmima, predsedniku Srbije i vladi, da se realizuju "neke stvari oko tih međunarodnih kontakata".\nOn je istakao da je Kina najviše pomogla Srbiji, ne samo jer dala donacije, već jer je omogućila da kupimo sredstva koja nisu mogla nigde na svetu da se kupe.\nPomoć od EU, Norveške, UAE...\nUkazao je i da je EU dala Srbiji 7,5 miliona evra za borbu protiv korona virusa, a da su u pomoć pritekle i Norveška i Ujedinjeni Arapski Emirati.\nOn je dodao da je napravljen i spisak toga šta Srbija treba da dobije od Rusije.\nDačić je ukazao i na problem da kada se kupi neka roba, ne postoji sigurnost da će ona biti isporučena, ističući da je Srbija od Indije kupila četiri miliona maski i 7,7 miliona zaštitnih rukavica.\n- Ali kao što ste videli, Indija je proglasila vanredno stanje i zabranila izvoz svega toga - rekao je Dačić dodajući da je razgovaora sa ministrom spoljnih poslova Indije kako bi se rešilo to pitanje.\nPomoć je stigla iz EU, Kine...\nOn je naglasio i da je neistina da je Srbija otela respiratore Crnoj Gori.\n- Srbija nikome ništa nije otela, posebno ne respiratore u ovom teškom kriznom vremenu - rekao je Dačić.\nOn je objasnio Srbija je kupila respirtore od firme "Medikal inovejšns", po legalnoj proceduri.\n- Ni u jednom treunutku niko nije rekao fondu da je reč o nekim respiratorima koje su oni imali, komercijalni ugovor. da prodaju CG, i to ne ta firma "Medikal" od koje smo mi kupili, nego neko od koga je "Medikal" kupio. To su komercijalni ugovori koji postojali sa Vladom CG, od naših privatnih firmi. Niti je nas vlada CG niti iko iz CG o tome obavestio. Imajući sve to u vidu, predsednik je rekao da smo spremni da doniramo, i videli kako je to rešeno - rekao je Dačić.\nOn je ocenio da je "žalosno da u ovakvim vremenima kada potrebna međusobna solidarnost, postoje takve potezi koji pokazuju mržnju, a više nije ni bitna želja za dobrim međukomšijskim odnosima".\nNaveo je da nema mnogo razumevanja ni za neke izjave opozicionih stranaka, koji pitaju zašto vlada Srbije ne vrati sve ljude iz inostranstva.\n- Imali smo situaciju da su pozivali ljude da sede kod kuće, kada izbori bili u pitanju, a sada pozivaju ljude kad im život ugrožen, da se ne pridržavaju, da su previše oštre mere - rekao je Dačić, dodajući da svako ko koristi situaciju za političku promociji ili politizaciju "jedna vrsta lešinara".\nMSP: "Dačić od početka radi na tome da se pomogne srpskim državljanima u inostranstvu"\nDačić: Dva puta dnevno avion će ići po državljane Srbije


Rođen je pesnik Branko Miljković - Fondacija Srpski legat\n29 jan 2016 MK\nNa današnji dan, 29. januara 1934. godine u Nišu je rođen pesnik Branko Miljković. Osnovnu školu i gimnaziju završio je u rodnom gradu, u kome je još kao učenik pisao pesme i čitao ih pred svojim vršnjacima i nastavnicima, a prva pesma objavljena mu je kada je imao osamnaest godina, u listu „Zapisi“. Godine 1953. porodica se preselila u Beograd gde je Branko upisao Filozofski fakultet na kome je diplomirao četiri godine kasnije. Tokom studija se družio sa drugim pesnicima i obilazio redakcije mnogih časopisa pokušavajući da objavljuje svoju poeziju. Oskar Davičo je prvi objavio pet njegovih pesama u časopisu „Delo“, čiji je bio urednik. Nakon toga je, 1956. godine, usledila zbirka pesama Uzalud je budim, koja je postigla veliki uspeh kako kod publike, tako i kod kritike, a istoimena pesma postala je jedna od klasika naše poezije. Posle te, objavio je još zbirke pesama Smrću protiv smrti, Poreklo nade, Vatra i ništa i Krv koja svetli. Pored poezije, pisao je eseje i kritike i bavio se prevođenjem ruskih i francuskih pesnika, a sa Sartrom je i lično bio prijatelj. Godine 1960. Branko je, kao prilično mlad pesnik, dobio Oktobarsku nagradu grada Beograda za zbirku pesama Vatra i ništa, posle čega je napustio Beograd i otišao u Zagreb. Da li je selidba bila zbog nagrade, pesme koju je napisao, nesporazuma sa kolegama i prijateljima ili zbog „ljubavnih“ problema, nikada nije do kraja razjašnjeno, ali je pesnik postao još ogorčeniji, pa se početkom naredne godine odrekao svih svojih pesama i nagrada, a pričalo se i da je sve više pio i da je vreme provodio po kafanama. Nije prošlo mnogo, a Branko Miljković pronađen je 12. februara 1961. godine obešen o drvo u jednom zagrebačkom parku. Zvanična verzija je da je izvršio samoubistvo, iako se tokom ovih pola veka od njegove smrti pojavilo nekoliko različitih tumačenja. Sahranjen je na Novom groblju u Beogradu, a Narodni muzej u Nišu čuva celokupnu pesnikovu zaostavštinu. Od 1971. godine, takođe se dodeljuje i jedna od najprestižnijih domaćih nagrada za knjigu pesama, koju dodeljuje Skupština grada Niša i koja nosi njegovo ime.\n1934. godine umro je književnik i novinar Branimir Ćosić.


LEPE VESTI ZA NAJSTARIJE: Privatne staračke domove od oktobra plaća država! • HAPPYTV.RS\nLEPE VESTI ZA NAJSTARIJE: Privatne staračke domove od oktobra plaća država!\nOko 600 najstarijih i najugroženijih građana koji čekaju mesto u državnom domu od oktobra bi moglo da bude smešteno u nekom od 150 licenciranih privatnih kuća za treće doba. Država bi uskoro mogla da počne da subvencioniše. Smeštaj materijalno ugroženih građana bez bližih srodnika i u licencirane privatne domove za stare i odrasle.\nPrema najavama Udruženja privatnih ustanova socijalne zaštite, koje je nedavno pokrenulo ovu inicijativu, oko 600 najstarijih građana koji se nalaze na listama čekanja za mesto u državnom domu već od oktobra, eventualno novembra, moglo bi da bude smešteno u nekom od 150 licenciranih privatnih domova širom Srbije.\nKako ističe Radoslav Milovanović, predsednik udruženja, postoje čvrsta obećanja Ministarstva rada da će država iz budžeta dotirati razliku cene između državnih i privatnih domova, čime će privatnici dobiti jednake mogućnosti da učestvuju na tržištu.\nJoš nije odlučeno na koji će način funkcionisati sistem subvencionisanog smeštaja za stare u privatnim domovima. Sada je na Ministarstvu finansija da kaže kojim će se modelom aplicirati za ta sredsva iz budžeta. Ideja je da aplikaciju za to preuzme samo naše udruženje, ne zato što smo nezamenjivi, već da bi se izbegle malverzacije i da se ne bi dogodilo da, recimo, neki privatnik ponudi državi svoje kapacitete za smeštaj, a pritom ne može da odgovori na toliki broj starijih - objašnjava Milovanović.\nNa taj način bi se u privatne domove smestila polovina od ukupnog broja ljudi na čekanju za mesto u domu.\n- Najviše mesta imamo u Beogradu, tačnije oko 100 ležajeva, dok u unutrašnjosti zemlje postoji oko 150 slobodnih ležajeva - ističe Milovanović.


Svaki šesti alkotestirani vozač isključen iz saobraćaja – In reformator\nSvaki šesti alkotestirani vozač isključen iz saobraćaja\nNovembar 9, 2018 Urednik 522 Views policija, RS, saobraćaj\nPolicijski službenici Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, u okviru akcije koja je trajala pet dana, a koja se odnosila na kontrolu brzine kretanja motornih vozila i prisustvo alkohola u organizmu, evidenirali su 4.128 prekršaja, a kako je saopšteno iz MUP-a RS svaki šesti alkotestirani vozač isključen iz saobraćaja, javlja Anadolu Agency (AA).\n“Policijski službenici su evidentirali 2.044 prekršaja prekoračenja brzine kretanja motornih vozila, 790 prekršaja vožnje u alkoholisanom stanju i odbijanja vozača da se podvrgnu alkotestiranju i 1.294 ostalih prekršaja”, navodi se u saopštenju iz MUP-a RS.\nPrilikom kontrole učesnika u saobraćaju, 5.023 vozača su podvrgnuta alkotestiranju, dok je 11 vozača odbilo da se podvrgne alkotestiranju. Zbog utvrđenog prisustva alkohola u organizmu sankcionisano je 779 vozača, od kojih je 47 vozača mlađih od 21 godinu života ili sa manje od tri godine vozačkog iskustva.\n“Najveći broj vozača 43,26 odsto sankcionisan je zbog prisustva alkohola u organizmu od 0,31 do 0,80 g/kg, a za utvrđeno prisustvo alkohola od 0,81 do 1,50 g/kg sankcionisano je 32,22 odsto. Kod 12,71 odsto vozača je utvrđena navedena koncentracija alkohola preko 1,51 g/kg. Ukupno 110 vozača je lišeno slobode zbog vožnje pod uticajem alkohola”, stoji u saopštenju.\nKada je riječ o prekršajima prekoračenja propisane brzine kretanja motornih vozila, najviše prekršaja je evidentirano za prekoračenja od 11 do 20 km/h 78,77 odsto, dok je 16,78 odsto vozača brzinu prekoračilo za 21 do 30 km/h, a 4,45 odsto za preko 30 km/h.\n← SASE: Ostvaren ukupan promet od 814.994,98 KM\nAerodrom u Sarajevu uveo novu proceduru za slijetanje →


Obnovljivi izvori pretekli fosilna goriva po udelu u proizvodnji struje u EU\nEvropska unija (EU) je po prvi put u jednoj godini proizvela više električne energije iz obnovljivih izvora nego iz fosilnih goriva. Naime, udeo vetra, solara i ostalih obnovljivih izvora u ukupnoj proizvodnji struje u EU u 2020. godini iznosio je 38%, dok je udeo fosilnih goriva bio 37%, navodi se u izveštaju organizacija Ember i Agora Energiewende.\nElektrična energija proizvedena iz vetra i solara činila je 20% ukupne proizvodnje u EU prošle godine, a po pojedinačnim zemljama najveći udeli su zabeleženi u Danskoj (61%), Irskoj (35%), Nemačkoj (33%) i Španiji (29%), navodi se u izveštaju.\nUbrzan rast vetra i solara izazvao pad udela uglja\nDave Jones, analitičar u organizaciji Ember, opisao je rezultate studije kao “prekretnicu” i dodao da je ubrzan rast vetra i solara izazvao pad udela uglja, kao i da je ovo “tek početak.”\nProizvodnja struje iz energije vetra i sunca je prošle godine porasla za 51 TWh, kaže Patrick Graichen, direktor organizacije Agora Energiewende. Istovremeno je proizvodnja električne energije iz uglja pala za 20%, a njen udeo u ukupnoj proizvodnji u EU iznosio je svega 13%.\nPandemija COVID-19 nije uticala na rast obnovljivih izvora energije\nU izveštaju se takođe navodi da kriza izazvana pandemijom COVID-19 nije imala nikakav uticaj na rast obnovljivih izvora energije tokom 2020. godine uprkos padu ukupne svetske potražnje za električnom energijom od 4%.\nUgalj gubi tržišnu bitku sa vetroparkovima i solarnim elektranama i na Balkanu\nČak se i na Zapadnom Balkanu, gde se najveći deo električne energije još uvek proizvodi iz fosilnih goriva, očekuje da ugalj izgubi tržišnu bitku sa vetroparkovima i solarnim elektranama. U regionu će verovatno doći do tranzicije ka elektroenergetskim sistemima u kojima će udeo uglja u proizvodnji struje biti mnogo manji nego sadašnjih 70%, smatraju učesnici nedavnog regionalnog skupa u organizaciji RES Fondacije.\nJasmina Trhulj, šefica Odeljenja za električnu energiju u Sekretarijatu Energetske zajednice, rekla je da su instalisani kapaciteti za obnovljive izvore u regionu u poslednjih godinu dana povećani za 91%, što govori da će tržište izgurati termoelektrane iz igre.\nTagovi: COVID-19, elektrane na ugalj, energija vetra, fosilna goriva, solar, solarne elektrane, ugalj, vetroelektrane\nPočetna » Vesti » OIE » Obnovljivi izvori prvi put pretekli fosilna goriva po udelu u proizvodnji struje u EU\nAndelija: EPBiH spremna da nastavi gradnju bloka 7 u TE Tuzla\n13 September 2021 - Elektroprivreda BiH smatra da projekat nema alternativu, dok ekološke organizacije upozoravaju da će ga takse na CO2 "potopiti" veoma brzo.


Kako su Rusi isterali britanske vojnike u ljuti mraz i sneg do pojasa - 13.02.2018, Sputnik Srbija\nKako su Rusi isterali britanske vojnike u ljuti mraz i sneg do pojasa\nBritanska vojska je učestvovala u vojnim vežbama „Zimski kamp“ u Estoniji, koji treba da ima za cilj odbijanje „ruske agresije“, piše „Dejli star“. 13.02.2018, Sputnik Srbija\n22:42 13.02.2018 (Osveženo: 09:51 14.02.2018)\n© Sputnik / Aleksandr Krяžev / Uđi u foto-galerijuZima u Sibiru\nBritanska vojska je učestvovala u vojnim vežbama „Zimski kamp“ u Estoniji, koji treba da ima za cilj odbijanje „ruske agresije“, piše „Dejli star“.\nRuski diplomata: Amerika i Velika Britanija opet kleveću Rusiju\n6 Februar 2018, 08:52\n„U estonskoj šumi su pucali tenkovi, dok su se vojnici 1. Bataljona pešadijskog puta Kraljevskog velškog puka sa svojim saveznicima iz NATO-a borili do kraja“, opisuje „Dejli star“ devetodnednevne vojne vežbe pod nazivom „Zimski lager“ u Estoniji, tokom kojih su britanske oružane snage pokazale „spremnost za ofanzivu i odbranu“ u Istočnoj Evropi.\nKako podseća izdanje, NATO i Rusija su i dalje na „nož“, optužuju jedini druge za „agresiju“ i opet šalju svoju vojsku u područje Baltika.\nRusija je prošle nedelje poslala u Kalinjingrad raketne komplekse koji mogu da nose bojeve glave, čime su izazvale brigu u NATO-u.\nKamp u kojem su raspoređene britanske snage je 80 km od ruske granice u estonskom gradu Tapa, piše „Dejli star“.\nU vojnim vežbama učestvuju dva tenka „čelindžer“ i borbeno pešadijsko vozilo „vorior“. Vojnici su morali da se probiju kroz sneg „do pojasa“ i spavaju u šatorima na minus 19 stepeni.\n8 Februar 2018, 17:32\nPrema rečima britanskih oficira, to je bio „veliki izazov“, jer su britanski vojnici navikli na umerenu klimu.\nKako je naveo major Kraljevskih snaga Daren Hjuz, Rusija bez sumnje predstavlja moćnu vojnu silu, ali ne preti Evropi „svakodnevno“. Po njegovim rečima, cilj vojnih vežbi je da pokažu da će u slučaju pogoršanja situacije pešadija moći da se nosi sa neprijateljem.\n„Ovde smo radi toga da pokažemo svakom potencijalnom agresoru da je NATO sposobna vojna sila koja može da izađe na kraj sa svim pretnjama“, navodi list reči majora.\nSa njim se slaže i potporučnik skautskog bataljona oružanih snaga Estonije Sander Sarik: „Ne brine nas to da će nas Rusija sutra napasti. Međutim, opasnost situacije u Ukrajini pokazuje da je to mogućnost ili neizbežnost za koju se treba spremati.


Radio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Sport > Tenis > Novak primio drugi trofej za najboljeg igraca sveta\n06.11.2012 20:14 #1\nSrpski teniser završiće drugu godinu zaredom na prvom mestu ATP liste što nije pošlo za rukom nikome od Rodžera Federera (2004-07)\nNovak Đoković dobio je nakon duela Federer – Tipsarević u O2 areni u Londonu pehar namenjen najboljem eniseru godine. Srpski teniser završiće drugu godinu zaredom na prvom mestu ATP liste što nije pošlo za rukom nikome od Rodžera Federera (2004-07).\nNovak je dobitnik i nagrade ’Artur Eš’ koja mu je dodeljena zbog doprinosa humanitarnom radu fondacije ’Novak Đoković’, kao i njegove uloge u UNICEF-u.\nĐoković je imao sjajnu 2012. u kojoj je odbranio trofej na Australijan openu. U šest finala na turnirima Masters serije osvojio je titule u Majamiju, Torontu i Šangaju, osvojio je trofej i u Pekingu, a na Rolan Garosu i US openu stao je u finalu.\nNa završni turnir u Londonu došao je sa skorom od 70 pobeda i 11 poraza. Đoković je za izjavio da mu nagrada Artur Eš izuzetno znači ali i da je ponosan što je drugu godinu zaredom prvi igrač sveta.


"Problemi sa rasizmom nastaju usled nedostatka obrazovanja"\n„Problemi sa rasizmom nastaju usled nedostatka obrazovanja“\nFudbal Autor:Nova24. avg. 202022:40\nNavijači Spartaka vređali su na rasnoj osnovi golmana Lokomotive‚(2:1), Giljermea, zbog čega je klub kažnjen jednom utakmicom igranja pred delom praznih tribina i moraće da uplati na račun Ruske fudbalske fedarcije (RFU) 300.000 rubalja (oko 3,5 hiljada evra).\nScene iz centra – kao da Zvezda nije u Tirani FOTO\nNavijači na ulicama Pariza, baklje, zastave… FOTO/VIDEO\n„Sistem RFU za praćenje zabeležio je diskriminatorska skandiranja od strane organizovane grupe navijača Spartaka. Nažalost, ovo nije prvi put sa navijačima crveno-belih, pa moramo da shvatimo da u slučaju ponovnog ispada, kazna može biti mnogo stroža od zatvaranja jedne tribine i novčane kazne“, prokomentarisao je službenik RFU za borbu protiv diskriminacije Aleksej Smercin.\nOn je dodao da je „takvo ponašanje neprihvatljivo ne samo na stadionu, već i u društvu kao celini“.\n„Ovo je već peti put u tri godine. Mnogi često čuju kako 5,6 provokatora viče i počinju da ponavljaju, ne razmišljajući šta pričaju i kakve će da budu posledice. Kao rezultat toga je zatvaranjee tribina, što košta i navijače koji znaju kako ne samo da podrže svoj tim, već i da poštuju protivnika. Ovakve situacije nastaju zbog nedostatka obrazovanja, a trenutno RFU aktivno sarađuje sa klubovima, organizujući časove mlađim generacijama i podržavajući brojne društvene inicijative za suzbijanje diskriminacije u društvu“, naveo je operativac RFU.\nAleksej Smercin.FK LokomotivaFK Spartak MoskvaGiljermeRFURuska fudbalska fedarcija


Vesti online / Vesti / Ex YU / Mekejn zaobišao Makedoniju: Poslata je snažna poruka\nMakedonija je jedina zemlja Zapadnog Balkana koja nije deo turneje američkog senatora Džona Mekejna. To što ovaj uticajni američki republikanac, raniji kandidat za predsednika Sjedinjenih Država, zaobilazi Makedoniju, je snažna diplomatska poruka, ocenjuju analitičari.\nNe nazire se rasplet makedonske krize\nRusija otvara novi front na Balkanu\n- Skoro sa sigurnošću se može pretpostaviti da je savet koji je dobio senator jeste da zaobiđe Makedoniju u kojoj unutrašnjo-politička situacija nije rešena onako kako praktikuju demokratske zemlje kao što su SAD - kaže profesor Denko Maleski, bivši ministar spoljnih poslova.\nTamo i kada nije po volji garniturа koja je pobedila na izborima, primopredaja se vrši pristojno i civilizovano, i preuzimaju se obaveze koje proizlaze iz demokratskog procesa u cilju da se to uradi na jedan dostojanstven način.\n- To kod nas nije urađeno, što diskvalifikuje sadašnju garnituru koja sprečava demokratski proces, da bude sagovornik istaknutih ličnosti iz demokratskog sveta i mislim da je to suština problema zašto ovaj senator, koji ima snažan uticaj na spoljnu politiku SAD-a, neće doći u Makedoniju - navodi Maleski.\n* "Mekejn je doneo poruku oko Rusije, ostalo je konfekcija"\nProfesor Mersel Biljali kaže da to što Mekejn ne dolazi u Makedoniju je snažna diplomatska poruka da nešto nije u redu sa ovom zemljom.\n- Jedino nas posećuju one diplomate koje treba da nas podsete da izvršavamo svoje obaveze. Taj nivo američkih diplomata se odnosi na države u kojima se stvari odvijaju relativno normalno, a mi smo daleko od normalnog. Ipak mislim da su Amerikanci zabrinuti zbog našeg stanja i verujem da će se uskoro uključiti u rešavanju problema - ističe Biljali.\nU međuvremenu, američki diplomata i ekspert za Balkan Januš Bugajski, u svojoj poslednjoj analizi piše o pojačanom uticaju Rusije na region.\nPrema njegovom mišljenju, Moskva otvara novi front na Balkanu sa namerom da pogorša političku krizu u Makedoniji. "Cilj nije samo da se smanje šanse za ulazak Makedonije u NATO-u i EU, već da Balkan dovede u stanje konflikta, što bi ilustrovalo slabost Zapada a pojačalo uticaj Rusije", smatra Bugajski.\nSVET Ruski ambasador pri EU: Balkan je zarazna bolest


Izložba „Kako smo se voleli“ – Podrinske\nIzložba „Kako smo se voleli“\nIzložba o ljubavi „Kako smo se voleli“ u Narodnom muzeju Šabac otvorena u „Noći muzeja“ utemeljena je na narativima koji su predstavljeni kroz različita vremena i prostore. Okosnicu čini istraživanje o različitim aspektima i modelima partnerske ljubavi. Sedam priča dolazi iz prošlosti, a osmu- buduću, kreirali su posetioci koji su mogli da ostave poruke na drvetu ljubavi i delić svog života i emocija povere toj ustanovi kulture na čuvanje.\nUpravo to je i privuklo najviše pažnje, a sugrađani su svoje misli o ljubavi kao sinomimu za slobodu, emociji koja mora prvo da se oseti u sebi da bi se sa drugim podelila, ali i kao jedinom smislu postojanja, ostavljali na njegovim granama. Ideja je da se priča rodi iz riznice životnih iskustava posetilaca izložbe, kako bi publika razumela temeljnu misiju muzeja, institucije koja koristeći baštinu razvija empatiju i dublje razumevanje života danas i na taj način zajedno kreira baštinu za budućnost.\nSedam priča su rezultat kustoskih istraživanja i ispisivanja biografije predmeta trezorisanih u muzejskim zbirkama- od arheoloških nalaza „duplih grobnica“, preko priče o bračnoj ljubavi Starih Rimljana, dostojanstva viteške ljubavi, i specifičnih šabačkih priča, kao što su ona o slikaru Stevanu Čaliću i njegovoj supruzi, ili padu aviona zbog želje pilota da iz vazduha baci buket cveća svojoj voljenoj.\nSugrađanin Vladimir Bajić sa svoja dva unuka svake godine obilazi programe u okviru manifestacije „Noć muzeja“, a upravo ta priča privukla mu je najviše pažnje.\nMladi stiču naviku da posećuju ustanove kulture\n-Dobro je da deca posećuju ustanove kulture, jer, nažalost, škole ih organizovano ne vode da obiđu manifestaciju. Tema kojom se ove godine bavi muzej je atraktivnija za mlađu populaciju, a možda je najinteresantnija priča o avijatičaru, zato što je ne neki način savremena. Budući da se moj unuk posebno interesuje za avione, s te strane nam je bilo zanimljivo. Prošle godine je bila meni privlačnija tema, razvoj robotike kod nas i u svetu. Trudimo se da uvek budemo prisutni, jer deca imaju priliku da saznaju nešto novo, ali i razviju svest o tome da treba redovno da dolaze i budu deo te manifestacije- rekao je Bajić.\nU okviru „Noći muzeja“ sugrađani su imali priliku i da posete stalnu postavku „Šabački vremeplov- baština za budućnost“, otvorenu početkom novembra 2015, u skladu sa savremenim načinom prezentacije muzejskih predmeta. Podeljena je u šest celina koje predstavljaju bogatu kulturno- istorijsku prošlost grada i okoline nastajalu tokom sedam hiljada godina. Narodni muzej Šabac rukovodi i radom Muzeja šabačkih Jevreja, gde je priređen koncert učenika Muzičke škole „Mihailo Vukdragović“, na kome su predstavili svoj novi repertoar kamerne muzike.


Google izgubio prigovor protiv antimonopolske presude EU, kazna 2,8 milijardi dolara - BIGportal.ba\nGoogle je u srijedu izgubio žalbu na antimonopolsku odluku vrednu 2,42 milijarde evra (2,8 milijardi dolara), što je velika pobjeda komisije u prvoj od tri sudske presude koje su ključne u nastojanju da EU reguliše velike tech kompanije.\nKomesarka za konkurenciju Margrete Vestager kaznila je najpopularniji svetski internet pretraživač u 2017. zbog korišćenja sopstvene usluge kupovine za poređenje cena kako bi stekla nepravednu prednost u odnosu na manje evropske rivale.\nSlučaj kupovine bio je prva od tri odluke zbog kojih je Google zaradio 8,25 milijardi evra antimonopolskih kazni EU u poslednjoj deceniji.\nKako piše Reuters, kompanija bi mogla da se suoči sa porazom u žalbama na druge dve presude koje se tiču njenog mobilnog operativnog sistema Android i usluge oglašavanja AdSense, gde EU ima jače argumente, kažu stručnjaci za antimonopolsku politiku.\nPodrška suda Komisiji u njenoj najnovijoj presudi takođe bi mogla ojačati Vestagerovu u njenim istragama o Amazonu, Appleu i Facebooku.\n„Opšti sud u velikoj meri odbacuje tužbu Googla protiv odluke Komisije kojom je utvrdio da je Google zloupotrebio svoju dominantnu poziciju dajući prednost sopstvenom servisu za uporednu kupovinu u odnosu na konkurentske usluge uporedne kupovine“, rekao je Sud.\nSud je rekao da je Komisija ispravno utvrdila da je Guglova praksa štetila konkurenciji i odbacila argument kompanije da prisustvo platformi za trgovačke kompanije pokazuje da postoji jaka konkurencija.\nPodržao je novčanu kaznu Komisije, navodeći ozbiljnu prirodu povrede i da je „dotično ponašanje usvojeno namerno, a ne iz nemara“.\nGoogle je saopštio da će preispitati presudu i da je već ispoštovao nalog Komisije da obezbedi jednake uslove za rivale. Nije rečeno da li će se žaliti Sudu pravde EU (CJEU), najvišem evropskom sudu.\nKomisija je pozdravila odluku, rekavši da će ona obezbediti pravnu jasnoću za tržište.\n„Komisija će nastaviti da koristi sve alate koji su joj na raspolaganju kako bi se pozabavila ulogom velikih digitalnih platformi od kojih preduzeća i korisnici zavise da pristupaju krajnjim korisnicima i pristupaju digitalnim uslugama“, navodi se u saopštenju izvršne vlasti EU.


Zvizdić: Zadovoljni smo stepenom implementacije mjera iz Ekonomske reformske agende - Biznis Info\nYou are at:Home»Ekonomija»Zvizdić: Zadovoljni smo stepenom implementacije mjera iz Ekonomske reformske agende\nZvizdić: Zadovoljni smo stepenom implementacije mjera iz Ekonomske reformske agende\nBy BiznisInfo on\t 02/03/2016 Ekonomija\nDom naroda Parlamentarne skupštine BiH je danas primio k znanju Akcioni plan za provođenje Reformske agende na nivou Vijeća ministara BiH.\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić je obraćajući se delegatima, kazao da su Ekonomska reformska agenda i njena kredibilna implementacija bili jedan od ključnih i najvažnijih uvjeta za podnošenje kredibilne aplikacije BiH za članstvo u EU.\n– Kada govorim o Vijeću ministara BiH, mogu kazati da smo od 33 predviđene generalne mjere, za šest mjeseci realizirali 17, što je više od 50 posto predviđenih i definiranih mjera, definiranih u tekstu Ekonomske reformske agende za nivo Vijeća ministara. Ali isto tako, takvu dinamiku u nešto manjem procentu, obimu, ali vrlo kvalitetno su pratile i vlade entiteta – kazao je Zvizdić.\nOcijenio je da je stepen realizacije u vladama entiteta vrlo respektabilan „za ovaj period šest mjeseci i on se kreće, u ovisnosti od aspekta gledanja, od 25 pa do 38 posto realizirane Ekonomske reformske agende“.\n– Dakle, kumulativno, institucije, organi BiH, Vijeće ministara i dvije entitetske vlade su za šest mjeseci realizirali jednu trećinu Ekonomske reformske agende i to je već dalo prve rezultate u smislu laganog ekonomskog rasta, ili povećanja svih vitalnih ekonomskih parametara na bazi kojih se procjenjuje ekonomska stabilnost i ekonomski razvoj BiH – naveo je predsjedavajući Vijeća ministara BiH.\nDodao je da u ovom trenutku rade jedan zajednički, kumulativan tekst presjeka stanja realizacije i aktivnosti mjera iz Ekonomske reformske agende.


Jeftini letovi iz Šri Lanke do Konga - Avio karte Šri Lanka Kongo - eSky.rs\nAvio karte iz Šri Lanke do Konga\nPretražite letove iz Šri Lanke do Konga\nProverite najbolje prilike za letove iz Šri Lanke do Konga\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke do Konga na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke do Konga?\n✔ Ako rezervišem let iz Šri Lanke do Konga, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke do Konga?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Šri Lanke do Konga uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Junker: 2025. nije obećanje, već ohrabrenje za kandidate\nVi ste ovde:Početna»Vesti»Junker: 2025. nije obećanje, već ohrabrenje za kandidate\nBy Antonela objavljeno\t 26/02/2018 Vesti\nŠef Evropske komisije Žan-Klod Junker izjavio je u Beogradu da 2025. godina iz strategije Evropske komisije za Zapadni Balkan nije obećanje, već ohrabrenje za zemlje kandidate.\nJunker je na konferenciji za novinare s predsednikom Aleksandrom Vučićem i komesarom za susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanesom Hanom rekao da datum pristupanja Srbije EU ne zavisi od Unije, već prevashodno od Srbije.\n“Znam da veliki broj ljudi govori o datumu 2025. Želim da budem jasan, to nije obećanje, već perspektiva, indikativni datum, ohrabrenje, jer zemlja koja želi da postane članica, nakon što uloži velike napore, zaslužuje da bude ohrabrena na tom putu”, ukazao je Junker.\nPredsednik EK Žan Klod Junker izjavio je da je Srbija prešla “impresivan deo puta” na putu ka EU.\n“Ima još problema kada je reč o vladavini prava i da se poprave i neke stvari u pravosuđu, ali je veliki napredak ostvaren”, ocenio je Junker.\nJunker: Ne možemo prihvatiti u EU zemlje koje nisu međusobno rešile teritorijalne sporove\nPredsednik Evropske komisije je rekao da je uveren i da će Beograd pomoći da se reše sporovi koji postoje u regionu.\n“Srbiji nisu potrebne lekcije i Srbija zna kuda treba da ide i koji je put u budućnost. EU nije ekonomski konglomerat, to je zajednica koja se stara za dobrobit građana, a to je pre svega zajednica vrednosti”, rekao je Junker i dodao da EU želi da ima dobru saradnju sa prijateljima u Srbiji.\nIstakao je da prošlost postoji, ali da moramo izvući pouke iz nje. “Srbija i EU će zajedno imati tolike prilike za razvoj. Državnici prolaze, ali narodi ostaju”, poručio je predsednik Evropske komisije.\nNaglasio je da EU želi da se normalizuju odnosi Beograda i Prištine pravno obavezujućim sporazumom.\n“Moje ubeđenje je da ne možemo prihvatiti u EU zemlje koje nisu međusobno rešile teritorijalne sporove. Ne možemo da uvozimo bilateralne sporove. Važno je da ti sporovi budu rešeni pre ulaska u EU, jer želimo da zemljama Balkana pružimo stabilnost, a ne uvezemo nestabilnost”, objasnio je Junker.\n“Nije na nama da kažemo koji će biti karakter sporazuma, već je na Beogradu i Prištini da odrede kako će on izgledati”, dodao je predsednik Evropske komisije i istakao da je nakon sastanka sa predsednikom Vučićem smiren kada je reč o putu kojim Srbija ide.\nJunker: Oduvek sam smatrao da Zapadni Balkan i Srbija moraju biti deo EU\nPrema Junkerovim rrečima Strategija proširenja EU podrazumeva šest oblasti na kojima Srbija treba da radi na putu ka EU.\nOn je odgovarajući na pitanja novinara da li je možda ideja i da se napravi neki Akcioni plan i mapa puta kojom bi se i Srbija i EU obavezale da će te oblasti pratiti, naveo da su tih šest oblasti tu, da će se videti kako sve napreduje i naveo da će se videti da li je tako nešto potrebno.\n“Ukoliko je potrebno razviti Akcioni plan i to ćemo uraditi, ali, radićemo zajedno sa Srbijom”, poručio je Junker.\nJunker je, na zajedničkoj konferenciji za štampu, rekao da je u Beograd doputovao ne “u inspekciju i prikupljanje informacija”, već radi razgovora.\n“U Briselu puno govorimo o Srbiji. Želeo sam da razgovaram sa Srbima i Srbijom direktno. Lako je razgovarati o drugima, a da ne čujete njih. Ovo nije poseta inspekcije, već otvorenog razgovora”, naglasio je Junker.\nNjegova poseta pokazuje, kako je rekao da su “odnosi sa Zapadnim Balkanom od prioritetnog značaja za nas. Oduvek sam smatrao da Zapadni Balkan i Srbija moraju biti deo EU, jer bez njih nije kompletna Unija. EU nije ekskluzivno vlasništvo sadašnjih država članica, već i druge zemlje mogu da pristupe”, naglasio je Junker.\nStrategija, prema njegovim rečima, sadrži instrumente koji treba da pomognu u ubrzanju puta Srbije u EU.\n“Proces pristupanja i integrisanja u evropske institucije temelji se na zaslugama svakog kandidata. Razgovaraćemo sa svakom zemljom kandidatom i oceniti napredak koji je postignut od strane svake države”, objasnio je Junker dodajući da je Srbija među zemljama kandidatima koja je najviše uradila.\nJunker i Han su u sklopu posete regionu doputovali u Beograd gde će razgovarati i sa premijerkom Srbije Anom Brnabić.\nVučić: Najteža prepreka na putu ka EU je pronalaženje pravno valjanog sporazuma s Prištinom\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da za Srbiju Evropska unija nije samo cilj već i proces, i ocenio da je 2025. godina u kojoj bi Srbija mogla da uđe u Uniju ako završi težak posao.\n“Najteža prepreka na putu ka EU je pronalaženje pravno valjanog sporazuma s Prištinom. To je pitanje za sve naše građane i pitanje za našu budućnost”, rekao je Vučić i dodao da je o tome imao veoma otvoren razgovor s Junkerom i Hanom.\nOn je rekao da je važno da se nadje kompromis s Albancima kojim bi i Beograd i Priština nešto izgubili, a ne da jedna strana dobije sve a druga da izgubi.\n“Ako to ne bude moguće živećemo u prošlosti”, rekao je Vučić i dodao da bi voleo da se to izbegne.\nOn je rekao da većina članica očekuje sporazum koji bi vodio ka tome da Priština postane članica UN i drugih međunarodnih organizacija, ali da pet zemalja EU i Srbija to ne žele.\n“U Briselu su samo posrednici i hvala im na tom jer teško da bismo ikada seli da razgovaramo o tome”, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da Srbija mora mnogo posla da uradi u vladavini prava da bi mogla da uđe u EU.\nFabrici: Sprovođenje reformi i pomirenje važno u procesu evrointegracija\nSaopštenje portparola EU o kosovskim* snagama bezbednosti\nFabrici: Vojska Kosova* treba da u skladu sa Ustavom


Skupština: Gojković izrekla Raduloviću tri opomene – NovostiDana.rs\nSkupština: Gojković izrekla Raduloviću tri opomene\nBEOGRAD – Predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković izrekla je danas šefu poslaničke grupe Dosta je bilo Saši Raduloviću tri opomene, zbog ometanja rada parlamenta.\nPoslanici Dosta je bilo, naime, aplaudirali su dok je šef poslaničke grupe SNS Apeksandar Martinovcih govorio o Raduloviću.\n„Saša Radulović nam nije objasnio šta je on učinio dok je bio ministar privrede da se reše problemi u Azotari, Petrohemiji, nije nam objasnio da li je platio porez u SAD…zašto je izvlačio kapital iz preduzeća koja su bila u stečaju i zašto je sam sa sobom zaključivao ugovore, odnosno sa svojom firmom…“, rekao je Martinović.\nRadulović je reklamirao povredu Poslovnika, a pošto mu je rečeno da do povrede nije došlo, poslanici su nastavili sa aplauzom posle čega je predsednica parlamenta Raduloviću izrekla tri opomene, jednu za drugom.\n„Aplaudirali smo da pozdravimo Martinovića koji na grub način krši poslovnik i vređa druge poslanike. Kad je završio, ja sam se uredno javio za povredu Poslovnika zbog uvrede. Tražio sam reč. Ona (Gojković) nije htela da mi da reč“, rekao je Radulović novinarima u parlamentu.\nRadulović tvrdi da ne postoji institut „treće opomene“ već udaljenja sa sednice i oduzimanje reči i da je zbog toga od Gojkovićeve zatražio da objasni na osnovu čega je izrekla meru opomene.\nPrilikom izricanja treće opomene Gojkovićeva je Raduloviću rekla: „Vi znate šta znače tri opomene“.\nSednica je posle toga prekinuta, a u nastavku je poslanik DS Goran Ćirić naveo da Gojkovićeva nema jednak odnos prema poslanicima vlasti i opozicije jer nije reagovala kada je Martinović iznosio uvrede, a da je Raduloviću, koji je bio isprovociran, izrekla tri opomene.\nGojkovićeva se, međutim, nije složila sa takvom ocenom rekavši:\n„Govorio je pre nego što je zatražio i dobio reč. Dobacivao je, ometao govornika, neposredno mi se obraćao vikanjem i uvredama, a to ništa niste čuli…maltretirao je poslanike koji žele da učestvuje u radu i drugim postupcima je narušavao red na sednici i postupao protiv odredaba poslovnika, podsticao je članove njegove grupe da se ponašaju na isti način“.\nDodala je da su se stekli uslovi za izricanje jedne opomene, zatim druge opomene posle koje su, kaže, usledile uvrede na njen račun i njena dužnost je bila da izrekne i treću opomenu, koja se u Poslovniku zove oduzimanje reči.


Komandant Kfora obišao Specijalnu zaštićenu zonu Dečana\nKomandant Kfora general major Mikele Risi, posetio je danas Specijalnu zaštićenu zonu Dečana, koja obuhvata Srpski pravoslavni manastir Visoki Dečani, versko mesto koje čuva Kfor, kao prvi odgovorni za bezbedonost, saopšteno je iz ove misije.\nIlustracija (Foto Kfor/Fejsbuk)\nTokom svoje posete, general Risi se sastao sa gradonačelnikom Dečana Baškimom Ramosajem u njegovoj kancelariji, na poziv lokalne opštine. U saopštenju se dodaje da se komandant Kfora-a takođe sastao i sa igumanom Savom Janjićem u manastiru.\n"U oba sastanka razgovarano je o sveukupnoj situaciji u okolini, posebno u pogledu uticaja na bezbednost radova na putu R108 koji se proteže u blizini manastira Visoki Dečani".\nGeneral major Risi potvrdio je nepristrasnu posvećenost KFOR-a da nastavi da doprinosi sigurnom i bezbednom okruženju i slobodi kretanja za sve zajednice na Kosovu, u skladu sa Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija iz 1999. godine, zaključeno je u saopštenju Kfor-a.\nPetković: Briselski dijalog talac nespremnosti Prištine\n"Beograd neće odustati od insistiranja na neodložnom formiranju Zajednice srpskih opština sa svim nadležnostima koje joj pripadaju u skladu sa briselskim dogovorima i već na prvom sledećem sastanku u Briselu, zahtevaće konkretne poteze u tom pravcu, što je jasno istakla i Evropska unija", ponovio je Petar Petković u razgovoru sa ruskim ambasadorom u Srbiji Aleksandrom Bocan Harčenkom.\n26.10.2021 Setva pšenice na centralnom Kosovu (197)\n25.10.2021 Na Kosovu preminula jedna osoba, a još tri zaražene (166)\n25.10.2021 Uskoro odluka o zabrani srpskih ’’paralelnih sportskih aktivnosti’’ (160)\n26.10.2021 OG: Raste broj inficiranih koronavirusom, još 18 pozitivnih (145)\n26.10.2021 U srpskim sredinama preminulo jedno lice, 54 nova slučaja zaraze (139)\nOktobar 2021 11 (438)


Vlada Kosova nije dobila zahtev od Srbije za održavanje referenduma - Medija centar\nVlada Kosova nije dobila zahtev od Srbije za održavanje referenduma\nSrbima na Kosovu biće omogućeno da putem pošte ili u Kancelariji za vezu Srbije na Kosovu glasaju na referendumu koji organizuje Srbija o ustavnim promenama u pravosuđu, potvrdila je za Glas Amerike portparolka Vlade Kosova Rozafa Kelmendi. Ona je navela da kosovska vlada nije od Srbje dobila nikakav zahtev u vezi sa referendumom.\nRozafa Kelmendi, koja je i politička savetnice premijera Kosova, navela je u pisanoj izjavi za Glas Amerike da Vlada Kosova od Srbije nije dobila zahtev u vezi sa održavanjem referenduma.\n“Nemamo nikakav zahtev Srbije o pitanju referenduma. Naš principijelni i velikodušni stav je sledeći: Srbi sa dvojnim državljanstvom mogu glasati poštom ili u Kancelariji za vezu Srbije na Kosovu. Građanima Srbije nismo odbijali pravo da učestvuju na izborima u Srbiji. Ipak, mora se napraviti razlika između referenduma o isključivo unutrašnjem pitanju jedne zemlje i izbora. U ovom slučaju, Srbija organizuje referendum o sistemu državnog uređenja Srbije, odnosno o sistemu pravosuđa, kao tendencija Vučića da Srbija izgleda kao demokratska i moderna država. Kako se veze između ilegalnih struktura i kriminalnih grupa sve više pojavljuju i jačaju, posebno na severu, radimo na integraciji kosovskih Srba u institucije Republike Kosova. Imamo dobru upravu koja ne diskriminiše i koja integriše”, navela je Rozafa Kelmendi.\nGlavni urednik RTV Kim Goran Avramović kaže da ga ovakva odluka Vlade Kosova nimalo ne iznenađuje.\n„Kosovo još jednom pokušava da potvrdi svoju državnost i dozvola kosovskim Srbima da glasaju putem pošte, odnosno u Kancelariji za vezu Republike Srbije je impliciranje i podržavanje onoga što bi se desilo u bilo kojoj drugoj državi gde se Srbi tretiraju kao strani građani i imaju pravo da glasaju u svojoj ambasadi, ondnosno da glasaju putem pošte“, rekao je Avramović za Glas Amerike.\nOmogućavanje Srbima na Kosovu da glasaju na referendumu koji organizuje Srbija, je rezulat pritiska međunarodne zajednice na Prištinu, smatra predsednik Instituta za afirmaciju međuetničkih odnosa Fatmir Šeholi.\nGlas Amerike zatražio je danas komentar i od predsednika Srpske liste Gorana Rakića u vezi sa najavama da će Srbima na Kosovu biti omogućeno glasanje na referendumu putem pošte ili Kancelarije za vezu Srbije na Kosovu, ali odgovor nismo dobili.


Elektroprivreda RS danas je podijelila deset kliničkih respiratora bolnicama u Srpkoj za koje je ovo preduzeće izdvojilo 461 hiljadu KM.\nPo jedan respirator biće doniran svim bolnicama, a u trebinjsku bolnicu danas je stiglo i pet respiratora u okviru akcije „Respirator za Srpsku“.\n„Već na početku pandemije virusa korona shvatili smo da je važno da ERS bude socijalno osjetljivo preduzeće i pomogne zdravstvenom sistemu RS. Uz pomoć Slavena Ristića, koji je započeo akciju nabavke respiratora u RS i posredstvom Crvenog krsta iz Bijeljine, uspjeli smo danas, nakon tri mjeseca, da respirotari dođu u Trebinje. Da nije bilo diplomatskih veza srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, pitanje je da li bi to bilo i sada. I dalje smo spremni da svake godine učestvujemo u nabavci medicinskih aparata za zdravstvene ustanove, jer smo svjesni da je zdravlje prioritet, da sadašnja situacija nije sjajna i da su zdravsteni radnici veoma opterećeni i pod velikim pritiskom od ponovnog širenja virusa korona“, naveo je generalni direktor ERS Luka Petrović.\nOn se zahvalio i zdravstvnim radnicima na hrabrosti i izdržljivosti u ovim vremenima.\nMinistar zdravlja Alen Šeranić je ocjenio da je nabavka respiratora od strane ERS veoma značajna za zdravstene ustanove u RS.\n„Zahvaljujem se svim društveno odgovornim kompanijama koje su omogućile da dođemo do značajne medicinske opreme. Nastavljamo aktivnosti na daljem jačanju kapaciteta i opremanja bolnica u Srpskoj. Pripremamo se za sezonu od oktobra ove do aprila naredne godine, kada očekujemo porast broja pacijenata koji će imati potrebu za respiratorima, jer ćemo imati udruženo djelovanje virusa sezonskog gripa i virusa korona“, rekao je Šeranić.\nOn je dodao da su posljednji dani pokazali koliko je novi virus nepredvidiv, jer se u javnosti dosta govorilo kako visoke temperature i ljeto utiču na virus, a ono što se pretpostavljalo, bez naučnog utemeljenja, da će ljeto smanjiti širenje korona virusa nije se pokazalo u praksi.\nMinistar zdravlja je kao primjer naveo istočnu Hercegovini, kada je širenje virusa u jednom od herceegovačkih firmi uslovislo porast zaraženih u Ljubinju i Bileći, čime su kapaciteti trebinjske bolnice popunjeni.\n„Reorganizacijom upućujemo pacijente u bolnicu u Foču, čime smo obezbjedili zdravstvenu zaštitu stanovnicima istične Hercegovine“, istako je Šeranić.\nDirektor nevesinjske bolnice Velibor Milivojević je rekao da je donacija ERS bolnicama u RS znak da samo zajedno možemo mnogo više.\n„Bolnice u Srpskoj dobile su najkvalitetniju opremu, zdravsteni radnici opremu na kojoj će moći dobro da rade, a pacijenti bolju zdravstvenu zaštitu“, istakao je Milivojević.\nMinistar Šeranić danas će sa gradonačelnikom Trebinja i načelnicima svih hercegovačkih opština razgovarati o epidemiološkoj situaciji u Hercegovini, koja je pogoršana posljednjih dana, a u trebinjskoj bolnici prisustovaće dodjeli još dva respiratora od šefa EU u BiH Johana Satlerea.\n„Respiratori za Srpsku“\nAkcija „Respiratori za Srpsku“, u kojoj je kupljeno 50 respiratora za bolnice u RS, završena je danas.\nAleksandar Savić predstavnik organizatora akcije je naveo da je danas podijeljelno po pet respiratora za trebinjsku i bolnicu u Istočnom Sarajevu, kao i jedan respirator za bolnicu u Foči.


Cene nekretnina - Blic Online\nStojčić: Ne očekujem pad cena stanova u Beogradu\nCene nekretnina u Beogradu će stagnirati i ne očekujem pad cena stanova, pogotovo ne onih na boljim lokacijama, rekao je danas gradski urbanista Marko Stojčić.\nKvadrat u novogradnji u Beogradu oko 25 odsto skuplji nego pre pet godina\nKvadratni metar stana u novogradnji u Beogradu skuplji je za oko 25 odsto nego 2013, a ova godina predstavlja bum za tržište nekretnina po enormno velikom broju izdatih građevinskih dozvola i izgrađenih stanova, kao i po njihovoj prodaji, kažu u firmama koje se bave nekretninama.\nDA SE ZAVRTI U GLAVI Ovako žive ruski tajkuni.... a sada su njihove kuće na prodaju\nVila od devet spavaćih soba, bazenima i sobama u kojima može da se kontroliše klima da bi vam krzno ostalo sačuvano, sada se može kupiti za (relativno) male pare jer su cene nekretnina u Rusiji pale usled političke neizvesnosti.\nHrvatska vodi u padu cena nekretnina\nCene nekretnina za stanovanje, merene indeksom HPI, pale su 2,2 odsto u evrozoni i 1,3 odsto u Evropskoj uniji, u drugom tromesečju ove godine, u odnosu na isti period 2012, a ubedljivo najveći pad cena beleži Hrvatska, dok zemlje s rastom cena predvodi Letonija, objavio je Eurostat.\nU Leskovcu kvadrat 130 do 650 evra\nUprkos finansijskoj krizi i velikom siromaštvu, u gradu na Veternici potražnja za stanovima ne jenjava, posebno za jednosobnim i dvosobnim, a u prilog tome govori i podatak da nijedna od dvanaestak agencija za promet nekretnina nije zatvorila svoja vrata. Cene stanova su, doduše, pale za 20 odsto u odnosu na novembar prošle godine, koliko, tvrde agenti, i u ostalim srpskim gradovima, dok se kuće, kao i prethodnih godina, nude gotovo u bescenje.\nVisoke cene poslovnog prostora\nTržište nekretnina u Ivanjici poslednjih meseci liči na mrtvo more. Slabo se gradi, a još ređe kupuje poslovni ili stambeni prostor. Ekonomska kriza pogodila je i ovu malu turističku varoš pa se za kupovinu odlučuju najhrabriji, mahom mladi bračni parovi - i to pod uslovom da su kreditno sposobni.\nCenovni haos u Šapcu\nNa tržištu nekretnina u Šapcu vlada zatišje ne samo kada se govori o prometu već i o izgradnji stambenih objekata. Investitori kažu da će zbog prošlogodišnje ekonomske krize ovakva situacija potrajati, dok trgovci nekretninama ističu da se Šapčani, uprkos finansijskoj neizvesnosti, ne libe da podignu dugoročni kredit u jednoj od 35 banaka, koliko ih ima u ovom gradu, kako bi došli do krova nad glavom.


Plesni centar Vračar - plesna škola i plesni klub | Takmičari: Prodance\nProgram PRODANCE plesnih škola pažljivo je koncipiran da za najkraće vreme savladate veštinu plesa i steknete neophodnu sigurnost na svakom podijumu.\nPRODANCE program je kombinacija grupnog i individualnog rada u skladu sa Vašim željama i interesovanjima. Program je jedinstven u svim plesnim školama sa PRO DANCE licencom.\nUkoliko nemate stalnog plesnog partnera, izaberite nekog od naših plesnih instruktora i vežbajte sa najboljima.\nNakon svakog završenog kursa plesa po PRODANCE programu stiče se sertifikat o položenom nivou plesnog znanja (bronzana, srebrna i zlatna diploma).\nU organizaciji PRODANCE plesnih škola odžavaju se plesne večeri, plesna vikend druženja na atraktivnim lokacijama u zemlji i inostranstvu kao i PRODANCE liga takmičenja na kojima se možete lepo zabaviti i takmičiti sa svojim plesnim partnerom ili sa našim instruktorima plesa kao partnerima.


havarija – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / havarija\nUsled havarije na magistralnom cevovodu DN 1000 obustavljeno je vodosnabdevanje svih korisnika sa vodosistema “Ćelije”. Ekipe održavanja JКP “Vodovod-Кruševac” su na terenu i ubrzano rade na sanaciji kvara. Do uspostavljanja režima vodosnabdevanja, alternativno snabdevanje vodom vrši će se putem mobilnih i stacionarnih cisterni razmeštenih prema planu postupanja u vanrednim situacijama.\nZBOG HAVARIJE NA MAGISTRALNOM CEVOVODU U STALAĆU I ĆIĆEVCU I POKRETNE CISTERNE SA VODOM\nTokom izvođenja radova na izgradnji autoputa Moravski koridor dana 31.03.2021.godine došlo je do havarije na magistralnom cevovodu Ø600 koji vodi ka opštini Ćićevac. Iz tog razloga naseljena mesta na potezu od Stalaća do Ćićevca su ostala bez vode. Ekipa održavanja vodovodne mreže JKP „Vodovod-Kruševac“ je na terenu i intenzivno radi na otklanjanju kvara. Zbog složenosti […]


Josipović: U Hrvatskoj i Srbiji na vlasti tvrda desnica, kojoj suflira još tvrđa desnica | Novinska agencija Patria\nObjavljeno u kategoriji Region na 15.08.2019 09:21:00\nJosipović: U Hrvatskoj i Srbiji na vlasti tvrda desnica, kojoj suflira još tvrđa desnica\n(Patria) - Nekadašnji predsjednik Hrvatske Ivo Josipović ocijenio je da je u Hrvatskoj i Srbiji na vlasti "tvrda desnica uz sufliranje još tvrđe" i da je u obje države vidno naglašen istorijski revizionizam, zbog čega su obje u tragičnoj društvenoj regresiji.\n"Ustaše i četnici koji su, nesumnjivo, bili sluge Hitlera i Musolinija i njihovi saveznici, odjednom se danas pretvaraju u dobre momke, patriote i plemenite ratnike. Zapravo, za Hrvatsku i Srbiju, zemlje koje su dale tako veliki doprinos evropskom antifašizmu, riječ je o tragičnoj društvenoj regresiji", rekao je Josipović za novi broj nedjeljnika NIN, prenosi Beta.\n"Korupcija je izrazita, a uticaj crkve na politiku potpuno je neprimjeren zapadnim demokratijama. Posljedica je društvena stagnacija i odlazak velikog broja, posebno mladih i obrazovanih ljudi, u inostranstvo", rekao je Josipović.\n"Istina je, ostala su mnoga otvorena pitanja, ali je postojao optimizam, dobra klima i javna podrška procesu pomirenja. Nažalost, naši nasljednici su se vratili nacionalizmu i međudržavnim verbalnim sukobima, ne samo kao rezultatu svojih političkih uvjerenja, nego i kao načinu da kroz sukobe jačaju svoju unutrašnjepolitičku poziciju", rekao je Josipović.\n"Danas, gledajući političare na vlasti u obje zemlje, ne mogu propoznati nijednog koji iskreno i s rezultatom radi na pomirenju i boljim odnosima", rekao je Josipović.


Za Srbiju 12 miliona evra iz Fonda solidarnosti EU | EurActiv Serbia\nMinistarka za evropske integracije i nacionalna IPA koordinatorka Jadranka Joksimović potpisala je 13. aprila u ime Republike Srbije Sporazum o poveravanju, kojim je Evropska unija našoj zemlji bespovratno dodelila 11.968.276 evra iz Fonda solidarnosti EU, za finansiranje hitnih aktivnosti u borbi protiv kovida 19, kao i za sprovođenje ostalih mera u oporavku srpskog zdravstvenog sistema.\nAmbasador EU u Srbiji Emanuele Žofre prethodno je uručio ministrki Joksimović Sporazum. Evropska komesarka za koheziju i reforme Elisa Fereira je ranije već potpisala Sporazum u ime EU. Njime je obezbeđeno podmirenje dela troškova koji su nastali tokom krize javnog zdravlja, nastale kao posledica pandemije.\nMinistarka Joksimović izjavila je da je pomoć Evropske unije, koja je obezbeđena današnjim potpisivanjem Sporazuma, još jedan konkretan dokaz dugoročne podrške Srbiji u vremenu krize. "Mogućnost da koristimo ovaj Fond pod istim uslovima kao i punopravne članice Unije još jednom svedoči o solidarnosti EU sa građanima naše zemlje ali i o konkretnim koristima od procesa pristupanja Uniji", rekla je ministarka Joksimović.\n"I nakon katastrofalnih poplava 2014. godine, kao nacionalna IPA koordinatorka rukovodila sam procesom prijavljivanja za pomoć za sanaciju štete koji je rezultirao donacijom Srbiji vrednom nešto više od 60 miliona", rekla je ministarka. Naglasila je da je po tom modelu, još na početku pandemije 2020. godine, uspostavila i novu radnu grupu kako bi odmah, a na transparentan i sveobuhvatan način i uz učešće svih relevantnih institucija, popisali sve javne troškove u prva četiri meseca pandemije. Kako je Joksimović istakla, time smo pokazali ozbiljnost pristupa u odnosu na naše evropske partnere, kao i spremnost da radimo što je nabolje moguće u interesu građana Srbije.\nJoksimović je posebno naglasila da je u vremenu aktuelnih veoma složenih geopolitičkih i geoekonomskih prilika na evropskom kontinentu važno da se i na ovaj način još jednom pokaže solidarnost Evropske unije sa našom zemljom, konkretna podrška koju naši građani dobijaju ali i privrženost Srbije evropskom poretku i vrednostima. "Pokazali smo da imamo kapacitete da koristimo prilike koja nam se pružaju u korišćenju fondova EU, trošeći ta sredstva za oporavak od krize, ali nijednog trenutka ne zapostavljajući, bez obzira na složenost okolnosti, reformske aktivnosti iz pregovaračkog procesa", istakla je Joksimović.\nAmbasador Žofre je izjavio: "Ova bespovratna pomoć vredna skoro 12 miliona evra od EU je još jedan izraz naše posvećenosti podršci Srbiji u borbi protiv pandemije. U borbi protiv kovida 19, EU je od početka stajala uz rame Srbiji. Finansirali smo kargo letove za transport medicinskih materijala, finansirali smo zdravstvene radnike i značajno pomogli Srbiji u kupovini vakcina. Srbija je dobila sanitete i zaštitne maske. Pri tome, EU je tokom 20 godina uložila više od 516 miliona evra u zdravstveni sektor Srbije. Brojne bolnice širom zemlje je finansirala EU".


Politika\t16.09.2018 11:20\nOn će prisustvovati otvaranju 12. godišnjeg sastanka pod nazivom „Novi pobednici”, u organizaciji Svetskog ekonomskog foruma, te će imati i sastanke sa guvernerom provincije Hebej, Su Đinom, i predstavnicima HBIS-a, te i šefom Svetskog ekonomskog foruma Martinom Švabom.\nKina kao investitor već je značajno prisutna u Srbiji, gde kineske kompanije realizuju niz velikih infrastrukturnih projekata, a svojevremeno je „spasla” Železaru u Smederevu.\nUoči predsednikove posete, kineska kompanija „Ziđin Majning Grup” izabrana je za strateškog partnera RTB Bor.\nRekao je i da će biti potpisan ugovor sa „Linglongom” od gotovu milijardu dolara što će promeniti gotovo sve u Zrenjaninu, ali i srednjem i južnom Banatu i celoj Srbiji biti od značaja.\nInače, ovogodišnji „letnji Davos” održaće se u znaku Četvrte industrijske revolucije, a ima za cilj da podstakne globalne inovacije i rešenja globalnih izazova.\nČetiri zemlje biće zastupljene na ovoj konferenciji sa šefovima država ili vlada. Pored predsednika Vučića „letnjem Davosu” prisustvovaće predsednik Estonije Kersti Kaljulaid, predsednik Letonije Raimonds Vejonis, premijer Samoe Tuilaepa Lupesoliai Sailele Malielegaoi, a 38 zemalja biće predstavljeno na nivou potpredsednika vlade ili ministara.


30.09.2020 – Koalicija za razvoj solidarne ekonomije\nRegionalna online konferencija: Forum socijalnih inovacija 2020\nSmart kolektiv i ove godine sa zadovoljstvom poziva sve zainteresovane da se pridruže na sedmom Forumu socijalnih inovacija. SIF2020 će biti održan online – od 28.septembra do 02.oktobra.\nSIF2020 teži da kroz programske celine omogući razgovor, inspiraciju i obogati znanje svih učesnika. Biće fokusiran na osnaživanje socijalne ekonomije i socijalnih preduzetnika naročito u vremenima krize kao što je COVID.\nRegistujte se za SIF2020 i postanite deo zajednice od preko 800 lidera iz civilnog, privatnog i javnog sektora iz 16 zemalja, koji su učestvovali na SIF-u tokom prethodnih 6 godina:\nRazgovarajte sa ključnim akterima iz regiona o tome kako da izgradimo partnerstva koja podstiču socijalne inovacije i zelenu ekonomiju? Koje vidove podrške predviđa novi plan za socijalnu ekonomiju Evropske komisije i COVID globalni savez za podršku socijalnim preduzećima? Kakva iskustva i lekcije imaju programi podrške za mlade socijalne preduzetnike u Severnoj Africi, na Bliskom istoku i u regionu Zapadnog Balkana?\nInspirišite se kroz priče i prezentacije uspešnih socijalnih mladih i zelenih preduzetnika. Upoznajte pionire impakt investiranja u Istočnoj i Jugoistočnoj Evropi i njihova iskustva u pokretanju impakt fondova. Naučite više o problemu upravljanja viškovima hrane i doniranju hrane u Srbiji i Evropi.\nSaznajte – Prijavite se za radionice za socijalna preduzeća – Kako upravljati finansijama u doba krize i Kako da integrišete socijalnu misiju u vašu komunikaciju? Ili se prijavite za neku od radionica za mlade – Šta je socijalno preduzetništvo? Šta su socijalne inovacije ? Kako pokrenuti zeleni biznis?\nSmart kolektiv jedna je od četiri organizacije osnivačice Koalicije za razvoj solidarne ekonomije.\nViše informacija i link za prijavu na #SIF2020 dostupni su na zvaničnom sajtu Smart kolektiva.\nRegionalna online konferencija: Forum socijalnih inovacija 2020 Dalje\nSOCIJALNO PREDUZETNIŠTVO U FUNKCIJI ODRŽIVOG RAZVOJA: Istorijski razvoj\nOdrživi razvoj je glavna tema savremenih diskusija i razmatranja u politici, ekonomiji i društvu uopšte. Ideja da je važno u sadašnjosti delovati na način da moramo razmišljati o budućnosti i uslovima za život budućih generacija uz očuvanje prirode visoko je pozicionirana na globalnoj agendi Ujedinjenih nacija. Globalno delovanje u pravcu rešavanja izazova prepoznatih održivim razvojem, ne podrazumeva uključenost i saradnju samo na međudržavnom nivou, već i na nivou svih globalnih, regionalnih, nacionalnih i lokalnih aktera, uključujući i civilno društvo i privredu. Scenarij održivog razvoja opisuje budući svet u kojem politika sledi integrisani pristup ekonomskim, socijalnim i ekološkim ciljevima i zahteva velike institucionalne promena kako bi svet „zadovoljio potrebe sadašnjosti bez ugrožavanja budućnosti“.\nIako koncept održivog razvoja nije savršen i najviše konstruktivnih kritika se odnosi na praktične aspekte sprovođenja ovog koncepta i postizanja ciljeva održivog razvoja, on i dalje predstavlja jedinstveni globalni društveni konsenzus bez alternative. Optimističko polazište zasniva se upravo na postizanju globalnog konsenzusa o razvoju u budućnosti i neophodnosti rešavanja pitanja siromaštva, nejednakosti i zaštite životne sredine, kao nečeg što je tokom 20. veka bilo nezamislivo. Sa druge strane realni i konstruktivni kriticizam zasniva se na strahu od iluzije i utopije koncepta održivog razvoja, jer on spaja ono što je do skora smatrano apsolutno nespojivim – ekonomski rast i društvenu jednakost najpre, a zatim i proizvodnju bez eksloatacije prirodnih resursa. Da koncept zaista ne bi ostao na nivou utopije, teoretičari, istraživači i praktičari pokušavaju da utvrde najbolje praktične instrumente za postizanje održivog razvoja. Pored razvoja praksi, neophodno je razviti i usvojiti i svest o neophodnosti sistemske promene političkog i ekonomskog diskursa i za početak utvrditi da neposredna demokratija, socijalna i ekonomska inkluzija, ekonomska (re)distribucija i zaštita životne sredine nemaju alternativu, te da i politički i ekonomski sistemi moraju biti transformisani u skladu sa time.\nIako se socijalna i solidarna ekonomija često tumače kao alternativni društveno-ekonomski sistemi trenutno utemeljenom neoliberalnom kapitalističkom sistemu, socijalno preduzetništvo funkcioniše u okvirima tog mejnstrim sistema (o čemu smo pisali u prethodnim blogovima) i često se percipira kao korektivni mehanizam za negativne efekte koji mejnstrim ekonomija stvara: nejednakost, siromaštvo, socijalnu isključenost i slično. U ovom blogu prikazaćemo temeljno zbog čega verujemo da socijalno preduzetništvo može da doprinese postizanju održivog razvoja i da može da se posmatra kao praktična komponenta postizanja održivog razvoja. Kako bismo približili tu sinergiju u skladu sa činjenicama, pokrenuli smo mini seriju blogova Socijalno preudzetništvo u funkciji održivog razvoja. Najpre ćemo govoriti paralelnom razvoju ideja održivog razvoja i socijalnog preduzetništva, o ideološkim postavkama i komplementarnosti, o primerima dobre prakse ove komplementarnosti i razlozima zbog čega verujemo da socijalno preduzetništvo konkretno već sada doprinosi postizanju održivog razvoja. U ovom blogu govorićemo o komplementarnosti u istorijskom razvoju, ali i glavnim razlikama između koncepta održivog razvoja i socijalnog preduzetništva.\nIstorijsko utemeljenje koncepta održivog razvoja\nProcvat industrijske revolucije u 19. veku i neupitna pobeda kapitalizma, postavio je i temelje za evoluciju konstruktivne kritike i iznedrio pitanja vezana za socijalnu pravdu, rešavanje socijalne i ekonomske nejednakosti i štete nanete prirodi. Brojne socijalno-ekonomske i ekološke krize podstakle su temeljnija i sveobuhvatnija kritička razmatranja i preispitivanja postojećeg društveno-ekonomskog sistema. Zapadne zemlje su u prvom redu počele sa otkrivanjem negativnih ekonomskih i industrijskih posledica na društvenu ravnotežu i životnu sredinu. Začetak ideje održivog razvoja predstavlja prikaz Ričarda Karsona u knjizi Tiho proleće 1962. godine, alarmantne štete koju upotreba pesticida nanosi životinjama i zdravlju ljudi. Začetak održivog razvoja jeste u razmatranju ekoloških posledica i zdravstvenih posledica industrijalizacije. Institucionalizacija koncepta započeta je Prvom zvaničnom konferencijom Ujedinjenih nacija o životnoj sredini i održivom razvoju 1972. godine, a u okviru nje prvi put je diskutovano o ljudskom uticaju na životnu sredinu i na koji način se to odražava na ekonomski razvoj.\n1907: američka bankarska kriza\n1923: kriza američke hiperinflacije\n1929: počinje finansijska kriza tridesetih godina\n1968: svetski protesti protiv birokratske elite\n1973. i 1979.: naftni šokovi\n1982.: dužnički šok zemalja u razvoju\nI nekoliko primera ekoloških kriza:\n1954: Rongelap nuklearni otpad\n1956: Merkurina kriza u Minamati\n1957: Izlivanje nafte u kanjonu Torrei\n1976: Katastrofa Seveso\n1984: Katastrofa Bhopal\n1986: Nuklearna katastrofa u Černobilu\n1989: Izlivanje nafte Ekkon Valdez\n1999: Katastrofa Erika\nU narednim godinama, nakon Međunarodne dužničke krize 1982. godine, koncept održivog razvoja dobija i socijalnu dimenziju jer se postavilo pitanje kako da se dugoročno postigne ekonomski rast, ali bez daljeg produbljivanja ekonomske i socijalne nejednakosti i naravno ugrožavanja životne sredine. Iako u tom trenutku daleko od društvenog i političkog konsenzusa, bilo je jasno da je pokretanje ovog pitanja utrlo put ka preispitivanju političkih i ekonomskih uverenja zasnovanih na neoliberalnom kapitalizmu. Savetodavni komitet Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj je 1987. godine prvi put razvio smernice za praćenje efekata političkih i ekonomskih mera na životnu sredinu i razvoj za sve države. Tri godine kasnije, Poslovni savet OECD-a usvojio je koncept „Menjanje kursa“ kao ideju o promeni poslovanja u skladu sa idejom održivog razvoja. Iako je evaluacija ovog koncepta podrazumevala brojna postignuća u vidu povezivanja ekonomskog rasta i ljudske dobrobiti, ekološke proizvodnje za dobrobit životne sredine, prvi konkretan korak učinjen je definisanjem i usvajanjem Milenijumskih ciljeva razvoja svih 191 zemalja članica UN, 2005- godine u Njujorku. Sledeća faza u razvoju ovog koncepta oličena je u usvajanju Agende za održivi razvoj 2030 na samitu UN o održivom razvoju u Njujorku 2015. godine.\nMože se reći da začetak institucionalizacije koncepta globalnog održivog razvoja oličenog u usvajanju Milenijumskih ciljeva razvoja, zatim unapređen u Agendi za održivi razvoj 2030, govori o sveopštoj promeni diskursa u politici i ekonomiji, kao i u pristupu rešavanju savremenih društvenih problema. U 20. veku postizanje ovakvog društvenog konsenzusa na globalnom nivou bilo je gotovo nezamislivo, jer je taj vek period procvata neoliberalne ekonomije i ideja o maksimizaciji profita, ekonomskom rastu zasnovanom na ekonomiji obima, eksploataciji ljudskog kapitala i prirodnih resursa, smanjenju proizvodnih troškova najviše na uštrb radničkih prava i životne sredine. Svest o negativnim posledicama ovakvog razdoblja vladavine neoliberalne ekonomije razvila se pod pretnjom sve većeg siromaštva, socijalne i ekonomske nejednakosti, društvenih sukoba,ekstremnih klimatskih promena i uništenja životne sredine.\nSve države sveta su u okviru Ujedinjenih nacija 2015. godine usvojile Agendu za održivi razvoj 2030, a 2016. godine i zvanično utvrdile 17 ciljeva održivog razvoja u sklopu Agende (Sustainable Development Goals SDGs). Glavne poruke svih 17 ciljeva odnose se na iskorenjivanje siromaštva, zaštitu žitvotne sredine, obezbeđivanje mira i prosperiteta za sve. Kako su ciljevi kompleksni i međusobno povezani, njihovo postizanje zahteva zajedničke napore vlada, privreda i trećeg sektora.\nCiljevi održvog razvoja obuhvataju: svet bez siromaštva (cilj.1), svet bez gladi (cilj 2.), dobro zdravlje (cilj 3.), kvalitetno obrazovanje (cilj 4.), rodnu ravnopravnost (cilj 5.), čistu vodu i sanitarne uslove (cilj 6.), dostupnu i obnovljivu energiju (cilj 7.), dostojanstven rad i ekonomski rast (cilj 8.), industriju, inovacije i infrastrukturu (cilj 9.), smanjenje nejednakosti (cilj 10.) održive gradove i zajednice (cilj 11.), odgovornu potrošnju i proizvodnju (cilj 12.), akciju za klimu (cilj 13.), život pod vodom (cilj 14.), život na zemlji (cilj 15.), mir, pravda i snažne institucije (cilj 16.) i partnerstvom do ciljeva (cilj 17.).\nO istorijskoj evoluciji socijalnog preduzetništva već smo govorili u prethodnim blogovima, ali važno je podsetiti i podvući upravo da je ono razvijeno na talasu praktične suprotstavljenosti društva negativnim efektima neoliberalne ekonomije kao što je na primer, privatizacija socijalnih usluga koja je socijalne usluge učinila nedostupnim velikom broju ljudi i isti broj ljudi potisnula na marginu društva. Veliki broj ljudi u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti postao je veliki izazov za razvoj zajednice i učinio društvenu pravdu vidljivijom temom, ali i podstaklo socijalna preduzeća da u okviru pravila postojećeg sistema preduzmu korake ka rešavanju ovih pitanja. Praksa socijalnog preduzetništva razvijala se u istim okvirima i danas predstavlja diverzitet u načinu delovanja, društvenim misijama i pozitivnom uticaju koji stvaraju u zajednicama širom sveta. Koncept održivog razvoja utemeljen je na analizi efekata mejnstrim političkog i ekonomskog sistema i predstavlja politički okvir za uređivanje budućih političkih i ekonomskih mera usmerenih na postizanje održivog razvoja. Sa druge strane, socijalno preduzetništvo utemeljeno je na aktivizmu i upornosti socijalnih i ekoloških pokreta tokom 20. veka, koji su još tada davali praktične doprinose rešavanju ekonomsko-društvenih problema u zajednici.\nBez sumnje možemo reći da je glavna razlika u pristupu. Koncept održivog razvoja kreiran je na globalnom nivou, a podstaknut od strane donosioca odluka, dok je socijalno preduzetništvo proisteklo iz lokalnih zajednica i nezavisno se razvijalo na aktivizmu lokalnih aktera širom sveta, prilagođeno pojedinačno svakoj lokalnoj zajednici.\nU narednom blogu u seriji Socijalno preduzetništvo u funkciji održivog razvoja čitaćete o komplementarnosti ideologija i vrednosti koncepta održivog razvoja i socijalnog preduzetništva. Zato ostanite sa nama i pratite KoRSE blog. 🙂\nSOCIJALNO PREDUZETNIŠTVO U FUNKCIJI ODRŽIVOG RAZVOJA: Istorijski razvoj Dalje


Dom omladine Beograda - Blic Online\nKoncert benda "Porto Morto" ipak u Domu omladine Beograda\nKoncert benda „Porto Morto“ zakazan za 26. avgust se zbog promene vremenskih uslova i zahlađenja, iz Barutane prebacuje u salu Amerikana Doma omladine Beograda.\nKratkometražni igrani film "Poziv" kao i kratkometražno dokumentarno ostvarenje "Film jednog kamiondžije o bratu kamiondžiji" reditelja Miloša Ljubomirovića biće prikazani 4. aprila (20) u Domu omladine Beograda.\nAmerički inde rok veterani "Yo La Tengo" objavili su novo studijsko izdanje "There’s a Riot Going On" (Matador Records) koje će predstaviti na svom prvom nastupu u Srbiji, 12. maja u Domu omladine Beograda.\nFESTIVAL ZA PRAVE GURMANE Evo zašto je gužva na festivalu sira\nBurata punjena slaninom, suvim šljivama i kiselim mlekom, kozji sir sa plesnima i čubrom u hrastovoj kori, ali i salama od divlje svinje, samo su neki od delikatesa koje posetioci, uz vino i druge poslastice, mogu da probaju na sedmom po redu "Balkan cheese festivalu" koji se održava ovog vikenda u Domu omladine Beograda.\nNajbolji domaći džezeri mlađe generacije sviraju na festivalu u Domu omladine\nNovi srpski džez talas predstaviće se na prvom "Metropolis Jazz Festu" 9. i 10. februara (20) u Domu omladine Beograda.\nBend "Deca apokalipse" održaće koncertnu promociju albuma "Zalog večnosti" 10. februara (20) u Klubu Doma omladine Beograda.\nBrojne tribine i predavanja, turniri u društvenim igrama, zmajeve kugle i drugi ukrasi, slika su prvog dana Festivala epske fantastike održanog danas u Domu omladine.\nUdomljavanje i takmičenja maca, mačkenbal, muzičke igre za mališane, samo su neke od aktivnosti u kojima će mačke i mačkoljupci moći da učestvuju ovog vikenda od 10 do 18 sati u Domu omladine na jedinstvenom, četvrtom po redu "Mrnjau festu".\nDomaći sastav "Eyot" pred otvarnje Beogradskog džez festivala: U Kini su džez muzičari kao rok zvezde\nNaš internacionalno najuspešniji džez sastav "Eyot" nastupiće na otvaranju 33. Beogradskog džez festivala, 26. oktobra (19.30) u Velikoj sali Doma omladine Beograda.\nHavijer Kolina, Hozemi Karmone i Hoze Ruiz Bandolero nastupiće 24. oktobra u Domu omladine Beograda i kroz svojevrsno veče flamenko džez vizija najaviti 33. Beogradski džez festival, koji se održava od 26. do 30. oktobra.\nIzložba "Super Klaster" Sanje Stojkov u Domu omladine Beograda\nU Galeriji Doma omladine Beograda u utorak, 10. oktobra u 19h biće otvorena prv samostalna izložba Sanje Stojkov.\nGaražni filmovi Saše Radojevića u Domu omladine\nPredstavljanje garažnog filma 21. septembra u Velikoj sali Doma omladine Beograda donosi pogled na rad scenariste i reditelja Saše Radojevića.\nSećanje na Granta Harta u Domu omladine Beograda\nSećanje na Granta Harta, velikog autora savremene američke rok muzike, koji je preminuo 13. septembra, biće održano sutra (20) u Domu omladine Beograda.\nFrančesko Santuči sa Big bendom RTS nastupa u Domu omladine\nFrančesko Santuči i Big Bend RTS nastupiće u petak, 22. septembra (20) u Velikoj sali Doma omladine Beograda.\nNajtajanstvenija grupa ponovo u Beogradu: "The Residents" sviraju u Domu omladine\nČuveni američki art-rok bend "The Residents" nastupiće u ponedeljak 20. novembra (21) u beogradskom Domu omladine.


Britanski ministar: Kina mora da objasni početak pandemije korona virusa – NovostiDana.rs\nBritanski ministar: Kina mora da objasni početak pandemije korona virusa\nBritanski ministar spoljnih poslova Dominik Rab izjavio je danas da će Kina morati da odgovori na neka teška pitanja u vezi s početkom pandemije novog korona virusa.\nZaraza novim korona virusom pojavila se u kineskom gradu Vuhanu krajem 2019. godine.\nGovoreći u ime britanskog premijera Borisa Džonsona koji se oporavlja od sedmodnevnog bolničkog lečenja bolesti kovid-19, Rab je rekao da će revizija svih aspekata pandemije, uključujući njeno poreklo, morati da bude zasnovana na nauci i izvedena na „ujednačen način“.\nŠef britanske diplomatije je pohvalio Kinu za saradnju na povratku u domovinu Britanaca zaglavljenih u Vuhanu i za dostavljanje medicinske opreme za borbu protiv korona virusa.\nAmerička agencija Asošiejted pres objavila je juče da dokumenti u koje je imala uvid ukazuju da najviši kineski zvaničnici nisu upozorili javnost šest dana otkako su utvrdili da se najverovatnije suočavaju s pandemijom novog korona virusa.\nZaraza korona virusom potvrdjena je širom sveta kod više od 2.140.000 ljudi, od kojih je umrlo više od 143.000.


Besplatna škola preduzetništva za mlade u Nišu - JUGPRESS\nBesplatna škola preduzetništva za mlade u Nišu\nMladi ste i kreativni, imate preduzetnički duh i želite da se oprobate u pokretanju sopstvenog posla? Imamo odličan predlog za vas! Deli prostor, uz podršku Fondacije Ana i Vlade Divac, organizuje Letnju školu preduzetništva za mlade iz Niša.\nPozivamo mlade od 15 do 30 godina da se prijave i učestvuju u programu koji će im pružiti konkretne savete i praktične veštine za razvoj preduzetništva i pronalaženje potencijalnih izvora finansiranja. Broj polaznika je ograničen. Prijave će biti otvorene do popune kapaciteta, a najkasnije do 17. maja.\nKroz realizaciju projekta mladi će biti informisani o razvojnim potencijalima Grada Niša, mogućnostima za razvoj preduzetničkih inicijativa i steći važne kontakte i informacije. Takođe, biće podstaknuti na aktivno (samo)zapošljavanje kroz predstavljanje uspešnih mladih preduzetnika. Mladi koji imaju najperspektivnije preduzetničke predloge biće osnaženi potrebnim veštinama i kompetencijama za sprovođenje ideja kroz program edukacije iz oblasti preduzetništva, stručne prakse u uspešnim start-up kompanijama i mentorstvo iz oblasti osnivanja preduzetničke radnje.\nMladi, uzrasta od 15 do 30 godina, imaće priliku da u prvom mesecu realizacije projekta posete četiri ustanove od značaja za upoznavanje sa potencijalima za samozapošljavanje: Naučno tehnološki park, Nacionalnu službu za zapošljavanje, Regionalnu razvojnu agenciju Jug i Deli prostor. Program traje do kraja godine, a petoro mladih će u završnom delu ciklusa dobiti tri meseca plaćene stručne prakse i pomoć u realizaciji svojih preduzetničkih ideja.\nŠkola će poseban fokus imati ka mladima iz teško zapošljivih kategorija – NEET mladi, oni koji nisu zaposleni, nisu u sistemu obrazovanja, niti u dodatnoj edukaciji. Ceo koncept predložene akcije doprineće unapređenju zapošljivosti mladih ljudi iz ugroženih grupa.


Knauf akademija – Knauf Srbija\nYou are here: Home / Knauf akademija\nStručno usavršavanje sa Knauf-om\nSuva gradnje je neprekidno u trendu. Izborila je svoje posebno mesto u građevinarstvu. Knauf svojim sistemima već decenijama postavlja standarde u oblasti suve gradnje. Razvoj građevinarstva nastavlja se nesmanjenom brzinom i traži od proizvođača da neprestano idu u korak s razvojem novih tehnologija. Knauf kao inovativno preduzeće, neprestano investira u dalji razvoj građevinskih sistema i svojim partnerima prenosi stečeno znanje kroz praktične seminare.\nSuva gradnja prevazišla je odavno svoje prvobitne granice primene, danas suvu gradnje iz enterijera selimo i u eksterijer i u ekstremno vlažne prostorije /Aquapanel i Vidiwall sistemi/. U oblasti zaštite od požara i zvučne zaštite, doslednim razvojem i napretkom naših već proverenih sistema, otvaraju se nova područja primene.\nKoristite ovu inovativnu snagu, omogućite Vašim saradnicima stručno usavršavanje na najvišem nivou. Iskoristite priliku da u znanju prevaziđete konkurente.\nZa vas smo napravili interesantan program školovanja u 2017, kroz koje ćete vaše znanje o suvoj gradnji dovesti na najaktuelniji nivo. Uložite u vašu budućnost i ne oklevajte da se prijavite, jer je broj učesnika ograničen.\nKnauf Akademija 2017 – Kopaonik – PREUZMITE PREZENTACIJE\nKnauf Akademija za arhitekte – POGLEDAJTE PROGRAM\nNamenjeno za projektante, nadzorne organe, šefove gradilišta i sve zainteresovane za suvu gradnju.\nKnauf Akademija za izvođače – montere – POGLEDAJTE PROGRAM\nNamenjeno za montere suve gradnje, nadzorne organe, šefove gradilišta i sve zainteresovane za izvođenje sistema suve gradnje.


Zurab Datunašvili svetski šampion u rvanju -\nZurab Datunašvili svetski šampion u rvanju\nČestitka gradonačelnika Zrenjanina.\nZurab Datunašvili, rvač zrenjaninskog “Proletera” i reprezentativac Srbije, osvojio je titulu svetskog šampiona u kategoriji do 87 kg, na takmičenju održanom u glavnom gradu Norveške, Oslu. U finalnoj borbi Datunašvili je ubedljivim rezultatom 9:1 savladao protivnika iz Belorusije, Kirila Maskeviča. Na putu do finala bio je bolji od Rusa Alirzaeva 4:3, Gruzijca Gobazea 2:1 a u polufinalu Danca Bisultanova 5:1.\nNa trećoj medalji osvojenoj ove godine na najvećim međunarodnim takmičenjima čestitku mu je uputio i gradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura.\n– U ime Grada Zrenjanina, Evropskog grada sporta, i u svoje lično ime upućujem ti najsrdačnije čestitke na osvojenoj tituli svetskog šampiona, kruni tvoje blistave ovogodišnje sezone. U Srbiju i Zrenjanin doneo si svetsko i evropsko zlato i olimpijsku bronzu i na najbolji mogući način još jednom potvrdio sopstvenu visoku klasu i izuzetan stručni rad u rvačkom klubu “Proleter” i reprezentaciji Srbije. Tvoji dometi i rezultati mogu da služe kao primer svima koji žele da se bave bilo kojim sportom, a ceo sportski Zrenjanin ponosi se tobom – istakao je gradonačelnik Zrenjanina.\nNa velikom uspehu Datunašviliju su, između ostalih, čestitke uputili i predsednik Srbije Aleksandar Vučić i ministar omladine i sporta Vanja Udovičić.\nZanimljivo je da je ova medalja Zuraba Datunašvilija stota medalja srpskih rvača na velikim takmičenjima. Takođe, u Oslu je predsedniku Rvačkog saveza Srbije, našem sugrađaninu Željku Trajkoviću, uručena zastava Svetske rvačke federacije, jer će domaćin narednog svetskog šampionata biti naša zemlja.


Studija istraživača sa Univerziteta u Oksfordu, čiji su rezultati objavljeni u časopisu "Flavour", pokazala je da upotrebom kvalitetnijih, težih viljušaka i noževa stičemo utisak da je hrana koju jedemo ukusnija.\nGosti koji su jeli sa kvalitetnijim escajgom (tri puta težim od ostalih) rekli su da je jelo izuzetno ukusno, a takođe su visoko ocijenili njegov izgled i način posluživanja. Bili su spremni i da plate čak 15% višu cijenu od ostalih klijenata.\n- Vrlo je vjerovatno da su ova pozitivna i negativna iskustva koja se pripisuju priboru implicitno "prenijeta" na naš doživljaj hrane. Taj fenomen je ono što nazivamo "transfer osjećanja" - objasnio je autor studije Čarls Mičel.


Posle više od tri decenije Opšta bolnica dobija novi izgled - www.025.rs\nwww.025.rs / NASLOVNA / Posle više od tri decenije Opšta bolnica dobija novi izgled\nPosle više od tri decenije Opšta bolnica dobija novi izgled\nUlaganje u zdravstvenu zaštitu jedan je od prioriteta lokalne samouprave. S tim u vezi, sredstva koja se u ove namene izdvajaju iz gradskog budžeta, iz godine u godinu se povećavaju. Tokom prethodne godine, Gradska uprava je intenzivno radila na unapređenju uslova u oblasti zdravstva, te je započet kapitalni projekat rekonstrukcije Opšte bolnice „Dr Radivoj Simonović“, uvedene su nove zdravstvene tehnologije i značajno je obnovljena medicinska oprema.\nKako je somborska bolnica centar Zapadnobačkog okruga i ka njoj gravitira oko 188.000 stanovnika, Gradska uprava je u prethodnom periodu posvetila dodatnu pažnju ovoj instituciji i u saradnji sa Ministarstvom zdravlja, Kancelarijom za upravljanje javnim ulaganjima RS, kao i sa Vladom APV, započela realizaciju projekta kompletne adaptacije i rekonstrukcije Opšte bolnice „Dr Radivoj Simonović“. Na ovaj način, posle više od tri decenije, bolnica će dobiti novo ruho.\nKontinuirano se radi i na modernizaciji, pa je uvedeno 5 novih zdravstvenih tehnologija, a na odobrenje se čeka za još tri. Značajno je zanovljena i medicinska oprema, te je sada olakšan rad lekarima i omogućena brža usluga pacijentima.\nNajveća podrška tokom protekle dve godine somborskoj bolnici je stigla od Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo, ali veliki doprinos modernizaciji opreme omogućile su i donacije, zahvaljujući kojima su obezbeđena 3 nova laboratorijska aparata, savremeni transporter za prenos pacijenata, ginekološka stolica i defibrilator za koronarnu jedinicu, kao i deo opreme za Odeljenje za zbrinjavanje urgentnih stanja, Dečije odeljenje i Odeljenje za hirurgiju.\nUskoro obuka “Put do uspešnog preduzetnika” u Kuli\nObaveštenje o organizovanju ranog javnog uvida Prostornog plana Republike Srbije


Kurti: “Otvoreni Balkan” za Rusiju i Kinu | Starmo\nNaslovnica Region Kurti: “Otvoreni Balkan” za Rusiju i Kinu\nPriština — Premijer Kosova Albin Kurti ponovo je kritikovao “Open Balkan” (Otvoreni Balkan), odnosno inicijativu Srbije, Albanije i Sjeverne Makedonije, koja je, u cilju unapređenja regionalne saradnje, pokrenuta 2019. godine.\nOva inicijativa se do 29. jula neformalno zvala “Mini-Šengen”, kada su se na sastanku u Skoplju predsjednik Srbije Aleksandar Vučić i premijeri Albanije i Sjeverne Makednonije Edi Rama i Zoran Zaev, dogovorili da bude preimenovana u “Open Balkan”.\nNa istom sastnaku je, pored ostalog, dogovoreno da od 1. januara 2023. budu ukinute granične kontrole između Srbije, Sjeverne Makedonije i Albanije.\nTakođe, pozvali su i ostale zemlje regiona da se priključe inicjativi “Open Balkan”.\nSa druge strane, Kosovo kategorično odbija to da učini a premijer Kurti je 1. augusta, na jednom događaju u Prištini, istakao da nije oduševljen imenom „Otvoreni Balkan“, jer smatra da predsjednik Srbije Aleksandar Vučić treba da se suoči sa prošlošću.\nOn je dodao da je Srbija izazvala četiri rata u poslednjoj deceniji 20. stoljeća.\n“’Otvoreni Balkan’ više liči na Balkan otvoren za uticaje sa Istoka, posebno iz Rusije i Kine, kao i Balkan otvoren za autokratiju, korupciju, ratne zločince koji su u Srbiji, kao što svi znamo, ne samo slobodni, nego i na vlasti”, rekao je Kurti, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nDa će se priključiti inicijativi “Mini-Šengen” Kosovo se obavezalo Washingtonskim sporazumom, koji su u septembru prošle godine potpisali tadašnji premijer Kosova Avdullah Hoti i predsjednik Srbije Aleksandar Vučić.\nAktuelna Vlada Kosova Albina Kurtija je, međutim, pozvala zemlje u regionu da ostanu posvećene agendi Evropske unije i njegovanju transatlantskih odnosa.


Nekadašnjeg bihaćkog giganta “Kombiteks” obnavlja dvadeset firmi – Haber.ba\nNekadašnjeg bihaćkog giganta “Kombiteks” obnavlja dvadeset firmi\nPrije 60 godina osnovan je “Prvi krajiški kombinat”, kasnije preimenovan u “Kombiteks”, a iako je ta firma tekstilna industrija izgubila šansu da bude ono što je nekad bila, resursi koji su ostali potencijal su da bude buduća poslovna zona Bihaća.\nKombiteks - Fena\nNakon dolaska novog stečajnog upravnika 20 kompanija je kupilo dio tih resursa, naplaćeno je oko 5,5 miliona KM i podijeljeno povjeriocima. Pošto će milion KM 31. avgusta biti na računima povjerilaca, ukupna masa namirenja će dostići 36 posto, piše “Fena”…\nDvadeset kompanija kupilo je dio nekadašnjeg giganta gdje planiraju vršiti proizvodnju peći za pelet, stolarije, drvnih sortimenata, mašinskih elemenata, kamena, a planiran je i turistički projekat, preuređenje upravne zgrade u hotel.\nStečajni upravnik Šefik Smlatić pojasnio je da su danas tu predstavnici 20 firmi jer je sve učinjeno kako bi se stvorili preduslovi za njihov dolazak, a prvo se radilo na obnovi infrastrukture i privodi se kraju dobijanje građevinske dozvole za saobraćajnicu.\n“Mogu da kažem da će to biti prva saobraćajnica u gradu Bihaću koja će imati svu potrebnu dokumentaciju“, kazao je Smlatić.\n“Neće biti tekstil, bit će nešto drugo što će se proizvoditi, stvarati vrijednost i gdje će naši ljudi raditi i to je najvažnije, da naši ljudi imaju zaposlenje, da naši ljudi rade, naši privrednici da rade“, stava je Malkić.\n“Da taj stečaj dobije dvije pozitivne ocjene. Da je nastao novi poslovni ambijent i da radnici dobiju svoja sredstva, pogotovo da se namire neuplaćeni doprinosi vezano za penziono osiguranje“, zaključio je Smlatić.\nKombiteks ima vrhunsku lokaciju koju treba maksimalno iskoristiti. Prilika da se još više prezentuje kao buduća poslovna zona treba biti i činjenica da je nekoliko kilometara od graničnog prijelaza Izačić, i da ima riješenu svu infrastrukturu.\nTeme:Bihać, izdvojeno, Kombiteks, promo, ulaganja\nPredsjednik HSS-a Krešo Beljak: “BiH se nema pravo miješati u hrvatsku unutrašnju politiku”\nSFF: Crvenim tepihom u Sarajevu prošetala i Senada Nurkić – Maca


Kompanija „Alumina“ u Zvorniku, u posljednjih sedam godina, bilježi trend pozitivnih poslovnih rezultata. Skoro cjelokupna proizvodnja se izvozi, a kupci se nalaze u četrdesetak zemalja, tako da proizvodi „Alumine“ danas stižu na pet kontinenata.\nOd 2013. godine do danas, u razne projekte i nove proizvodne programe, „Alumina“ je imala ulaganja od blizu 70 miliona konvertibilnih maraka.\nZahvaljujući snažnoj investicionoj aktivnosti izgrađeno je više od 16.000 kvadratnih metara novih objekata, koji umnogome mijenjaju sliku fabrike, ali i proizvodnog programa najvećeg zvorničkog kolektiva.\n„Alumina“ je do prije šest godina imala samo četiri proizvoda, dok se danas, u proizvodnom portfoliju kompanije, nalazi 26 vrsta proizvoda.\nOd uvođenja stečaja u matičnom preduzeću „Birač“ A.D., početkom aprila 2013. godine, „Alumina“ je platila poreza i doprinosa u iznosu 75,7 miliona KM zaključno sa avgustom 2019. godine. Istovremeno, u proteklom periodu za usluge prevoza Željeznicama Republike Srpske i troškove struje Elektro Bijeljini plaćeno je 78,9 miliona KM. Kompanija redovno isplaćuje plate i regres zaposlenima. Trenutno prosječna neto plata iznosi 1038 KM.\nU „Alumini“ je posljednjih godina realizovano nekoliko investicionih projekata, s ciljem rasta proizvodnje, povećanje poslovnog dohotka i novog zapošljavanja.\nU posljednje tri godine najveća investicija u kompaniji je izgradnja pogona za proizvodnju fino precipitiranih hidrata.\nGrađevinski kompleks ovog pogona obuhvata blizu 10.000 metara kvadratnih korisnog prostora na kome je instalirana tehnološka oprema.\nKompanija „Alumina“ sa proizvodnjom fino precipitiranih hidrata od 2017. godine zakoračila je na inostrano tržište sa kapacitetom od 10.000 tona godišnje. Do sada realizovane faze ovog projekta omogućuju godišnju proizvodnju od 40.000 tona fino precipitiranih hidrata.\nProbni rad i uvođenje instalisane opreme u rad u okviru faze „tri B“ predviđeno je do kraja ove godine. Završetkom ove faze stvaraju se uslovi za dostizanje godišnjeg kapaciteta proizvodnje od 60.000 tona fino precipitiranih hidrata.\nUkupna vrijednost ovog projekta je oko 30 miliona KM.\n„Alumina“ trenutno zapošljava više od 1.530 radnika i u proteklih šest godina broj zaposlenih povećan je za oko 600 radnika, među kojima je više od 180 sa fakultetskom diplomom.\nUporedo sa razvojem novih proizvodnih programa, „Alumina“ je postala ciljni partner za mnoge evropske i svjetske kompanije koje ili traže proizvode ove fabrike ili određeno partnerstvo u razvoju novih proizvoda iz programa koji su definisani na bazi alumosilikatne hemije kao i nemetalurške proizvodnje na bazi hidrata i glinice. Vjeruje se da je to pravi i jedini put daljeg razvoja i prosperiteta ove kompanije.


Tri makedonska kluba protiv rukometaša "Dubočice" u Leskovcu - JUGPRESS\nRukometaši „Dubočice 54“ uveliko se pripremaju za Super „A“ ligu, pristigla su i prva pojačanja, a u okviru priprema sledeće nedelje odigraće tri utakmice sa makedonskim prvoligaškim klubovima Metalurg, Butes i Feniks.\nUtakmice će biti odigrane u SRC „Dubočica“ ponedeljak, sredu i petak i sve počinju u 17:30 časova.\nSaša Miljković, direktor kluba, najavljuje žestoku borbu u Super ligi.\n„Očekuju nas veliki klubovi u borbi za sigurno i stabilno mesto u rukometnoj eliti. Doveli smo i prvo pojačanje, to je bivši kapiten Železničara Aleksandar Mađar, a u Leskovac se vratio i goman Gašić. I dalje tražimo pojačanja, ali problem je što smo udaljeni od Beograda, pa igrači za angažovanje traže više para. Imamo obećanja lokalne samouprave i samog gradonačelnika da će nam pomoći da sklopimo ekipu koja će biti dostojan protivnik svim rivalima u ligi.“\nPredsednik „Dubočice 54“ Miodrag Stojković ističe da klub u novu sezonu ulazi bez dugovanja.\n„Izmirili smo sve obaveze iz prethodne sezone, a imamo obećanje da će biti obezbeđena dodatna sredstva za funkcionisanje kluba u Super „A“ ligi. Do sada je grad uvek izlazio u susret, sve obaveze koje smo imali pokrili smo iz sredstava gradske uprave. Nadam se da ćemo imati i neke sponzore koji će nam pomoći u radu. Verujem da možemo da budemo klub sa najvećom posetom tokom cele sezone, jer će nam podrška navijača, koji su naš osmi igrač biti značajna pomoć u borbi sa velikim rivalima.“


Vesli Klark na Kosovu kopa 15 miliona dolara - 20.10.2017, Sputnik Srbija\nPenzionisani NATO general koji nas je bombardovao 1999. godine očekuje da mu takozvana vlada Kosova omogući veoma unosan biznis. U Crnoj Gori održani su... 20.10.2017, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, srbija, vesli klark\n19:10 20.10.2017 (Osveženo: 14:49 30.08.2021)\nVesli Klark, penzionisani general NATO-a, sada predstavnik kompanije „Enviditi“, izjavio je, kako prenose kosovski mediji, da čeka na odluku kosovskih institucija za dozvolu za ulaganje u oblast energetskih minerala.\nOn je tu izjavu dao tokom posete Crnoj Gori gde je prisustvovao sastanku koji je organizovao Forum globalnih građana. Klark je rekao da su na Kosovu započete investicije u oblasti resursa uglja, ali još nema odluke institucija, piše kosovski portal „Koha“.\n„U svakom slučaju, vlada mora da ima zajednički stav. Trebalo bi stvoriti konsenzus, ponuditi prilike. A ako ne dođe do toga, ako se ne postigne konsenzus i ne pruži prilika — do privatnih ulaganja neće doći. Dakle, ta ulaganja se nisu dogodila na Kosovu zbog reakcije u parlamentu u vezi sa dozvolom za eksploataciju resursa uglja“, rekao je penzionisani general, koji je predvodio vazdušnu kampanju NATO-a protiv srpskih i crnogorskih ciljeva 1999. godine.\nPodsećanja radi, krajem septembra 2016. godine, skupština Kosova je odložila odobrenje zahteva vlade Kosova da kompaniji „Enviditi“ obezbedi licencu za ispitivanje energetskih minerala na Kosovu.\n„Enviditi enerdži Kosovo“ je firma koju vodi general Vesli Klark, a kompanija je zainteresovana za podzemnu gasifikaciju uglja na Kosovu i proizvodnju sintetičkog gasa, dizela i kerozina. Prvobitni zahtev za dozvolu kompanija je podnela 2013. godine, za tri licence, ukupne površine od preko 3.400 kilometara. Projekat uključuje gasifikaciju podzemnog uglja tehnološkim metodama koje omogućavaju proizvodnju sintetičke nafte (dizela), hemijskim procesom gasifikacije uglja, kroz upotrebu naprednih tehnologija. „Enviditi“ očekuje da poveća početnu proizvodnju od 1.200 barela goriva dnevno na 20.000 barela, prvobitnim investiranjem 15 miliona dolara, da bi investicija dostigla pet milijardi dolara.\nInače, zbog Klarkovog dolaska u Crnu Goru građani su u blizini Svetog Stefana, gde se održavao forum na kojem je Klark bio učesnik, protestvovali uz podsećanje da je Klark ratni zločinac. Inače, Vesli Klark je 1999. godine u Crnoj Gori osuđen na 25 godina zatvora, a učesnici protesta su naveli da su oni „predstavnici većinske Crne Gore koja ne zaboravlja šta se desilo 1999. godine“ i poručili su da oni koji su u tome učestvovali nisu dobrodošli.


Da li bi Srbija trebalo da sledi primer evropskih zemalja u pogledu kolektivnih ugovora?\nMaja Nešović, USAID Program za bolje uslove poslovanja\nEvropski socijalni model (ESM) se zasniva na zajedničkim elementima radnog prava i socijalne sigurnosti iz nacionalnih zakonodavstava evropskih zemalja. Ovaj model se menja pod uticajem globalizacije, starenja stanovništva, razvoja novih tehnologija i velike fragmentiranosti tržišta rada. Osnovni ciljevi ESM-a u ovim izmenjenim okolnostima su postizanje pune zaposlenosti, bolja produktivnost rada i socijalna kohezija. Socijalni partneri (vlada, poslovni sektor i sindikati) igraju ključnu ulogu u ovim promenama. Uspešne strukture i procesi posvećeni socijalnom dijalogu mogu da reše bitna ekonomska i socijalna pitanja, podstaknu dobro upravljanje, promovišu socijalni i privredni mir i stabilnost i pokrene privredni napredak. Kolektivni ugovori predstavljaju važan deo socijalnog dijaloga. Istorijski gledano, kolektivni ugovori u evropskim zemljama zaključivani su na tri nivoa: opštem (nacionalnom), granskom i nivou pojedinačnih preduzeća. Kolektivni ugovori na granskom nivou igraju najvažniju ulogu u mnogim evropskim zemljama.\nSvetska ekonomska kriza ukazala je na ranjive delove ESM-a i podigla nivo svesti o značaju modernizacije radnog prava. Proces modernizacije u zemljama članicama EU, predstavljen u Zelenoj knjizi Evropske komisije, odnosi se i na pojedinačne radne odnose i na kolektivne ugovore. Uloga kolektivnih ugovora se proširila, te se njima tako više ne uređuju detaljnije uslovi rada već propisani zakonom, već oni sada služe kao važni mehanizmi kojima se pravni principi usklađuju sa konkretnim ekonomskim situacijama i naročitim okolnostima svake pojedinačne privredne grane. Veća i fleksibilnija uloga kolektivnih ugovora zahteva manje centralizovan pristup njihovom sklapanju. Iz tog razloga preduzeća u brojnim evropskim zemljama, kao što je, na primer, Grčka, mogu da ugovore ne samo bolje već i nepovoljnije uslove od onih koji su propisani na opštem i granskom nivou. Poslodavci samim tim mogu da ostanu održivi i planiraju privredni razvoj u skladu sa sopstvenom ekonomskom situacijom.\nSvaka zemlja se sa posledicama svetske ekonomske krize nosi na sopstveni način. Međutim, kod kolektivnih ugovora primetna je tendencija da se unapredi uloga preduzeća u radnim odnosima. Na primer, Nemačka, zemlja u kojoj su granski kolektivni ugovori istorijski gledano bili najčešći, omogućava preduzećima da stupe u više kolektivnih ugovora, čime se fragmentira kolektivni dijalog. Nemačka takođe dozvoljava firmama da menjaju odredbe granskih kolektivnih ugovora uvođenjem takozvanih otvorenih odredbi.\nU Španiji su granskim kolektivnim ugovorima tradicionalno uređivane zarade i uslovi rada. Španska vlada je 2011. godine usvojila propise po kojima je veći naglasak stavljen na kolektivne ugovore na nivou pojedinačnih preduzeća. Važenje pojedinačnih ugovora prošireno je tako da je njima omogućeno propisivanje uslova u pogledu zarada, radnog vremena, ocenjivanja učinka i drugih pitanja koja mogu biti uređena i više i manje povoljna u odnosu na odredbe granskih kolektivnih ugovora.\nU Italiji su kolektivni ugovori takođe decentralizovani. Posle tri godine sukoba unutar tri najveća sindikata, dogovor je konačno postignut u junu 2011. godine. Tim sporazumom su učinjene neophodne izmene okvira pojedinačnih kolektivnih ugovora. Ovim kolektivnim ugovorima mogu se, kako je navedeno u novom sporazumu, „navoditi (…) konkretni uslovi kojima se menjaju uslovi propisani opštim kolektivnim ugovorima, u skladu sa ograničenjima i procedurom propisanom samim opštim kolektivnim ugovorom.“ Drugim rečima, uslovi granskog kolektivnog ugovora potpisanog na nacionalnom nivou mogu se poboljšati ili pogoršati pod uslovom da je ta mogućnost ostavljena samim granskim ugovorom. Usled toga tradicionalni ESM mora da se prilagodi novim okolnostima. Najveći izazov predstavlja uvođenje fleksibilnijih propisa o radu a istovremeno i očuvanje razumnog nivoa socijalne sigurnosti. Najbolji način da se to postigne jeste vođenje socijalnog dijaloga između snažnih i nezavisnih socijalnih partnera.\nA šta je sa Srbijom? Da li bi mi trebalo da sledimo trend evropskih zemalja u pogledu kolektivnog pregovaranja i kolektivnih ugovora?\nPosle tri godine kolektivnih pregovora između tri strane u Srbiji, 29. aprila 2008. godine potpisan je opšti kolektivni ugovor. Međutim, 11. februara 2009. Vlada Srbije suspendovala je primenu njegovih finansijskih odredbi. Ugovor je konačno istekao u aprilu 2011. Srbija danas nema opšti kolektivni ugovor.\nMada ne postoji sveobuhvatni opšti kolektivni ugovor, tokom protekle četiri godine potpisano je 10 granskih kolektivnih ugovora, a njihovo dejstvo prošireno je na sve radnike u tim granama – i one koji jesu i one koji nisu učestvovali u pregovorima. Dobra strana toga je to što ovi radnici sada imaju veća prava, pošto su novim ugovorima detaljnije uređene njihove zarade, radno vreme i uslovi rada, itd. Na primer, članom 74 granskog kolektivnog ugovora za delatnosti poljoprivrede, prehrambene, duvanske industrije i vodoprivrede propisana su veća zarada i naknada zarade od on onih utvrđenih članom 108 Zakona o radu.\nSa druge strane, negativni efekat proširenog dejstva granskih kolektivnih ugovora je to što mala i srednja preduzeća često nemaju ekonomske kapacitete da ispune obaveze utvrđene granskim ili opštim kolektivnim ugovorima a da pritom ne ugroze sopstvenu održivost. To je jedan od glavnih razloga suspendovanja finansijskih odredbi opšteg kolektivnog ugovora iz 2008. Drugim rečima, bilo bi najbolje da i zaposleni i poslodavci imaju pravo da urede određena pitanja na nivou preduzeća prema sopstvenim potrebama, baš kao što je omogućeno propisima u Italiji, Nemačkoj, Španiji i Grčkoj.\nKada je reč o pojedinačnim kolektivnim ugovorima u Srbiji, postoji značajna razlika između pokrivenosti javnog i privatnog sektora ovim ugovorima. Kolektivnim ugovorima pokriveno je skoro 100% zaposlenih u javnom sektoru, dok je u privatnim firmama pokrivenost manja od 10%. Jedan od problema u vezi sa ovim pitanjima jeste to što po Zakonu o radu poslodavci moraju da sa zaposlenima pregovaraju u vezi sa kolektivnim ugovorima ali nisu u obavezi i da ih potpišu. Stoga poslodavci svoje zakonske obaveze ispunjavaju tako što usvajaju interne akte a ne potpisuju kolektivne ugovore. Čak i u firmama koje su potpisale kolektivne ugovore sa svojim zaposlenima odredbe o zaradama i socijalnim davanjima često se ne poštuju.\nPošto Srbija mora da poveća zaposlenost i smanji opterećenje poslodavaca, trebalo bi da sledi evropski trend, ali to je moguće tek pošto se učine sistemske promene u pogledu organizacije i rada socijalnih partnera. Srbija prvo mora da stvori okruženje u kome su socijalni partneri na nivou preduzeća obučeni, edukovani i nezavisni. Socijalni partneri moraju da budu u stanju da zastupaju najbolje interese zaposlenih, kao i da utvrde kvalitetne kolektivne ugovore koji se mogu dobro primeniti. Nažalost, nizak nivo pokrivenosti privatnih preduzeća kolektivnim ugovorima dodatno komplikuje i neznatno smanjenje broja novih ugovora ove vrste u poslednjih nekoliko godina. Za odnose između radnika i poslodavaca u Srbiji od ključnog je značaja povećanje malog broja pojedinačnih kolektivnih ugovora u privatnom sektoru. Ovakvi ugovori mogu da povećaju konkurentnost dok istovremeno štite i prava zaposlenih i bolje zadovoljavaju njihove potrebe.