Beograd 10. avgust 2017. 13:30\nIz Agencije za borbu protiv korupcije potvrdili su za Danas da je "u toku postupak provere" da li je Vučić prekršio Zakon o Agenciji koji zabranjuje da funkcioner "koristi javne resurse i skupove na kojima učestvuje i susrete koje ima u svojstvu funkcionera, za promociju političkih stranaka, odnosno političkih subjekata".\n"Funkcioneru koji je izabran na javnu funkciju neposredno od građana i kome je prestala javna funkcija, može se izreći mera upozorenja i mera javnog objavljivanja odluke o povredi zakona" ukazali su nam iz Agencije. Pored toga, prema pomenutom zakonu, Agencija je bila dužna da obavesti Vučića o pokretanju postupka, i da mu da mogućnost da se izjasni pred Agencijom, a odluku će doneti direktor Agencije. Ukoliko tada i bude utvrđeno da je Vučić prekršio pomenute odredbe zakona, njemu ostaje pravo žalbe pred Odborom Agencije koji donosi konačnu odluku.\n"Uvidom u bazu podataka, utvrđeno je da Agencija nije postupala po predstavkama REM-a u kojima je ukazano na povredu odredaba o sukobu interesa (predstavki nije ni bilo), kao i da sa navedenom institucijom nisu održavani sastanci u vezi sa ovom temom", odgovorili su nam iz Agencije na pitanje kakva je njihova saradnja sa ovim telom.\nSporne izjave o kampanji Vučić je davao sa pozicije premijera na konferencijama za novinare, od kojih je po jedna emitovana na RTS-u, TV Happy i TV B92, a čak četiri je preneo TV Pink. Radi se o izjavama koje su emitovane 2. marta u Drugom dnevniku RTS-a u prilogu o poseti Federike Mogerini Narodnoj skupštini, 12. 13. 17. i 19. marta u Nacionalnom dnevniku TV Pink u prilozima o posetama premijera Vučića Velikoj Plani, Etihadu, gazdinstvu "Ćirić agro" u Titelu i atletskom stadionu u Novom Pazaru. I TV Happy je zabeležio Vučićevu izjavu o kampanji sa konferencije Vlade Srbije koja je emitovana 21. marta u emisiji Telemaster, dok je na B92 emitovano još jedno kršenje zakona od strane tadašnjeg premijera u prilogu o intervjuu za bečki list Standard u Vestima 26. marta.\nMolim agenciju da ako vec mora da uznemirava AV, da mu to pazljivo saopsti, da se covek ne izstresira. Znate kakav je kad mu neko drma kafez....\nA kad mu novinari na pres konferencija postavljaju politicka pitanja i onda se zale kad ne dobiju odgovore. Manite se ...\nMajor Dimitrijevic * Pobunjenik\nOver je u rangu saobracajnog prekrsaja. ### istovreemeno Politicka Mafija razara Srbiju.# Politicka Mafija u celosti kontrolise zemlju I opozicija I''''ma svoju ulogu. I do je politicke mafije ....cenu placa Narod.....Narod je medjusobno toliko zavadjen I posvadjan da organizovanog pobuna nemoguca\nZanimljivo je sto se neko sad "setio" da proverava... Pa rodjaci, gde ste bili svih proteklih godina, dok je jos Tadic vodio kampanju sa mesta predsednika, dok je Jankovic davao politicke izjave i komentare sa funkcije?\nAko nije fingirana istraga, zaista je lepo čuti...\nSta bi onda Agencija trebala da uradi po pitanju Jankovica koji je sa mesta zastitnika gradjana vodio kampanju ... neko je ovde ocigledno lud.


Boban Džunić : Južne vesti\nUskoro konkursi za direktore niških ustanova kulture\n08:30, 1. 6. 2022.\nUstanove kulture u Nišu dobiće nove direktore pošto su odbornici Skupštine Grada usvojili rešenje o sprovođenju konkursa za njihov izbor. Predsednik niške Skupštine Boban Džunić kaže da je rok za raspisivanje konkursa mesec dana, ali nije precizirano kada će se znati ko su novi prvi ljudi tih ustanova.\n“Oko sokolovo” uskoro u Nišu, odbornici usvojili\n16:30, 31. 5. 2022.\nOdbornici niške Skupštine usvojili su odluku koja će omogućiti da se sistem "Oko sokolovo" nađe na ulicama Niša. Predsednik Skupštine Boban Džunić kaže da bi taj sistem u Nišu trebalo da krene sa radom narednog meseca. To znači da će kontrolori JKP "Parking servis", koji su do sada to jedini radili, kontrolisati parkiranje samo u izuzetnim slučajevima.\nOptužnica protiv Džunića i Božića opet na potvrđivanju, promenjen i sudija\n09:38, 5. 3. 2022.\nNekoliko godina nakon što su hapšeni, optužnica protiv dvojice naprednjaka, predsednika niške Skupštine Bobana Džunića i predsednika Skupštine Palilule Nikole Božića koja se bavi proneverom novca iz evropskog projekta, posle "šetanja" na relaciji tužilaštvo-sud, još je na potvrđivanju, kažu iz Višeg suda. Dodaju da je reč o kompleksnom slučaju koji zahteva dosta vremena.\nNiš uzima novi kredit - vlast kaže da je dobra vest za građane, opozicija da je Grad u ozbiljnom problemu\n15:07, 2. 3. 2022.\nPredlog niškog Gradskog veća da lokalna samouprava uzme refinansirajući kredit od 480 miliona dinara usvojen je na 21. sednici Skupštine Grada. Dok iz vladajuće partije poručuju da će Grad time uštedeti oko 150.000 evra i da je to dobro za Nišlije, iz opozicije kažu da je odluka zabrinjavajuća i da pokazuje nesposobnost gradske vlasti.\nNa hitnoj sednici niške Skupštine razrešeni stari i izabrani novi članovi izborne komisije\n13:43, 10. 2. 2022.\nZbog donošenja novog Zakona o lokalnim izborima, odbornici niške Skupštine hitno su zasedali i jednoglasno, sa 49 glasova za, odlučili da budu razrešeni stari i imenovani novi članovi Gradske izborne komisije. Odlučeno je da umesto Ljiljane Berić nova predsednica GIK-a bude Danijela Milićević, a umesto Ljiljane Stojić zamenik će biti Milan Janićijević.\nNiški naprednjaci se pridružili osudama i uvredama Markovića - “džukac” i “primitivna zver”\n13:06, 19. 12. 2021.\nFunkcionerima SNS-a koji su uputili osude i uvrede reditelju Goranu Markoviću pridružili su se i predstavnici vladajuće partije u Nišu, pa je član GO SNS i predsednik Skupštine Grada Boban Džunić naveo da je u Markovićevoj ličnosti satkana deponija ljudskog morala i opisao ga kao “džukca”, dok je članica Predsedništva SNS gradonačelnica Dragana Sotirovski poručila: “Bože oprosti im - ne znaju šta čine”.\nU procesima koji se u niškom Prekršajnom sudu vode protiv gradonačelnice Niša Dragane Sotirovski i predsednika parlamenta Bobana Džunića, kako je rečeno u ovoj ustanovi, nema službenih beleški ili zapisnika sa lica mesta. U sudu pojašnjavaju da policija i u slučaju vožnje u alkoholisanom stanju i prilikom udesa, po pravilu dostavlja sudu zapisnike o tim događajima, što se u konkretnim slučajevima nije desilo.\nGradonačelnica i predsednik Skupštine Niša pred sudom, u oba slučaja nema službene beleške\n14:02, 22. 11. 2021.\nOni koji su na dve najvažnije funkcije u Nišu, gradonačelnica Dragana Sotirovski i predsednik Skupštine Boban Džunić, nalaze se u predmetima niškog Prekršajnog suda, potvrđeno je iz ove institucije. Razlozi su saobraćajni prekršaji, ali ni u jednom slučaju, kako je rečeno u Sudu, ne postoji službena policijska beleška sa lica mesta.\nViši sud delimično prihvatio optužnicu protiv predsednika niške Skupštine Džunića\n10:53, 18. 3. 2021.\nOptužnicom koja se bavi malverzacijama sa evropskm projektom u vreme dok je Boban Džunić bio predsednik Opštine Palilula obuhvaćeno je ukupno 9 lica. Njemu se konkretno na teret stavljaju 3 krivična dela - zloupotreba službenog položaja, falsifikovanje službene isprave i nesavestan rad u službi, potvrdili su Južnim vestima u Tužilaštvu.\nPredsednik niške Skupštine politizovao sednicu - pominjao Đilasa i vređao medije\n15:59, 1. 12. 2020.\nPoslednju tačku dnevnog reda niške Skupštine njen predsednik Boban Džunić iskoristio je da medije naziva “takozvanim”, da insinuira i politizuje pominjanjem lidera Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa. Sve to zbog naslovne strane NIN-a od pre godinu dana i protesta koji je baš na današnji dan 2019. godine organizovao SNS, a koji je Džunić i danas nazivao spontanim.\nTrio sa optužnicama na čelu niške i palilulske skupštine\n08:34, 27. 8. 2020.\nZa predsednika i zamenika predsednika niške Skupštine izabrani su Boban Džunić i Igor Novaković, naprednjak i socijalista, obojica hapšeni zbog navodne korupcije pre nekoliko godina. U Višem sudu navode da optužnica protiv Džunića postoji, ali da nije potvrđena, a da je u slučaju Novakovića suđenje u toku. Nepotvrđenu optužnicu ima i predsednik Skupštine Palilule Nikola Božić iz SNS.\nPonovo podignuta optužnica protiv Džunića, čeka se potvrda suda\n08:23, 4. 7. 2019.\nOptužnica protiv odbornika SNS i bivšeg predsednika Palilule u Nišu Bobana Džunića, kome se stavlja na teret pronevera od 3 miliona dinara u ovoj Opštini, ponovo je podignuta nakon dopune. Na potezu je Viši sud koji bi trebalo da je potvrdi, odbaci ili ponovo vrati Višem tužilaštvu na dopunu.\nDžunić još ne ide na sud, istraga i dalje traje\n13:04, 14. 2. 2019.\nDuže od godinu i po dana od hapšenja odbornika SNS i nekadašnjeg predsednika Opštine Palilula Bobana Džunića zbog sumnje da je proneverio oko 3 miliona dinara iz Opštine dok je bio na njenom čelu, kako kažu u Višem javnom tužilaštvu, ovaj funkcioner i dalje je bez optužnice.\n16:17, 11. 12. 2018.


Diplomatski savetnik palestinskog predsednika Mahmuda Abasa, Maždi Kaldi, izjavio je danas da su u toku konsultacije s raznim zemljama u pokušaju da se smanji napetost oko svetilišta u Jerusalimu na kome se nalazi džamija Al Aksa.\nOn je rekao da se Palestinci dogovaraju s Jordanom, zaštitnikom muslimanskih svetih mesta u Jerusalimu, Saudijskom Arabijom, Egiptom, Marokom i drugim zemljama, prenela je agencija Asošiejted pres.\nIzraelski mediji su ranije objavili, pozivajući se na anonimne izraelske zvaničnike i arapske diplomate, da Bela kuća pregovora s Izraelom, Jordanom, Palestincima i drugim arapskim zemljama u nastojanju da se nađe rešenje krize nastale na Brdu hrama, kako svetilište zovu Jevreji jer su se tamo nalazili drevni jevrejski hramovi, i da se zaustavi dalja eskalacija nasilja.\nTakođe su preneli da su Egipat, Francuska i Švedska objavile u subotu saopštenje u kome pozivaju na hitan satanak Saveta bezbednosti UN kako bi se razgovaralo o krizi.\nČlanovi takozvane bliskoistočne četvorke koju čine Rusija, SAD, EU i UN izdale su zajedničko saopštenje u kome su izrazile duboku zabrinutost za "eskalaciju napetosti i nasilne sukobe", i pozvali Izrael i Jordan da rade zajedno na održanju statusa kvo.\nU saopštenju se takođe osuđuje napad u jevrejskom naselju Halamiš na Zapadnoj obali koji se dogodio u petak uveče kao i pogibije tri Palestinca u sukobima s izraelskim bezbednosnim snagama u Jerusalimu istog dana.\nDanas će izraelski bezbednosni kabinet, kako se očekuje, diskutovati o krizi i razmotriti da li da ukloni detektore za metal postavljene na ulazu u svetilište.\nTakvi detektori su postavljeni pošto su ubijena dva izraelska policajca u oružanom napadu tri izraelska Arapina 14. jula.\nDetektori su povećali tenzije i bili povod za masovne proteste muslimana koji su ubrzo prerasli u nasilje.\nBela kuća je zbog toga ozbiljno zabrinuta, ali za sada izbegava javna saopštenja, komentariše izraelski list Harec i dodaje da razgovorima o smanjenju napetosti rukovodi Džared Kušner, savetnik i zet predsednika SAD Donalda Trampa.\nAbas je u petak najavio da će zamrznuti sve veze s Izraelom na svim nivoima dok se nove bezbednosne mere na svetilištu ne ukinu.\nOn međutim nije rekao da li to znači i obustavu bezbednosne saradnje što bi imalo dalekosežne posledice i naglo povećalo napetost s Izraelom.\nSvetilištem upravljaju muslimani ali je Izrael zadužen za bezbednosnu kontrolu tog mesta svetog i za muslimane i za Jevreje.


UN: Ukrajini preti hemijska katastrofa - Sputnjik Srbija\n18:49 10.11.2017 (osveženo 18:50 10.11.2017) Preuzmite kraći link\nSvoje mišljenje o situaciji u istočnoj Ukrajini dali su specijalni izvestilac za posledice za ljudska prava ekološki prihvatljivog upravljanja i odlaganja opasnih materija i otpada Baskuk Tunčak i specijalni izvestilac za ljudska prava za pijaću vodu i sanitarne usluge Leo Heler.\nIzvestioci su izjavili da su uznemireni zbog nedavnih saopštenja o granatiranju u oblasti Donjecka gde se nalaze objekti za snabdevanje vodom zalihama hlora i drugim opasnim hemijskim supstancama.\n„Oštećenje ove infrastrukture i uništavanje postrojenja za prečišćavanje vode može imati razarajuće posledice na stanovništvo i životnu sredinu u većem delu istočne Ukrajine“, upozoravaju oni.\nStručnjaci ističu da, iako se hlor ne nalazi u popisu oružja koje se mora kontrolisati u skladu sa Konvencijom o hemijskom oružju, on može da se koristi kao hemijsko oružje.\nTunčak i Heler pozvali su učesnike sukoba da razmisle o posledicama uništenja objekata za prečišćavanje vode. Oni su takođe podsetili na odluku tripartitne grupe da sve strane treba da poštuju demilitarizovane oblasti oko kritično važne infrastrukture u Donbasu.\nhemijska katastrofa, UN, Donjeck, Ukrajina


Opština Alibunar - oficijelna prezentacija - Prehrambena industrija\nKada je reč o prednostima Južnobanatskog regiona, tada se u prvom redu može govoriti o razvijenoj prehrambeno-prerađivačkoj industriji, zasnovanoj na kvalitetnim poljoprivrednim proizvodima iz okruženja.\nU Južnom Banatu izgrađeni su prehrambeno-preradni kapaciteti adekvatni proizvedenim količinama roba. Ravnomerno su raspoređeni na području, tako da je transportni trošak sveden na najmanju moguću meru. Sve proizvedene robe, osim uljarica, se ovde prerađuju a blizina potrošačkog centra Beograda znatno snižava troškove realizacije finalnih proizvoda.\nMeđutim, poslednjih godina je došlo do narušavanja odnosa između prerađivačkih kapaciteta i proizvoda primarne poljoprivredne proizvodnje.I pored dobrih potencijala, ostvaruje se mala produktivnost, a postojeći kapaciteti nisu dovoljno iskorišćeni. Osnovni problemi prehrambeno-prerađivačke industrije su: nedovoljna akumulacija kapitala, nedostatak investicija, suženo tržište, s jedne strane,a nedovršena privatizacija s druge strane( više od 50% preduzeća prehrambeno-prerađivačke industije je privatizovano) .\nNa teritoriji Južnog Banata od prehranbeno-prerađivačke industrije,zastupljene su :\nŽito-mlinska industrija, koja se bavi skladištenjem, mlevenjem i ljušćenjem žitarica, kao i proizvodnjom hleba i peciva. Na regionu postoje snažni prerađivački kapaciteti Postojeće žito-mlinske organizacije mogu da smeste i prerade preko 300.000 tona pšenice, a samo u opštini Pančevo najveći prerađivač može godišnje samleti 100.000 tona pšenice, što čini preko 7% ukupnog otkupa tržnih viškova na teritoriji SCG. Semenski centar godišnje može da doradi preko 2.000 vagona raznoga semena, a tržišne viškove izvozi.\nPrerada voća i povrća je zastupljena na teritorijama opština Bele Crkve, Plandišta, Vršca i Pančeva.Ukupni kapaciteti hladnjača su oko 30.000t smrznutog voća i povrća.\nPrerada mleka je veoma značajna na Regionu,a sve mlekare su u privatnom vlasništvu.Najveće mlekare su u Pančevu i Vršcu , i one mogu preraditi preko 50 miliona litara mleka\nPrerada mesa u klaničnim industrijama prerađuje živinsko,svinjsko i goveđe meso, u svim opštinama Južnog Banata.Najveći klanični kapaciteti od oko 70.000t primarne obrade i prerađevina od mesa se nalaze u opštinama Pančevu, Alibunaru i Plandištu.\nProizvodnja šećera se odvija u postojećim šećeranama u Kovačici i Kovinu,koje mogu da prerade preko 760.000 tona šećerne repe sa oko 15.000 hektara zemlje i da pri normalnoj digestiji u jednogodišnjoj kampanji prerade repe, proizvedu preko 110.000 tona šećera(što čini 1/3 ukupnih potreba na tržištu SCG u ovom proizvodu).\nProizvodnja konditorskih proizvoda se nalazi u opštini Vršac . Industriju konditorskih proizvoda predstavljaju fabrika koja ima tradiciju proizvodnje čokolade i bombona.U proizvodnom asortimanu fabrike čokolade su zastupljeni proizvodi na bazi kakaoa, kao i bombona, karamela, želea, itd. Postoje i kapaciteti za proizvodnju keksa i vafli, kao i drugih srodnih proizvoda.\nProizvodnja piva se obavlja u pivarama Pančeva i Vršca, sa izuzetno dugom tradicijom.Godišnje mogu da proizvedu preko 600.000 hektolitara piva i oko 100.000 hektolitara bezalkoholnih pića.\nU proizvodnji vina u Južnom Banatu posebno ističemo vinogradarsko područje Vršca, gde čuveni proizvođač vina raspolaže sa ukupnim površinama od oko 1.600 ha,od čega je 1.400 hektara vinograda u rodu, a svake godine se zasad zanavljaju sa novih 50-60 hektara. Poseduju najveći vinarski podrum na Balkanu, kapaciteta preko 4.000 vagona vina i već godinama poseduju stalnu prelaznu zalihu od 1.000 vagona visoko kvalitetnog belog,rozea i crnog vina. S obzirom na dugu tradiciju uzgoja vinove loze i proizvodnje vina, naročito belih, postoje i manji vinogradari i proizvođači vina,sa sopstvenim podrumima,koji se vremenom sve više razvijaju.\nProizvodnja skroba i skrobnih derivata se obavlja u najstarijoj fabrici na Balkanu i to mokrom preradom kukuruza. Smeštena u Južnom Banatu, nadomak Pančeva, usred bogatih kukuruznih polja,ova fabrika prerađuje kukuruz vrhunskog kvaliteta u isto tako kvalitetne proizvode – nativni skrob, modifikate na bazi suvog skroba, hidrolizate, dekstrin, lepak i nuzproizvode – gluten, mekinju i klicu.Kapaciteti prerade su 200 t kukuruza dnevno.\nProizvodnja stočne hrane je veome značajna,a proizvodnja u fabrikama može dostići nivo od preko 100.000 tona raznih koncentrata. Na tržištu su prisutni čuveni koncentrati fabrike stočne hrane sa našeg Regiona.


Alergije i bolesti\nOdgovor na pitanje koje je upuæeno putem elektronske pošte ne predstavlja medicnsku konsultaciju, zvanièni medicinski stav, savet niti uputstvo i nije vam dozvoljeno da na osnovu ovog objašnjenja neposredno ili posredno izvedete bilo kakav postupak u vezi sa vašim ili tudjim zdravljem.\nOdgovor na Vaše pitanje namenjen je iskljuèivo neformalnoj liènoj informaciji, ne proizvodi odnos lekar-pacijent izmedju pošiljaoca i primaoca i nije zamena za neposredno dati profesionalni medicinski savet, dijagnozu, terapiju ili negu. S obzirom da se medicinske informacije menjaju svakodnevno, ovo pismo ne mora sadržati kompletne niti najnovije informacije koje su relevantne za odredjenu bolest ili zdravstveno stanje, te lekar koji odgovara na pitanje u svako doba zadržava pravo da promeni ili ažurira sadržaj odgovora.\nOdgovor na Vaše pitanje ne sugeriše upotrebu bilo kog leka, medicinske procedure, testa, analize ili proizvoda. Ni u kom sluèaju ne treba da upotrebite sadržaj odgovora za postavljanje dijagnoze ili za terapiju bolesti ili drugog zdravstvenog stanja. Ukoliko mislite da imate zdravstveni problem, morate da kontaktirate nadležnog lekara na odgovarajuci nacin.\nNi u kom suèaju ne smete da na osnovu sadržaja odgovora odložite odlazak kod nadležnog lekara, kao ni da zanemarite njegova uputstva. Ni u kom sluèaju i ni na koji naèin lekar koji odgovara na Vaše pitanje ne može biti odgovoran za bilo koju Vašu odluku, delanje, nedelanje ili bilo koju vrstu štete koja bi mogla nastati kao posledica oslanjanja na informacije koje ste ovim putem dobili.\nMozgalica koju navodno može samo jedan posto ljudi da reši\nUživo: Novakov sjajan start i odmah brejk!


Označavanje planova kao omiljenih - Office podrška\nAko radite na mnogo različitih planova u isto vreme, to može biti korisno da biste označili neke od njih kao omiljene lokacije, čineći ih lakšim za pristup i proveriti na prvi pogled. Zašto ne mogu da označim neke od planove kao omiljene lokacije?\nLista omiljenih stavki se deli u svim proizvodima koji koriste Office 365 grupe. Na primer, ako ste grupu označili kao omiljenu u programu Outlook, i plan za tu grupu će se navesti kao omiljen u usluzi Planner. Isto važi i za planove koje označite kao omiljene u usluzi Planner – grupe za te planove će se pojaviti kao omiljene stavke u programu Outlook, usluzi OneDrive i na svakom drugom mestu gde koristite Office 365 grupe.\nZašto ne mogu da označim neke od planove kao omiljene lokacije?\nAko vaša organizacija ne koristi Exchange Online za vaš nalog, nećete moći da biste označili određene planove kao omiljene lokacije u Planner.


Vlada HK-a podržava uvođenje zakona o nacionalnoj bezbednosti - Kineski Radio Internacional\nVlada HK-a podržava uvođenje zakona o nacionalnoj bezbednosti\n2020-05-23 11:35:27 | CRI\nKeri Lem, šefica Specijalnog administrativnog regiona Kine Hongkonga, rekla je u petak da će njena administracija u potpunosti sarađivati sa Stalnim odborom Svekineskog narodnog kongresa (NPC) kako bi se što pre dovršilo novo zakonodavstvo o nacionalnoj bezbednosti, kako bi se osigurao dugoročni prosperitet i stabilnost Hongkonga pod politikom "jedna zemlja, dva sistema."\nLem, koja prisustvuje ceremoniji otvaranja Trećeg zasedanja 13. SNK-a u Pekingu, iznela je svoje primedbe u izjavi.\nNacrt odluke o uspostavljanju i poboljšanju pravnog sistema i mehanizama izvršenja za HKSAR radi zaštite nacionalne bezbednosti dostavljen je na treće zasedanje 13. SNK-a na raspravu u petak.\nUvođenje zakona usledilo je nakon što je Hongkong upetljan u dugotrajne nemire prošle godine, jer je gradska opozicija pokušala da sprovede "obojenu revoluciju".\nPredlog zakona usmerava se samo na dela secesije, potkopavanje državne moći i organizovanje i sprovođenje terorističkih aktivnosti, kao i na radnje koje internim ili spoljnim snagama dozvoljavaju da se mešaju u unutrašnje stvari HKSAR-a, rekla je Lem.


Aktivnosti Crvenog krsta sa djecom, mladima i ženama RE populacije - Crveni krst Crne Gore\nAktivnosti Crvenog krsta sa djecom, mladima i ženama RE populacije\nCrveni krst Crne Gore realizuje brojne programe sa RE (Romi, Egipćani) populacijom, naročito djecom, mladima i ženama. Tako je u prethodnoj i ovoj sedmici organizovao brojne aktivnosti u cilju uključivanja RE populacije u društvene tokove i radio na zbližavanju zajednica romske i neromske populacije sa područja Konik.\nCrveni krst Crne Gore je, u okviru aktivnosti, koje finansijski podržava Evropska komisija “Podrška integraciji i dobrovoljnom povratku RE lica sa područja Konika, faza II”, organizovao rehabilitacione radionice za žene iz kampova Konik 1 i Konik 2, izbjegličkog naselja Vrela Ribnička i Privatnog smještaja u Domu solidarnosti Crvenog krsta u Sutomoru. Boravak je organizovan od 21.05 – 24.05.2015. za 35 žena, djevojaka i starijih osoba koje su redovno posjećivale radionicu Porodičnog centra. Tom prilikom,održane su i dvije radionice na temu „Osvješćivanje vlastitih sposobnosti“. Posebna pažnja bila je usmjerena na iskazivanju njihovih želja, što bi mogle i željele da rade u životu ,da bi kroz tu aktivnost osmislile i poboljšale svoj život i život svoje porodice. Žene su izuzetno dobro prihvatile ovaj odmor jer su mogle da se kupaju i sunčaju i da prošetaju obalom, što je za njih bio poseban doživljaj, imajući u vidi da ne mogu same izdvojiti sredstva za ovakve radionice i izlete.\nPored toga, mladi pripadnici RE populacije, koji su redovni posjetitelji radionica Kluba mladih, u okviru projekta koji finansira Danski Crveni krst “Izgradnja otpornosti RE lica u Crnoj Gori”, imali su priliku da posjete KIC “Budo Tomović” i pogledaju film „Dvije povratne Titograd-Podgorica”, u režiji Saše Radovića. U prepunoj sali KIC- a „Budo Tomović” svi su uživali, a ovo je samo jedna u nizu posjeta bioskopu i pozorištu, planiranih za ovu godinu.\nŠkolarci RE populacije iz Kampova Konik imali čast i zadovoljstvo da 26. maja posjete srednju muzičku školu “Vasa Pavić”, u okviru čega im je predstavljen rad hora ove škole, a prisustvovali su i tonskoj probi školskog orkestra. U Kampu Konik je, 27. maja, kroz redovne muzičke radionice, organizovana posjeta harmonikaškog kvarteta ove škole, u okviru koje su djeca malo bolje upoznata sa funkscionisanjem ovog instrumenta i vidjela kakve se sve muzičke varijacije mogu izvesti na ovom instrumentu.\nOsim navedenog, Crveni krst Crne Gore, u saradnji sa Upravom policije i NVO Help, organizovao je posjetu djece RE populacije iz Kampa Konik 1, dežurnoj službi Uprave policije i njihovom voznom parku, posebno tretirajući uzrast od 8 do 14 godina. Grupa od 10 djece je upoznata sa djelovanjem policije, mogućnostima koje imaju kao građani i njihovim pravima i obavezama, a posebna pažnja je skrenuta na izbjegavanje ugovaranja maloljetničkih brakova. Ova praksa će se nastaviti i u narednom periodu, tačnije do kraja školske godine, u okviru čega će posjeta Upravi policije za grupe od po 10 djece biti organizovana svakog utorka i petka. Tim povodom, a i u cilju pružanja podrške RE licima iz Kampova Konik, u petak, 29. maja, će biti organizovana i posjeta Tima za podršku RE licima Kampu Konik, u okviru koje će biti održan radni sastanak članica Tima na temu maloljetničkih brakova.


Zvezda - Stanković poslao golmana na pozajmicu - Sportske.net\nImaće minutažu, što je za njega najvažnije u novoj sezoni.\nMrkelu ne brine gostovanjeZvezdina dva moguća rivala - 85 trofeja u zbiru! Pamtite li Lekićev šou i ''petardu''?Stigle reakcije na žreb, jasno koga navijači Zvezde priželjkuju u drugom kolu! (TVITOVI)Zvezda izbegla najtežu opciju, ali moglo je i bolje!Gotovo je, Zvezda potvrdila: ''ORAO JE STIGAO!''\nPosle odličnog učinka u omladinskoj ekipi Crvene zvezde, talentovani golnan Andrija Katić prekomandovan je u prvi tim, ali je jasno da u konkurenciji Milana Borjana, Zorana Popovića, pa i povređenog Vasiljevića, teško da može da se nada značajnijoj šansi narednih meseci.\nZbog toga je u Zvezdi odlučeno da Katić ovu sezonu provede negde na pozajmici i kako prenosi ''Žurnal'', izbor je pao na prvoligašku ekipu Budućnosti iz Dobanovaca.\nU Prvoj ligi Srbije će u narednom periodu sticati neophodno iskustvo u seniorskoj konkurenciji, s obzirom da mu je tek 18 godina, a ukoliko sve bude kako se očekuje, naredne godine u ovo vreme bi već mogao da stane i među stative u prvom timu Crvene zvezde.


eDMS Sistem za Upravljanje Dokumentima I Unapredjuje Poslovanje\nORGANIZACIJA I EFIKASNOST\nPRVI KORAK KA USPEŠNOM DIGITALNOM POSLOVANJU\neDMS - SISTEM ZA UPRAVLJANJE DOKUMENTIMA\nUNAPREĐUJE VAŠE POSLOVANJE, DOPRINOSI EFIKASNOSTI I OLAKŠAVA REALIZACIJU RADNIH ZADATAKA.\nPoslovna aplikacija eDMS je proizvod partnerske kompanije SRC i potpuno je INTEGRISANA sa PolarisBS sistemom.\nElektronsko upravljanje dokumentacijom (eDMS) je efikasan, pouzdan i bezbedan sistem pomoću kojeg vašoj kompaniji obezbeđujete:\nSvu dokumentaciju na jednom mestu uz brzu i jednostavnu pretragu;\nBolju organizovanost i unapređenu efikasnost firme;\nPovećanu bezbednost poverljivih informacija;\nSmanjenje troškova i bolju zaradu.\nOvaj sistem ogranizuje, skladišti i omogućava upravljanje dokumentima u svakom trenutku, sa različitih lokacija. Veliki sistemi kao što su javne uprave, preko gradilišta, agencija, pa sve do kompanija sa manjim brojem zaposlenih su odabrali digitalizovanje poslovanja za bolje rezultate i dugoročni razvoj.\neDMS je eksterna poslovna aplikacija koja se lako integriše sa PolarisBS-om.\nŠTA VAS DELI OD POTPUNO DINAMIČNOG I EFIKASNOG RADNOG OKRUŽENJA?\nBez obzira na to koliko je jedna kompanija uređena, postoje poteškoće kojih je teško otarasiti se. U pitanju su preobimna dokumentacija različitih formata, loša organizovanost te dokumentacije, stalna i često uzaludna potraga za dokumentima i podacima koji su vam potrebni.\nTo za rezultat ima gubljenje vremena, rasipanje materijalnih resursa i na kraju – smanjenu produktivnost.\nOd ugovora, ponuda, poslovne dokumentacije, projekata, elektronske i fizičke pošte, preko dragocenih zvučnih i video zapisa do podataka o vašoj poslovnoj organizaciji – količina dokumenata u papirnatom ili elektronskom obliku svakoga dana raste.\nProsečan kancelarijski radnik generiše oko 10.000 papira godišnje. To znači da se troši tona papira za štampanje, ogranizacija je otežana, a vaši zaposleni gube svoje dragoceno vreme u pokušajima da dođu do podataka koji su im potrebni, a koji su zagubljeni negde u svim tim nesistematizovanim dokumentima.\nZbog velikog broja dokumenata, izloženi ste riziku da izgubite nešto od dragocenih podataka koji će vam zatrebati u narednim godinama rada. Pored toga, poverljivi podaci mogu postati fizički dostupni onima koji će ih zloupotrebiti i ugroziti rad kompanije.\nVaši poslovni partneri žele saradnike koji su efikasni, poštuju rokove i nesmetano ispunjavaju poslovne dogovore. A sve to je teško postići uz nedovoljno efikasnu organizaciju poslovnih dokumenata.\nKojim god poslom da se bavite, zanima vas kako da postignete potpunu efikasnost, kako da se radni zadaci realizuju brzo i bez smetnji, kako da komunicirate sa poslovnim partnerima ili zaposlenima na način koji određuju najnovija poslovna stremljenja.\nPoslovanje bez smetnji, nepotrebnog usporavanja i loše organizacije su cilj svih aktivnih kompanija koje razmišljaju dugoročno.\nPOSPEŠUJE PRODUKTIVNOST KOMPANIJE\nPITATE SE KAKO DA GA IMPLEMENTIRATE U SVOJE POSLOVANJE?\nŠTA DOBIJATE eDMS-OM?\nSva dokumentacija na jednom mestu – brzo, lako i sigurno\nDokumentacija za kojom se traga satima, naročito ako su u pitanju dokumenta koja nisu iz tekuće godine, sada vam je dostupna u svakom trenutku. Na taj način se informacije efikasno organizuju, a poslovne odluke brže i lakše donose.\nRadni proces protiče nesmetano, uz prikupljanje svih fajlova koji su vam potrebni za realizovanje zadataka.\nLaka sistematizacija i brza pretraga dokumenata\neDMS omogućava da se dokumenta prebačena u elektronski format skladište i jednostavno pretražuju. Zahvaljujući visoko funkcionalnoj pretrazi, svaki zaposleni u vašoj kompaniji jednostavno i brzo dolazi do podataka koji su mu potrebni. Dokumenta možete pretraživati preko ključnih reči, user name-a, određenih informacija ili po drugim odrednicama koje vam najviše odgovaraju.\nUnapređenje timskog rada\neDMS ubrzava saradnju između zaposlenih. Kada su na jednom mestu svi digitalni fajlovi sa različitih lokacija i različitog formata, saradnici mogu da im pristupaju u isto vreme. Ovo eliminiše dupliranje istih dokumenata, jer zaposleni sada mogu da rade na jednom, centralizovanom dokumentu.\nAutomatizovana organizacija dokumenata\neDMS povezuje podatke tako što sistematizuje informacije o dokumentima i na osnovu tih informacija ih povezuje.\nPomoću eDMS-a možete da manipulišete elektronskim dokumentima kao i fizičkim – anotacije u vidu napomena, text box-ova, stikera ili nekog drugog oblika su dragocena pomoć prilikom realizovanja radnih zadataka.\neDMS omogućava tim liderima, menadžerima i drugim odgovornim licima da ograniče pristup važnoj dokumentaciji. Neovlašćeni pristup dokumentima i podacima je onemogućen, a poverljivi podaci zaštićeni. Pomoću selektivne dodele pristupa, možete da ograničite mogućnost editovanja (prepravke) dokumenata tako da stručni i odgovorni zaposleni mogu da unose izmene, a da druga zainteresovana lica mogu samo da pregledaju dokument, ali ne i da ga menjaju.\nNadziranje radnog procesa\nSistem eDMS-a čuva istoriju svake promene koja je izvršena na jednom dokumentu. Tako menadžeri imaju stalni uvid u ono što rade članovi tima i prate stepen njihove odgovornosti. Učinak vaših zaposlenih, efektivnost i rezultati njihovog rada postaju proverljivi i očigledni.\nPraćenje različitih verzija istog dokumenta\nRazličite verzije istog dokumenta možete pratiti, upoređivati i procenjivati bez unošenja zabune i pometnje.\nKontrola nad fazama rada\nMožete da upravljate podacima i vršite pregled dokumenata u svakoj fazi projekta ili poslovnih zadataka koji su praćeni relevantnom dokumentacijom. To poboljšava kontrolu rada i smanjuje broj grešaka i propusta u realizaciji.\nVitalne informacije koje se tiču kompanije su lako dostupne, pa ih možete prezentovati i na javnim poslovnim portalima.\nPOSLOVNE PREDNOSTI eDMS-A\nPOVEZIVANJE ZAPOSLENIH I PRODUKTIVNIJA SARADNJA\nDeljenje relevantnih informacija je moguće i između zaposlenih koji su na različitim lokacijama ili u različitim predstavništvima i biroima vaše kompanije.\nTRENUTNO VRŠENJE IZMENA\nPoslovi ne stoje u mestu jer nešto nedostaje. Uz eDMS unosite trenutne izmene i prilagođavate potrebe situaciji na terenu. Na taj način vaša dokumentacija direktno prati stvarno stanje stvari.\nBRŽA DISTRIBUCIJA I PRISTUP DOKUMENTIMA\nPodrazumeva veću produktivnost i značajno bolje rezultate rada. Možete da proširite obim posla ili da realizujete neke druge zadatke koji su bili „na čekanju“.\nSMANJENJE TROŠKOVA, UŠTEDA VREMENA I PROSTORA\nUz prelaz na elektronsko upravljanje dokumentacijom, troškovi kopiranja, štampanja i slanja su značajno smanjeni.\nZbog uštede vremena vaše radne zadatke ispunjavate u kraćem vremenskom roku, a prostor za skladištenje dokumenata pretvarate u još jednu kancelariju.\nUNAPREĐEN TIMSKI RAD\nBrz protok podataka otvara mogućnost organizovanja u nove oblike timskog rada, a raspodela zadataka se odvija brže i preciznije.\nJednostavna distribucija podataka, video konferencije i transparentnost radnog procesa unapređuje saradnju i sa zaposlenima i sa poslovnim partnerima.\nSKLADIŠTENJE I DOSTUPNOST ZNANJA I ISKUSTAVA KOJE KOMPANIJA PRIKUPLJA GODINAMA\nIskustvo u radu, saznanja i unapređivanja procesa rada čuvaju se u centralizovanom skladištu. Tako je intelektualni i iskustveni sadržaj firme organizovan i bezbedan, a vaše višegodišnje iskustvo pohranjeno.\nSvi podaci koji se tiču projekta na kojem vaša kompanija radi, šalju se u centralnu bazu podataka tako da im možete pristupiti u ma kom trenutku i sa ma kojeg mesta koje raspolaže internet konekcijom.\nOvo za vas znači apsolutnu mobilnost podataka, mogućnost da klijentu prezentujete rezultate rada na projektu u bilo kom trenutku, uz korišćenje najaktuelnije verzije.\nPreko 95% sigurnosnih proboja u kompanijama dolazi od ljudskog faktora. Nelojalni zaposleni mogu ozbiljno poljuljati rad čitave vaše kompanije. Centralizacijom elektronske arhive organizujete podatke po važnosti, a pristup zaposlenima uređujete u skladu sa potrebama, stepenom odgovornosti i poverenja. Vaša kompanija je bezbednija i poverljivim podacima upravljaju isključivo ljudi od poverenja.\nVEĆA KONKURENTNOST I BOLJA ZARADA\nDigitalno poslovanje postaje imperativ za sve koji žele da prate trendove savremenog tržišta. Optimizacija rokova i savremeni načini komunikacije sa poslovnim partnerima čine vašu kompaniju vidljivijom i konkurentnijom na tržištu. Potencijalnim poslovnim partnerima prezentujete svoju kompaniju kao visoko organizovanu, naprednu i efikasnu.\nSaznajte kako uvođenje digitalnog poslovanja u vašu kompaniju može da bude jednostavno\nSaznajte sve o PolarisBS grupama softverskih modula i kako vam oni pomažu da i najsloženije poslovne zadatake obavljate brzo, lako i bez grešaka\nŠTA VAM JE POTREBNO ZA IMPLEMENTACIJU eDMS-A?\nImplementacija eDMS-a u vaše poslovanje podrazumeva:\nUpoznavanje sa softverskim rešenjima\nPreuzimanje / usklađivanje hardvera\nUsvajanje novih procedura rada, prilagođenih modernom elektronskom poslovanju\nŠTA JE eDMS?\nU pitanju je sistem koji omogućava prevođenje dokumenata u elektronski oblik, kao i efikasno i jasno upravljanje njima uz mogućnosti izmene i ograničavanja pristupa dokumentaciji. U pitanju je napredno tehnološko rešenje za upravljanje elektronskom dokumentacijom.\neDMS čine hardver, softver i procedure rada koje vam omogućavaju da se dokumentacija prevede u elektronsku formu, skladišti i koristi u skladu sa dnevnim potrebama.\nRadi se o visoko efikasnom upravljanju dokumentima koje je osnova za prelazak na elektronsko poslovanje kompanije.\nKAKO eDMS RADI?\neDMS SE SASTOJI IZ SLEDEĆIH ELEMENATA:\nImaging ili digitalizacija\nPapirne dokumente skenirate, unosite i skladištite u centralni sistem. Nakon toga, možete da upravljate njima u skladu sa poslovnim potrebama. Možete ih poslati elektronskom poštom, faksom ili ih podeliti sa saradnicima.\nPodržavanje različitih formata\nElektronski sistem podataka uključuje podatke različitog porekla. Skenirani podaci, dokumentacija koja nastaje u različitim aplikacijama, e-mail prilozi, slike, video i audio zapisi – sve to predstavlja dragocenu arhivu kompanije, a eDMS ih skladišti, sortira i čini lako dostupnim.\nLogička i fizička arhiva\nNesistematsko arhiviranje dokumenata i podataka je problem sa kojim se svaka kompanija susreće. eDMS kombinuje dva vida arhiviranja – logičko i fizičko arhiviranje.\nFizička arhiva brine o dostupnosti i bezbednosti vaših dokumenata.\nLogička arhiva, s druge strane, klasifikuje dokumenta na osnovu metapodataka o njima.\nMetapodaci su ono što nazivamo „podaci o podacima“ – osnovne karakteristike dokumenta ili značajni momenti njegovog sadržaja koji omogućavaju lakše klasifikovanje i sortiranje dokumenata.\nUpravljanje radnim tokovima (Workflows)\nAutomatizovanje protoka podataka i dokumentacije čini radne zadatke preglednim, podelu dužnosti jasnijom, a praćenje napretka transparentnim.\nOvakav, dublji i pregledniji uvid u sve detalje poslovnog zadatka vodi ka boljem formulisanju pravila i poslovnih strategija.\nPoslujte još efikasnije uz prave poslovne odluke, veću bezbednost i bolju organizaciju koristeći eDMS


Počeo biznis forum Srbija - Albanija: "Na redu je jačanje privredne saradnje"\nU Nišu je danas počeo biznis forum Srbija-Albanija na kojem učestvuje oko 300 privrednika, a skup su otvorili premijeri Srbije i Albanije, Aleksandar Vučić i Edi Rama.\nVučić je rekao da je izgrađeno poverenje dva naroda, a da je sada na redu jačanje privredne saradnje i povećanje trgovinske razmene Srbije i Albanije.\nVučić je zahvalio privrednicima iz Srbije i Albanije što su u velikom broju došli na forum i istakao da su i on i albanski premijer ponosni što je puna sala u kojoj se održava forum.\nPremijer Srbije Alesandar Vučić danas je na forumu srpskih i albanskih privrednika u Nišu izjavio da će Drač biti najbliža luka Srbije posle izgradnje autoputa Niš-Priština-Tirana- Drač.\n“Posle izgradnje tog puta iz Beograda do Drača će se putovati četiri i po sati”, rekao je Vučić.\nOn je istakao da i Srbija i Albanija imaju veliki broj neaktivnog stanovništva, odnosno ljudi koji ne rade niti se školuju, a novim investicijama oni bi dobili priliku da rade.\nPodsetio je da je trgovinska razmena sa Albanijom 102 miliona evra godišnje i ocenio da postoje ulovi da ona bude veća, za šta je potrebno ukloniti administrativne i carinske barijere jer samo jedan dan zastoja na carini smanjuje vrednost poljoprivrednih proizvoda za sedam odsto.\n“Logistički troškovi na Zapadnom Balkanu iznose 16 odsto BDP-a, dok u EU iznose osam odsto”, kazao je Vučić.\nIstakao je da su Albanci dobri biznismeni i da srpski privrednici treba sa njima da sarađuju u ulažu u Albaniji.\n“Razmena sa Albanijom čini 3,5 odsto razmene Srbije sa Zapadnim Balkanom a cilj je da bude 10 odsto”, rekao je Vučić.\nPremijer Albanije Edi Rama izjavio je da u Albaniji posluje oko 100 srpskih privrednih subjekata, koji rade u pozitivnoj atmosferi i rekao da su to “skromni subjekti” koji rade u različitim oblastima, kao što su usluge, turizam.\n“Uveravam vas, ukoliko ih pitamo sigurno će reći samo dobre reči i da rade u pozitivnoj atmosferi i da nemaju problema što su iz Srbije”, kazao je Rama.\nOn je ocenio da je uloženi kapital dosta ispod potencijala i dodao da je samo 08,8 posto stranih investicija.\nRama je rekao da su najveći problem “cifre”.\n“Cifra koju je Aleksandar (Vučić) naveo kada je reč o spoljno trgovinskoj razmeni nije daleko od ove – 180 miliona evra u 2015. godini. To je malo, ali je znak da je moguće”, kazao je on i dodao da je neophodno da se razvija proces u kome će obe zemlje biti destinacija za preduzetnike.\nOn je rekao da je Biznis forum u Nišu najsjajniji dokaz kako se odnosi dve zemlje, nezavisno od razlika koje postoje, odvijaju u korist njihovih građana.\nRama je podsetio na događaj od pre dve godine kada je na fudbalskoj utakmici Srbije i Albanije u Beogradu pušten dron sa albanskom zastavom.\n“Sećate se kakva je amtosfera stvorena pre dve godine i ko bi od nas pre dve godine u toj amosferi mogao zamisliti današnji sastanak”, rekao je on.\nalbanija/aleksandar vučić/edi rama\nOvo je šef koji zna kako da podigne radnu atmosferu (VIDEO)\nIzabrani novi članovi Saveta REM\n16/04/2022 | 08:34\nBahati premijer: Ramin incident u avionu – neće da nosi masku


source.ba | Večeras u Zenici rukometni derbi Čelik - Sloboda Tuzla\nU okviru natjecanja u Prvoj rukometnoj ligi Federacije BiH - grupa "Sjever", rukometaši zeničkog Čelika u derbiju kola protiv višedecenijskih rivala, i posljednjoj domaćoj utakmicu u jesenjem dijelu prvenstva, dočekuju sastav tuzlanske Slobode.\n-Uspjeli smo ove jeseni da, nakon svih turbulencija i neizvjesnosti oko početka takmičenja da konsolidujemo ekipu, zahvaljujući prije svega odlučnosti i istrajnosti nekoliko ljubitelja ovog sporta koji nisu dozvolili da se klub ugasi.\nVečeras u utakmici desetog kola, u kojoj naši mladi momci na čelu sa trenerom Seldinom Rizvanovićem dočekuju rukometni klub "Sloboda" iz Tuzle, pokazati ćemo šta smo sve napravili u ovoj godini i vjerujem da nećemo iznevjeriti ljubitelje sporta- izjavio je za Fenu predsjednik kluba Pane Škrbić.\nUtakmica Čelik - Sloboda Tuzla igra se večeras sa početkom u 19 sati u Gradskoj areni "Husejin Smajlović".\nTagovi: RukometRK CelikRK Sloboda Tuzla


Frankfurt,Gradovi Evrope,Bus Ture,Nemacka putovanje,Avio karte\nNaslovna » Evropski gradovi » Nemacka » Frankfurt\nFrankfurt Gradovi Evrope..Frankfurt je opština u Nemačkoj saveznoj državi Hesen. Grad je sa preko 670.000 stanovnika najveći grad Hesena, a posle Berlina, Hamburga, Minhena i Kelna i peti grad po veličini u Nemačkoj. Frankfurt je sedište Centralne evropske banke i najvažniji finansijski centar Nemačke.\nGrad je zapravo prilično moderan grad. … Možda baš zbog toga Frankfurt ima naročitu naklonost prema muzejima najrazličitije..Grad je veoma popularna turistička destinacija, sa brojnim gradskim znamenitostima.\nGlavni toranj je izgrađen 1999.,\nRomerbergje istorijsko srce Frankfurta\nGlavni ekonomski i kulturni centar Nemačke. Ova moderna metropola ponosi se neboderima od kojih zastaje dah, mostovima koji spajaju obale Majne i raznovrsnošću perioda i stilova koji ga krase. Grad kojim dominira reka Majna i u kome je Gete ispijao po koju čašu jabukovog vina, i danas omiljeno piće lokalnog stanovništva.


18.10.2012 Jelena Dimitrijević 0\nFSFF će, kao i prošle godine, dodeliti nagradu Koskar, statuu koja je omaž holivudskoj nagradi Oskar, ali u obliku kostura. Specijalna nagrada Piramida pripašće najboljoj filmskoj minijaturi na temu apokalipse u skladu sa o ovogodišnjim festivalskim motom “Apokalipsa danas”.\nZa Koskara će se u Domu omladine Beograda nadmetati 15 srpskih filmova najnovije produkcije, u kategorijama najbolji film po izboru žirija, najbolji film po izboru publike, najbolja filmska priča, najbolji vizuelni utisak i specijalno dostignuće. Šest filmova iz Hrvatske, Slovenije i Bosne i Hercegovine nadmetaće se za Koskara u kategoriji najbolji film fantastike sa područja bivše Jugoslavije, bez Srbije.\nU revijalnom programu u Domu omladine i Kinoteci, biće prikazan niz kratkometražnih i dugometražnih filmova iz Italije i Španije, evropskih kinematografija sa jakom fantastičkom tradicijom koje su ove godine u fokusu Festivala.\nPočasni gost Festivala biće Serđo Stivaleti, italijanski majstor za maske i specijalne efekte . Pionir je kompjuterski generisanih vizuelnih efekata.\nO nagradama će odlučivati međunarodni žiri u sastavu Luis Kurči, producent iz Italije, Velimir Grgić, novinar i filmski kritičar iz Hrvatske i Stevan Filipović, režiser iz Srbije. Svečana dodela nagrada je u nedelju u 20 sati u Domu omladine.\nZombi šetnja je istovremeno promocija trećeg serijala TV serije Walking Dead, u produkciji studija Foks (Fox), koji je pokrovitelj šetnje, a dobrovoljce “obične građane ali i poznate ličnosti“ maskiraće majstor za maske i specijalne efekte Miroslav Lakobrija sa svojim timom.\nPored Zombi šetnje u sklopu pratećeg programa posetioci će moći da vide izložbe futurističkih kostima i tabli iz stripa "Kapetan Nitrat" Borislava Stanojevića, Siniše Radovića i Aleksandra Sotirovskog.\nCeo program se može naći na sajtu manifestacije www.art-anima.com/fsff.\nMuzej jugoslovenske kinoteke Beograd Apokalipsa danas Festival srpskog filma i fantastike


Prijavite se do 7. septembra i uštedite kad šaljete novac iz inostranstva - Dijaspora na vezi\nPrijavite se do 7. septembra i uštedite kad šaljete novac iz inostranstva\nDijaspora na vezi > Srbija > Prijavite se do 7. septembra i uštedite kad šaljete novac iz inostranstva\n30/08/2018 administrator Srbija\nNišlije i Nišlijke, unutar i van granica Srbije, imaju još malo vremena da se prijave za učešće u jedinstvenom pilot-projektu koji sprovode Ujedinjene nacije i Grad Niš.\nSlanje novca iz dijaspore u maticu sigurno, lako, transparentno i jeftino ciljevi su projekta „Doznake zasnovane na blokčejn tehnologiji za grad Niš“, čija se eksperimentalna faza završava 7. septembra. Sve do tada se zainteresovani mogu prijaviti za učešće putem portala sigurnoilako.rs popunjavanjem formulara i na taj način svojim najbližima u Srbiji poslati novac uz proviziju ne veću od tri odsto, umesto trenutnih deset kod drugih vidova brzog transfera.\nUplate iz stranih zemalja, od 100 evra ili američkih dolara, vršiće se nakon 12. septembra, a njihovi korisnici u Nišu će biti u prilici da ih potroše za plaćanje računa (jednu polovinu sume) i kupovinu životnih potrepština (drugu polovinu sume), u roku od pet dana od dana prijema novca, najkasnije do 15. oktobra.\n„Pošiljalac iz dijaspore će novac slati korišćenjem namenske onlajn-platforme, a primalac će taj novac upotrebiti pomoću digitalnog vaučera sa kju-ar kodom. Pilot-projekat treba da pokaže kako ovakav način transfera novca funkcioniše, da bi u budućnosti bio mnogo šire primenjivan“, kaže Željka Topalović programska saradnica Programa za razvoj Ujedinjenih nacija (UNDP) za finansije, menadžerka pilot-projekta.\nInicijalna ideja za ovakav projekat potekla je upravo od UNDP-ja, čiji su predstavnici, uverivši se u kapacitete grada Niša za razvoj naprednih tehnologija, odlučili da testiranje transfera doznaka iz rasejanja pomoću blokčejn tehnologije započne baš tu, u nekadašnjem centru elektronske industrije.\n„Zbog velikog broja ljudi u dijaspori koji su iz Niša, i uopšte zbog nemalo onih koji šalju novac, došlo se na ideju da bi naš grad bio najpovoljnije mesto da se jedan ovakav projekat testira, ali i zahvaljujući stalnom nastojanju da ovo ponovo bude centar naprednih tehnologija“, potvrdio je Milan Ranđelović, načelnik Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj i projekte koja u ime Grada Niša učestvuje u ovom jedinstvenom projektu.\nPartneri UNDP-ja i Grada Niša tokom trajanja pilot-projekta su kompanije „AID:Tech“ (Irska), koja je donirala blokčejn platformu otvorenog koda, i „Stripe“ (SAD), koja je specijalizovana za bezbedne transakcije putem interneta.\nTekst: Ivan Kalauzović, Media i reform centar Niš\nFoto: vadimguzhva, Thinkstock


Radonjić: Da igramo sa više koncentracije i sportski osvojimo titulu\nBeta 17. juna 2015. 12:51\n„Uspeli smo u onome što smo želeli, iskoristili smo prednost domaćeg terena, napravili ‘brejk“ i sada imamo tri utakmice da zabeležimo pobedu i postanemo prvaci. Partizan će sigurno dati sve od sebe, kvalitetom i karakterom, ne samo da proba da vrati brejk, već i da odbrani titulu“, rekao je Radonjić novinarima u Beogradu.\n„Moramo da igramo sa više koncentracije nego u prethodnom duelu, da smanjimo njihov kvalitet, da igramo svih 40 minuta. Treba da iscrpemo sve svoje resurse, bez obzira na možda teške uslove za igru, i budemo bolji od Prtizana, koji je jedini prvak i koji će dati sve od sebe ne samo da produži seriju. Mi se tako spremamo“, rekao je Radonjić.\nKošarka: Lavice se borile ko lavice, ali Španija ipak u finalu (foto)\n„Mnogo se priča o tome, kao da se traži da se to desi. Verovatno su to interesantne stvari, ali mislim da treba da bude interesantno kako se igra. Momci treba da igraju dobro, da rivalitet bude sportski. Neka bude čvrst duel, ali u granicama onog što je očekivano. I u jednom sportskom ambijentu i sutra i posle toga ako bude bilo, da ekipa koja bude bila bolja primi čestitke od protivnika. I navijanje sa naše strane da bude fer i korektno, da se ne ode u nešto što nije ono što većina želi, a to je da se završi na kvalitetan način“, rekao je Radonjić.\n„Bobi (Marjanović) će igrati pod opterećenjem. Ako situacija sa (Stefanom) Jovićem bude ista kao danas, neće igrati, što nema veze sa onim udarcem, to je prevaziđeno“, rekao je Radonjić.\nCrvena ZvezdaDejan Radonjićplej ofkošarka


Makedonski reprezentativac na pragu Partizana? - Sportskacentrala.com\nMakedonski reprezentativac na pragu Partizana?17.12.2016 11:28hGregor Balažic je posle dve godine napustio Partizan pa je jedan od prioriteta sportskog sektora crno-belih ove zime dovođenje novog stopera. "Makedonski sport" ima rešenje za Partizan, čak tvrdi da je Vanče Šikov, doskorašnji fudbaler Nefčija, veoma blizu prelaska u Humsku. Makedonac je raskinuo ugovor sa azerbejdžanskim klubom posle samo šest meseci od dolaska iz bečke Austrije.\nŠikov ima 31 godinu, karijeru je počeo u Tikvešu, a između ostalog igrao je za Ksanti, Kerkiru i ukrajinski Volin.\nReprezentativac je svoje zemlje za koju je odigrao 52 utakmice i postigao 4 gola, poslednji pre godinu dana u prijateljskom susretu sa Crnom Gorom.


Šok u Okružnom zatvoru u Leskovcu, nestalo 10.000 evra iz blagajne: Uhapšeni upravnik zatvora i blagajnica – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeHronikaŠok u Okružnom zatvoru u Leskovcu, nestalo 10.000 evra iz blagajne: Uhapšeni upravnik zatvora i blagajnica\n08/11/2019Redakcija BALKAN TVHronika, Za slajder0\nGoran Petronijević (57) i S.J. (39) uhapšeni pod sumnjom da su zloupotrebili službeni položaj\nLESKOVAC – Upravnik Okružnog zatvora u leskovcu Goran Petronijević (57) i blagajnica ovog zatvora tridesetdevetogodišnja S.J. uhapšeni su sinoć pod sumnjom da su izršili krivično delo zloupotrebe službenog položaja. Policija se nije oglasila o ovom slučaju, ali se nezvanično saznaje da u kasi zatvora nedostaje oko 10.000 evra u dinarima.\nKo je i kako potrošio taj novac otkriće istraga. Upravniku Petronijeviću i blagajnici određeno je policijsko zadržavanje do 48 sati, a potom sledi prvođenje nadležnom tužiocu.\nOglasilo se i Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije i saopštilo da su pripadnici Odeljenja za borbu protiv korupcije, u saradnji sa Posebnim odeljenjem za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Nišu, uhapsili su dve osobe zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo posluga.\nSumnja se da su G. P. (1962), odgovorno lice Okružnog zatvora Leskovac, i S. J. (1969), radnica u ovom zatvoru, u periodu od 2013. do 2019. godine, neovlašćeno uzimali novac u ukupnom iznosu od 1.254.000 dinara iz depozita Okružnog zatvora Leskovac koji su koristili za lične potrebe, a potom ga vraćali.


Inter ima letnji san, ali ''Neroazuri'', odrešite kesu! - Sportske.net\nSamo keš, druge kombinacije ne prolaze?\nKad je džabe, tu su Italijani - Španac ponovo na "Čizmi"?Napadač stiže u Inter, "neroazuri" pregovaraju sa Barsom i kvare posao Milanu!Junajted odbio senzacionalnu trampu sa Parižanima, loše vesti stižu iz Lisabona!Inter ima veličinu, "novi" Pogba odbio Gvardiolu!Marota ne miruje, ponovo dovodi Brazilca za džabe?\nPosle dolaska Antonija Kontea na klupu ''Neroazura'', navijači Intera sada očekuju i značajno jačanje tima u odnosu na prethodnu sezonu.\nOno što se već par nedelja najavljuje jeste potencijalni dolazak napadača Mančester junajteda Romelua Lukakua, dok bi navodno u suprotnom smeru trebalo da se preseli Mauro Ikardi.\nMeđutim, izgleda da u Junajtedu ipak ne žele nikakvu razmenu uz doplatu, već od Intera traže da, u najkraćem, dobro ''odreše kesu'' ukoliko žele iskusnog belgijskog reprezentativca.\nEvropski mediji danas prenose i izjavu Lukakuovog agenta, koji je potvrdio da je Lukaku ''Interov san'' ovog leta, da neće biti lako doći do realizacije, ali i da ''ništa nije nemoguće''.\nOn je takođe otkrio i da još uvek nema napretka u pregovorima, uz jasnu poruku da Junajted od Intera očekuje značajnu sumu novca.\nPodsetimo, pre nekoliko dana se u Francuskoj pojavila informacija da u Interu pokazuju želju i za transferom Nikole Pepea iz Liona, ali da bi i u tom slučaju morali ''duboko da zavuku ruku u džep'', jer navodno Francuzi traže čak 90 miliona za ovog igrača.


Prosvetni Pravni Savetnik: funkcionalnost i sadržaj - Profi Sistem Com\nProsvetni Pravni Savetnik: funkcionalnost i sadržaj\nSpecijalizovano izdanje pravne baze „Propis Soft“, prilagođeno specifičnostima vaspitno-obrazovnih ustanova, organizaciji i delokrugu njihovog rada, sa ciljem da unapredi i doprinese njihovom kvalitetnijem, efikasnijem i zakonitom radu kroz ponudu sadržajnih rešenja iza kojih stoji stručan i kvalitetan tim članova pravne redakcije koji svakodnevno rade na unapređenju postojećih i uvođenju novih sadržaja.\nPropisi iz oblasti prosvete su posebno izdvojeni kako bi korisnici što jednostavnije pristupili istim. Na jednom mestu nalazi Prosvetni glasnik i ostali važeći propisi u Republici Srbiji, prečišćeni tekstovi, hronologija citiranih izmena, prečišćeni tekstovi nevažećih propisa iz oblasti prosvete.\nKompletna baza svih propisa koji se odnose na školstvo i obrazovanje. Zakoni koji regulišu rad vaspitno – obrazovne ustanove, PKU za zaposlene u ustanovama predškolskog vaspitanja i obrazovanja, PKU za zaposlene u osnovnim i srednjim školama, uredbe, odluke i pravilnici o finansiranju ustanova, normativima, standardima, o uslovima, o planu i programu, o troškovima, o upisu učenika…\nSistematizacija propisa po oblastima primene u praksi (obrazovni sistemi i ustanove, predškolsko obrazovanje, osnovno obrazovanje, srednje obrazovanje, visoko obrazovanje, učenički i studenski standard, nauka, radni odnosi, javni prihodi i rashodi i javne nabavke).\nSpecijal PPS sadrži i kompletan pregled i praćenje po Prosvetnim i Službenim glasilima odnosno kompletnu bazu važećih i nevažećih propisa\nOvaj paket sadrži i sistem koji Vas automatski obaveštava o svim aktuelnostima iz oblasti prosvete.\nSistem funkcioniše tako što program prepoznaje kad god se dešava neka novina vezana za propise koji su bitni za prosvetu i automatski Vam šalje obaveštenje. Obaveštenja šalje na naslovnu stranu programa i/ili na e-mail.\nPod obaveštenjima se podrazumevaju sve novine, tumačenja, novi modeli i sve što je u nekoj pravnoj vezi sa odabranim propisima u oblasti prosvete.\nSistematizovana baza službenih mišljenja resornih ministarstava (Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog tazvoja, Ministarstva finansija, Ministarstva za rad zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i dr.), Komisije za tumačenje PKU, Uprave za javne nabavke, Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, Komisije za zaštitu konkurencije i kao i mišljenja drugih organa koja doprinose jednostavnijem radu u ustanovama obrazovanja.\nPutem specijala PPS omogućen je i pristup celokupnoj bazi sudske prakse i službenih mišljenja iz svih drugih oblasti prava – propisa\nBazu čini širok spektar modela opštih akata vaspitno-obrazovnih ustanova (statuti, pravilnici, poslovnici …), pojedinačnih pravnih akata (ugovori, sporazumi, rešenja, odluke, prigovori, zaključci, zapisnici, zahtevi …), i razne vrste obrazaca, kojima je pokrivena kompletna organizacija i način rada vaspitno-obrazovnih ustanova.\nPored modela iz oblasti obrazovanja bazu čine i modeli iz oblasti radnih odnosa kao i neophodni modeli za spovođenje postupka javnih nabavki u obrazovnim ustanovama sortirani po vrstama i fazama.\nU specijalu PPS imate pristup i kompletnoj bazi modela iz svih drugih oblasti prava propisa\nAžuriranje se vrši na dnevnom nivou, svakim ulaskom u program omogućen je pristup uvek ažurnim podacima celokupne baze.\nMogućnost uvida u tačan datum poslednjeg izvršenog ažuriranja baze, zaključno sa konkretnim brojem službenog glasila i datumom njegove objave.\nSistem centralizovane pretrage po svim dokumentima – funkcioniše tako što se, nakon pokretanja Specijala Propis Soft – Prosvetni Pravni Savetnik, u polju za pretragu ukuca ključna reč pomoću koje program formira listu rezultata pretrage koji se odnose na traženu reč.\nPretraga po naslovu – podrazumeva pretragu bez obzira na redosled reči upisanih u polju za pretragu.\nPretraga prema oblastima i podoblastima specijala – odabirom konkretne oblasti ili podoblasti specijala formira se lista rezultata koji su sadržani unutar tražene oblasti/podoblasti.\nPretraga celokupne baze osnovne verzije Propis Soft\nOmogućeno je formiranje Korisničke baze propisa, sudske prakse, službenih mišljenja, modela i obrazaca pomoću koje korisnik na jednostavan način pristupa dokumentima koje svakodnevno koristi u svom radu, u cilju izbegavanja nepotrebnog ponavljanja pretraživanja istih dokumenata.\nUlaskom u Specijal Prosvetni Pravni Savetnik, unutar dela programa „Korisnička baza“, korisnik može ostvariti uvid u listu dokumenata koji čine sadržinu njegove lične baze.\nSvi propisi prilikom otvaranja, u radnom panelu, imaju opciju „Dodaj dokument u korisničku bazu“ (predstavljen simbolom zvezdice u desnom gornjem uglu).\nPrečica pomoću koje korisnik jednostavno i brzo dolazi do svojih najčešće korišćenih dokumenata.\nObezbeđena podrška svim korisnicima u pogledu uputstva za korišćenje i funkcionalnost programa, primenu i tumačenje propisa.\nObaveštavanje o svim bitnim činjenicama vezanim za tehničku stranu programa, kako u pogledu izmena u postojećoj bazi, tako i u pogledu novina i unapređenja iste.\nBlagovremeno obaveštavanje o značajnim novinama ili izmenama propisa koji se odnose na oblast obrazovanja i vaspitanja.\nPomoć pravne redakcije oko rešavanja nedoumica u primeni propisa radi postizanja pravne sigurnosti i adekvatnog postupanja.


RTS :: „Votsap“ prepušta slučaj hakovanja Ministarstvu pravde SAD\nTehnologija „Votsap“ prepušta slučaj hakovanja Ministarstvu pravde SAD\nutorak, 14. maj 2019, 16:37 -> 16:50\n„Votsap“ prepušta slučaj hakovanja Ministarstvu pravde SAD\nPredstavnici „Votsapa“ saopštili su da će slučaj hakerskog napada na aplikaciju za dopisivanje, prepustiti Ministarstvu pravde SAD. Aplikaciju koristi oko milijardu i po ljudi mesečno, a kompanija se ponosi bezbednošću svog servisa, prenosi „Rojters“.\nPortparol „Votsapa“ izjavio je da je napad bio veoma komplikovan, a „Fejsbuk“, koji je vlasnik „Votsapa“, upozorio je korisnike da treba da nadograde poslednju verziju popularne aplikacije zbog toga što postoji mogućnost, da imaju špijunski softver, instaliran u telefonima.\n„'Votsap' poziva ljude da nadograde novu verziju aplikacije kako bi zaštitili informacije na mobilnim uređajima. Neprestano radimo na poboljšavanju sigurnosti kako bismo zaštitili korisnike“, rekao je portparol kompanije, a prenosi Rojters.\nŠpijunski softver koji su izradili „napredni hakeri“, „upao“ je u više mobilnih telefona putem popularnog „Votsapovog“ programa za komunikaciju, i to bez intervencije korisnika kroz glasovne pozive u aplikaciji.\nList Fajnenšl tajms je kao mogućeg hakera u ovom slučaju označio izraelsku grupu NSO, preneo je AP.\n„Softver je uspeo da prodre u telefone kroz propuštene pozive putem funkcije glasovnog pozivanja aplikacije“, izjavio je portparol „Votsapa“ i dodao da je softverom koji je otkriven početkom maja, zaražen nepoznat broj uređaja.\nNajznačajnije je da je špijunski softver upleten i u ubistvo saudijskog novinara Džamala Kašogija, koji je prošle godine ubijen u saudijskom konzulatu u Istanbulu, i čije telo nikada nije pronađeno.


Propala Gvardiolina skupocena želja? - Sportske.net\nPropala Gvardiolina skupocena želja?\nPovreda skočnog zgloba mogla bi da spreči transfer mladog Francuza vredan 50 miliona.\nInter otima od Mančester Junajteda?Hoće li fudbaler Čelsija biti novi Srbin u Juventusu?Mesiju bi bila čast da upozna ObamuBarsa ga želi u napadu, on ne želi na Kamp nou?!Kakav oproštaj Pepa Gvardiole od svog učitelja Johana Krojfa!\nKako javlja britanski Indenpendent, povreda članka mogla bi da odvrati Mančester Siti od kupovine mladog štopera Atletik Bilbaoa, Ajmerika Laporta.\nMladi Francuz, koji sa velikim uspehom nastupa za Bilbao u španskoj Primeri, je već bio viđen kao novi štoper na Etihadu jer je budući trener Sitija, Pep Gvardiola, izrazio veliku želju za dovođenjem perspektivnog odbrambenog igrača.\nGvardiola je dovođenje Laporta čelnicima svog budućeg kluba predstavio kao glavni prioritet i oni su bili spremni da izjednače klauzulu baskijskog kluba i izdvoje 50 miliona evra ovaj transfer.\nMeđutim, na sinoćnoj utakmici za U21 reprezentaciju Francuske, Laport je u pobedi nad Škotskom od 2-0 doživeo povredu skočnog zgloba.\nOn će se vratiti u Španiju gde će odraditi dalja ispitivanja koja će utvrditi težinu njegove povrede.\n"Naš igrač je zadobio povredu desnog skočnog zgloba na U21 meču između Škotske i Francuske. Prvi snimci pokazali su frakturu/uganuće lisne kosti, odnosno skočnog zgloba desne noge", glasi izjava na zvaničnom sajtu kluba.\nPored Mančester Sitija, Čelsi, Barselona, kao i gradski rival Junajted bili su pominjani kao moguća sledeža stanica za Francuza ukoliko odluči da napustio Bilbao.


POŽAREVAC: Palo pomirenje između pojedinih novinara i SNS-a\nHome/POLITIKA/POŽAREVAC: Palo pomirenje između pojedinih novinara i SNS-a\nVeroljub Arsić, nosilac izborne liste požarevčkog SNS-a i potpredsednik Narodne skupštine Srbije, održao je sastanak sa novinarima, kako bi se smanjile tenzije izazvane poslednjih dana.\nNaime, novinar Radija Bum 93, Miloš Ljubisavljević, je , po rečima Radija BOOM 93 udaljen sa nedavne konferencije za medije SNS-a, uz obrazloženje da je njegov urednik Uroš Urošević uvredio omladinu ove stranke na društvenim mrežama.\nSNS je u svom saopštenju navela da će i dalje pozivati na svoje konferencije novinare ovog radija, ali tek kad se Urošević izvini zbog uvrede, što je on javno odbio. Osim toga, Urošević je ovih dana prozvao i svoje kolege, pošto se nisu pojavile na konferenciji koju je sazvao jer je direktor „Vodovoda“ protiv njega podneo krivičnu prijavu zbog prošlogodišnjeg izveštavanja o zagađenosti vode.\nS druge strane, kolege su mu uzvratile da nije u redu da ih vređa i kvalifikuje kao stranačke novinare i da sebe stavlja izned njih. Zbog svega ovoga, Arsić je u ponedeljak održao sastanak sa predstavnicima požarevačkih medija, kako bi se „spustila lopta“ i kako bi izbori protekli u normalnom tonu. „Svestan sam da je predizborna kampanja u toku i da su strasti povišene, što je i normalno, ali nema apsolutno nikakvog razloga da se izlazi van granica pristojnosti i nepotrebno izazivaju svađe i podele koje će kasnije biti teško izgladiti“, istakao je Arsić. On je dodao da želi da se nesuglasice rešavaju mirno, neposrednim dijalogom, kao što to čine odgovorni i pristojni ljudi, koji poštuju tuđ rad i svoje sugrađane, komšije i prijatelje.\nNakon kraće diskusije svi novinari i urednici su bili jednoglasni da izdaju zajedničko saopštenje koje je potpisao i sam Arsić.\nKostolac: Izgoreo stan u Kostolcu jedna osoba je povređena(FOTO)\nGOLUBAC: Raspisan konkurs za organizovanje sprovođenja javnih radova za nezaposlena lica u 2015. godini.\nVELIKO GRADIŠTE: Ving Čun i aikido seminar samoodbrane u sali Aikido klubа “Pinkum“


Žena Navaljnog moli Putina: Pustite mog muža u Nemačku - NOVA portal\nSvet Autor:Agencije21. avg. 202016:15 > 16:17\nFoto:AP Photo/Evgeniy Sofiychuk\nSupruga ruskog opozicionog političara Alekseja Navaljnog, Julija Navaljnaja, u pismu ruskom predsedniku Vladimiru Putinu poziva ga da dozvoli da Navaljni bude prebačen iz bolnice u Sibiru u Nemačku kako bi mu se pružila zdravstvena pomoć.\nPismo, koje je objavljeno na društvenim medijima, poslato je Kremlju, rekao je neimenovani saveznik Navaljnog, prenosi Rojters.\nSaradnici Alekseja Navaljnog zatražili su od Evropskog suda za ljudska prava da reaguje i obezbedi da Navaljni iz Rusije bude evakusisan u Nemačku, javlja AFP. Ruski lekari koji se brinu o ruskom opozicionom lideru Alekseju Navaljnom smatraju da on nije otrovan i odbili su njegov transfer u nemačku bolnicu.\nZamenik glavnog lekara bolnice u Omsku, Anatolij Kaliničenko rekao je danas da u telu opozicionog lidera nisu nađeni tragovi trovanja. Dodao je da je dijagnoza uspostavljena i saopštena porodici, ali da neće biti saopštena javnosti prema zakonu koji štiti poverljivost informacija pacijenata.\nNavaljni, kritičar ruskog predsednika Vladimira Putina, tokom leta Tomsk-Moskva je bio toliko loše da je avion vanredno sleteo u Omsk gde je odmah odnet u bolnicu.\nNjegovi saradnici smatraju da je uzrok njegovog stanja trovanje povezano sa njegovim političkim angažmanom.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron i nemačka kancelarka Angela Merkel rekli su juče da su njihove zemlje spremne da pruže svu pomoć Navaljnom i zatražili su hitno razjašnjenje događaja.


Ulaganja Opštine Pljevlja 2022. godine u mjere energetske efikasnosti 1,2 miliona eura - Opština Pljevlja\n25. januara 2022. 25. januara 2022. jovana2021 500 Views\nOpština Pljevlja ove godine planira intenziviranje ulaganja u smanjenje zagađenja vazduha u Pljevljima. Odgovornim strateškim planiranjem i sprovođenjem mjera, rezultati su već vidljivi.\nOve godine, budžetiranjem iz sredstava Opštine Pljevlja, očekuju se velika, značajna ulaganja u mjere kojima se promoviše korišćenje ekološki prihvatljivih vidova grijanja, kao i utopljavanje objekata sa ciljem smanjenja utroška energije za zagrijavanje stabmenih i poslovnih objekata, prije svega fosilnih goriva.\nPlanirano je subvencioniranje nabavke peleta za više od 1.000 domaćinstava, ulaganje u implementaciju mjera energetske efikasnosti na objektima kolektivnog i individualnog stanovanja, kao i subvencioniranje nabavke peći koje kao pogonsko gorivo koriste pelet.\nUkupna sredstva namjenjena za ove projekte i subvencije su oko 1,2 milona EUR.\nUlaganje u energetsku efikasnost je jedna od najefikasnijih mjera i aktivnosti za smanjenje zagađenja vazduha u Pljevljima, s obzirom da se na ovaj način ostvaruje značajna ušteda energije za grijanje. Primjena ekološki prihvatjivih energenata i sistema grijanja dodatno utiče na kvalitet vazduha kroz smanjenje emisije štetnih gasova i PM čestica.\nVeć osmu godinu za redom Opština Pljevlja finansira, odnosno subvencionira nabavku peleta za individualne objekte. Ova mjera je dala već mjeriljive rezultate, tako da je od početka subvencioniranja peleta, 2015. godine sa manje od 200 domaćinstava koje su koristile subvencije, taj broj na kraju 2021. godine bio oko 1.000. To je dovelo do smanjenja korišćenja uglja za prosječno 4.000 tona godišnje kao i smanjenje korišćenja sirovog drveta za grijanje u prosjeku od 4.200 m3 godišnje. Na ovaj način se smanjuje i emisija CO2 u količini ne manjoj od 5.000 tona godišnje.\nU 2022. godini je planirani su veći iznosi subvencija za pelet, sa 150.000 eura iz 2021. godine na 180.000 eura.\nObjavljivanje javnog poziva za izbor isporučioca peleta se očekuje u martu kada će početi i prijavljivanje korisnika za subvencije, a od početka implementacije ove mjere izvršena je nabavka ukupno 9.000 tona peleta, dok su javna sredstva iznosila 810.000 eura.\nUvođenjem novih budžetskih pozicija, Opština Pljevlja od 2020. godine finansira projekte kroz koje se primjenjuju mjere energetske efikasnosti na objekte koji se griju iz kotlarnice u Skerlićevoj ulici. Kroz ovu budžetsku poziciju, u zamjenu fasada na 12 objekata na kojima je ugrađeno preko 15.000 m2 energetski efikasne fasade do sada je uloženo 500.000 eura.\nPočetkom 2020. godine Opština je finansirala i izradu energetskih pregleda za sve preostale zgrade koje koriste toplotnu energiju iz kotlarnice u Skerlićevoj ulici. Na taj način je dobijena slika o mogućim uštedama koje bi donijela primjena mjera energetske efikasnosti. Opština kroz ovu budžetsku stavku na osnovu javnog konkursa finansira zamjenu fasada u objektima kolektivnog stanovanja u procentu od 90% vrijednosti radova, dok ostatak obezbjeđuju etažni vlasnici uplatama za održavanje svojih zgrada.\nVrijedno je naglasiti i činjenicu da svi objekti koje koriste javne službe opštine i države, a griju se iz kotlarnice u Skerlićevoj imaju energetski efikasne fasade (zgrade: Opštine Pljevlja, SO Pljevlja, Sekretarijata za privredu, Osnovnog državnog tužilaštva, Osnovnog suda, Fonda zdravstva i Penzionog fonda i Doma kulture, sa ukupno preko 9.500 m2 korisnog prostora).\nPored ovih objekata, rekonstruisane su i fasade u 8 objekata kolektivnog stanovanja u ulicama Kralja Petra I, Tršovoj i Skerlićevoj, očekuje se početak radova na 3 objekta (zgrade: ul. Skerlićeva br.14, Tršova br.20 i III Sandžačke br.14). Po usvajanju plana javnih nabavki Opštine Pljevlja, u martu će se objaviti tender za još minimum 2 zgrade.\nImplementacijom mjera energetske efikasnosti u periodu od 2020. godine na objektima koji se griju iz kotlarnice u Skerlićevoj ulici smanjena je emisija CO2 za 750 tona godišnje, odnosno smanjena je količina uglja potrebna za grijanje ovih zgrada u količini ne manjoj od 500 tona godišnje.\nU 2022. godini lokalna uprava za ovu namjenu je planirala sredstva u iznosu od 300.000 eura.\nPočetkom 2021. godine, između Opštine Pljevlja i Razvojnog programa Ujedinjenih nacija (UNDP) potpisan je Memorandum o razumijevanju koji se odnosi na realizaciju modela subvencionisanja mjera za povećanje energetske efikasnosti u stambenom sektoru opštine Pljevlja. U sklopu projekta Jačanje kapaciteta za upravljanje projektima održive energije i klime i smanjenje zagađenja vazduha u opštini Pljevlja, cilj je povećanje energetske efikasnosti individualnog i kolektivnog sektora stanovanja, promovisanje upotrebe ekološki prihvatljivih energenata za Grijanje sektora stanovanja, promovisanje korišćenja sistema grijanja sa većim stepenom iskorišćenja energenata i poboljšanje opštinskih administrativnih kapaciteta u sprovođenju dekarbonizacije kroz projekte održivog upravljanja energijom i klimom. Kroz ovaj projekat krajem 2021. godine Skupština opštine Pljevlja je donijela odluku od davanju saglasnosti na Sporazum o finansiranju izmežu UNDP i Opštine Pljevlja.\nU okviru ovog sporazuma budžetom Opštine Pljevlja za 2021. i 2022. godinu obezbjeđena su sredstva u iznosu od 500.000 eura za:\nFinansiranje zamjene fasada na individualnim stambenim objektima (privatne kuće), učešće Opštine Pljevlja 50 % budžetskih sredstava.\nFinansiranje zamjene fasadnih otvora na individualnim stambenim objektima i objektima kolektivnog stanovanja, učešće Opštine Pljevlja 50% budžetskih sredstava.\nFinansiranje nabavke peći na pelet u kojoj će učešće Opštine Pljevlja biti 20% vrijednosti ugovora o isporuci peći sa pripadajućim materijalom.\nTokom februara i marta mjeseca će se objaviti javni poziv za građane. Već su objavljeni javni pozivi za banke koje će finansirati aplikante kao i za isporučioce opreme i građevinske kompanije.\nOd ove godine Opština Pljevlja je budžetom planirala i investiranje u mjere energetske efikasnosti ostalih objekata individualnog stanovanja. Namjera je da se preko javnog poziva finansira primjena mjera energetske efikasnosti ugradnjom fasade koja ispunjava uslove iz energetskih pregleda. Za ove namjene opštinskim budžetom je predviđeno 200.000 eura s tim da će učešće javnih sredstava u vrijednosti radova biti ne manje od 80%. Naime, kao i za zgrade koje se griju iz kotlarnice u Skerlićevoj ulici, Opština Pljevlja će objaviti javni poziv u drugoj polovini februara u okviru koga će biti definisani kriterijumi za apliciranje ali i za rangiranje zgrada koje će po prioritetima biti rekonstruisane po sklapanju ugovora za upravnicima zgrada.\n← Opština Pljevlja organizuje besplatnu školu klizanja\nVi ste ponos Pljevalja -Nemanja, Radojice i Eldare! →


Turski zamenik ministra turizma Nadir Alpaslan rekao je u sredu za Anadolu Agency da se očekuje da će turistički sektor u zemlji zabeležiti pozitivne rezultate 2021. godine nakon pada 2020. godine zbog pandemije.\nPrema Alpaslanu, Turska očekuje da će ove godine ugostiti 34 miliona stranih posetilaca. Posle najnovijeg talasa infekcija COVID-19, Turska je uvela program sertifikacije bezbednog turizma koji je, prema zameniku ministra, dao zemlji prednost u odnosu na druge zemlje na jugu Evrope.\nTurski sektor turizma imao je izvanrednu 2019. godinu sa 52 miliona turista koji su ostvarili dobit od oko 35 milijardi dolara, tvrdi Alpaslan.\nIako je prošlogodišnji nedostignuti cilj bio 40 milijardi dolara prihoda, turistički sektor pretrpeo je najteže udarce zbog pandemije, zabeleživši gubitke od 65% u 2020. godini, nastavio je turski zvaničnik.\nTakođe je primetio da se efekti pandemije nastavljaju 2021. godine, iako su u Turskoj preduzete sve neophodne mere kako bi se osigurala bezbednost stranih posetilaca.\nMere za suzbijanje širenja COVID-19, poput zaključavanja i zabrane putovanja, uticale su na nekoliko ekonomskih aktivnosti širom sveta, posebno u sektorima turizma, putovanja i proizvodnje.\nProgram sertifikacije za siguran turizam\nTurski program sertifikacije za bezbedan turizam postavlja i nudi smernice o opsežnom nizu mera koje treba preduzeti u vezi sa prevozom i smeštajem svih turskih državljana i stranih posetilaca koji će letovati u Turskoj, kao i zdravstveni uslovi za putnike, posetioce i zaposlene koji rade u turističkim objektima.\nSertifikat dodeljuju odobrene organizacije na zahtev smeštaja.\nPrema proceduri, periodične inspekcije se vrše svakog meseca i postupak inspekcije se završava u jednom danu, uvek uz fizičko prisustvo inspektora.\nPored mesečnih periodičnih pregleda, dodatni pregledi će se obavljati bez najave i biće uključeni u izveštaj o smeštaju. Proces verifikacije će biti završen najkasnije tri dana nakon inspekcije na licu mesta.\nAko se tokom inspekcije otkrije nepoštovanje određenih kriterijuma, vlasnik će biti obavešten, a ako se neusaglašenost ne otkloni, potvrda bezbednosti će biti otkazana.\nPored toga, u dokumentu za verifikaciju biće naveden QR kod koji će biti dostavljen nakon inspekcije. QR kod će biti dostupan svima, a kada se skeniraju, videće se datum inspekcije, ime inspektora, postojeće nedostatke i nedostatke koji su otklonjeni nakon inspekcije i druge detalje.\nIzveštaj o inspekciji sadrži ključne bezbednosne karakteristike.\nNakon pregleda, inspektori će nalepiti odgovarajuće nalepnice na ulazna vrata i druga vidljiva mesta u prostorijama. / ibna


Rusija uvela sankcije Bajdenu, Blinkenu i drugim američkim zvaničnicima | Restart Magazin\nRusija uvela sankcije Bajdenu, Blinkenu i drugim američkim zvaničnicima\n15/03/2022 15/03/2022 Urednik\nMOSKVA – Rusija je danas uvela sankcije predsedniku SAD Džozefu Bajdenu i američkom državnom sekretaru Entoniju Blinkenu, kao i drugim američkim zvaničnicima, javlja Rojters pozivajući se na rusko Ministarstvo spoljnih poslova.\nReč je o, kako prenosi Rojters, „stop listi”, kojom se američkim zvaničnicima zabranjuje ulazak u Rusiju kao odgovor na sankcije koje je Vašington uveo ruskim zvaničnicima, javlja Tanjug.\nNa listi se nalazi 13 osoba, između ostalog i američki ministar odbrane Lojd Ostin, direktora CIA Vilijam Berns, savetnika za nacionalnu bezbednost Džejk Salivan i bivša američka državna sekretarka Hilari Klinton.\nRusko Ministarstvo spoljnih poslova napominje da nastavlja da održava zvanične odnose sa Vašingtonom i da će, ukoliko bude neophodno, osigurati da se održe kontakti na visokom nivou sa osobama koje se nalaze na listi sankcionisanih.\n← EU: Srbiji jasno koja je cena ako je na pogrešnoj strani\nNovčana kazna od 247 evra za novinarku koja je prekinula program sa antiratnim transparentom →\n06/08/2020 06/08/2020 Urednik\nBelorusija izdala poternicu za Tihanovskom\nMađarska zatvara sve granice\n16/03/2020 16/03/2020 Urednik


AstraZeneca ne dolazi na sastanak sa EU o snabdijevanju vakcinama - BIGportal.ba\n27 Januara, 2021 27 Januara, 2021 0603\nAstraZeneka neće učestvovati na današnjem sastanku sa predstavnicima Evropske unije, prenose svjetski mediji.\nKako javlja Reuters, na tom sastanku trebalo je da se razgovara o snabdijevanju vakcinama protiv virusa korona.\nU izvještaju agencije se navodi da je isti izvor predočio da EU neprekidno zahtijeva od ove kompanije da pruži dodatna objašnjenja povodom najava da će smanjiti isporuke vakcina EU u prvom kvartalu ove godine.\nDrugi izvor iz EU koji je zahtijevao anonimnost izjavio je za AP da će EU insistirati da se ova kompanija vrati za pregovarački sto i objasni zbog čega se kasni sa isporukama vakcina namijenjenih EU.\nPodsjećanja radi, zemlje Evropske unije nastavljaju sa pitanjima upućenim kompaniji da podrobnije elaborira objavu da će isporučiti manji broj vakcina protiv korona virusa u prvom kvartalu ove godine.


Autoput kroz Grdeličku klisuru od juna prohodan | Poslovne vesti | Srbija | poslovnojutro.com\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je danas da je tunel Predejane na Koridoru 10 potpuno završen, dok će autoput kroz Grdeličku klisuru od juna biti gotovo čitav prohodan, uz napomenu da će svi radovi biti u potpunosti okončani do jeseni. Ona je rekla da je Grdelička klisura najteže gradilište u Evropi, gde radnici rade od sedam ujutru do ponoći. Uskoro idem ponovo tamo, jer hoću da obiđem radnike koji rade gotovo danonoćno, kako bi do početka leta završili što više mostova i delove auto-puta, najavila je ona. Koridor 10 se završava, imamo 17 miliona više vozila na našim putevima i ponosna sam zbog toga, navela je ona i istakla da je za Srbiju najvažnije regionalno povezivanje, jer je to pitanje boljeg životnog standarda građana.\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je danas da je tunel Predejane na Koridoru 10 potpuno završen, dok će auto-put kroz Grdeličku klisuru od juna biti gotovo čitav prohodan, uz napomenu da će svi radovi biti u potpunosti okončani do jeseni.\nMihajlović je, gostujući u Jutarnjem programu TV Hepi, rekla da je Grdelička klisura najteže gradilište u Evropi, gde radnici rade od sedam ujutru do ponoći.\nUskoro idem ponovo tamo, jer hoću da obiđem radnike koji rade gotovo danonoćno, kako bi do početka leta završili što više mostova i delove auto-puta, najavila je ona.\nKoridor 10 se završava, imamo 17 miliona više vozila na našim putevima i ponosna sam zbog toga, navela je Mihajlović, i istakla da je za Srbiju najvažnije regionalno povezivanje, jer je to pitanje boljeg životnog standarda građana.\nGradimo prugu Beograd–Budimpešta, počinjemo izgradnju auto-puta mira Niš–Merdare–Priština, do kraja godine završićemo projektnu dokumentaciju za auto-put Beograd–Sarajevo, rekonstruišemo prugu Beograd-Bar i gradimo Koridor 11 ka granici sa Crnom Gorom, objasnila je ona.\nPrema njenim rečima, to je samo deo projekata koji nam predstoje, pri čemu je to i pitanje ekonomije i novih investicija, što je najvažnije za bolji život građana.\nMihajlović je najavila da će danas u Nišu sa predsednikom Republike Srbije Aleksandrom Vučićem prisustvovati otvaranju fabrike „Leoni“, nove, sedme po redu u poslednjih pet godina.\nNiš je, kako je podvukla, grad u kojem su se koncentrisale investicije u nova preduzeća i pogone, što je veoma važno, jer je u prethodnih 20 godina tu sve bilo zatvoreno i nije bilo novca za nove investicije.\nOva vlada ulaže u Niš i Niški okrug 2,5 milijardi evra, i to je najbolji pokazatelj kako ona brine o tom gradu i čitavom jugu Srbije, poručila je Mihajlović.\nOna je najavila da će, pored daljeg ulaganja u Aerodrom „Nikola Tesla“, Vlada nastaviti investiranje u manje aerodrome – „Konstantin Veliki“ u Nišu, „Lađevce“ i „Ponikve“.\nRazvoj ovih aerodroma važan je ne samo zbog sportskog turizma, već i zbog biznisa i kargo saobraćaja, jer ćemo omogućiti izvoz proizvoda iz ovih krajeva. Na taj način podstičemo dalji razvoj malih i srednjih preduzeća i rast naše ekonomije, objasnila je Mihajlović.\nAko želimo da se „Konstantin Veliki“ i dalje razvija, potrebne su nam nove investicije, ukazala je ona i precizirala da je reč o izgradnji kontrolnog tornja, u koji će biti uloženo 7,5 miliona evra, kao i o znatnom povećanju broja putnika od dosadašnjih 300.000.\nGrad Niš će, kako je podvukla, nastaviti da upravlja aerodromom ukoliko građani te lokalne samouprave budu protiv odluke da se upravljanje poveri Vladi, što će značiti ulaganje neophodnih sredstava za njegov dalji razvoj.\nOna je napomenula da u Beograd danas, po prvi put, dolazi predsednik Evropske investicione banke, sa kojom će biti potpisan program modernizacije Kontrole letenja Srbije i Crne Gore, vredan 126 miliona evra.\nPrema njenim rečima, taj novac će biti upotrebljen za dalju modernizaciju sistema, uređaja i objekata kontrole letenja, pri čemu će biti nabavljena nova softverska i hardverska podrška za aerodrome, izgrađeni radarski sistemi i navigacijski uređaji.\nMihajlović je, govoreći o borbi protiv nasilja u porodici i radu Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost na čijem je čelu, ocenila da je država napravila dobar zakonodavni okvir, poručivši da svima treba više obrazovanja o tome kako da do nasilja ne dođe.\nŽene su te koje većinom trpe nasilje, i kod nas i u svetu. Bez obzira na to o kome se radi, da li je to javna ličnost ili ne – niko nema pravo nikoga da bije. I u borbi protiv nasilja potrebna je i pomoć medija, da podstaknu da se nasilje prijavljuje, a da o njemu manje tabloidno izveštavaju, navela je ona.\nDobro je, kako je naglasila, da žene više nije sramota da kažu da trpe nasilje, ali i svi ostali treba da prijave nasilnike.\nDržava je postavila okvire, ali važno je da svi zajedno uradimo više kako bismo sprečili nasilje. Nasilje u porodici nije ničija privatna stvar, to se može dogoditi svakome. Prijavite nasilnika, to je najbolji lek, poručila je Mihajlović.


Ivanjička sela bez struje zbog snega - 27.12.2020, Sputnik Srbija\nIvanjička sela bez struje zbog snega\nSneg u ivanjičkoj opštini ostavio je brojna sela bez struje. Pod teretom teškog snega nisu izdržali kablovi na elektro mreži, pa su u mraku prethodne noći bili... 27.12.2020, Sputnik Srbija\n14:16 27.12.2020 (Osveženo: 14:17 27.12.2020)\nSneg u ivanjičkoj opštini ostavio je brojna sela bez struje. Pod teretom teškog snega nisu izdržali kablovi na elektro mreži, pa su u mraku prethodne noći bili meštani Lise, Bioča, Lauša, Rečica i čitav kraj do Raščića, Bratljeva, Erčega, Golijske reke, Butkova, Opaljenika, Kušića, Katića, Močioca, Gliječa...\nGnevni Ivanjičani kažu da se isti problem ponavlja svake godine, pa se pitaju da li je normalno da sa prvim snegom svake godine ostaju bez električne energije, prenos "Novosti".\n"Pao je sneg 26. decembra, a oni ga nespremno dočekali. Šta je sada u pitanju osim nemara? Je li moguće da nije bilo vremena da se obezbede dalekovodi? Palim sveće u kući kao da živim u kamenom dobu", kazao je meštanin Erčega.\nPredsednik Opštine Ivanjica Momčilo Mitrović rekao je da je "očigledno da lokalni pogon Elektrodistribucije nije kadar da reši ovu situaciju".\n"Ne možemo dozvoliti da u 21. veku ljudi budu bez struje. Moraćemo da tražimo pomoć republičkih institucija kako bismo rešili problem. U potpunosti razumem ogorčenje ljudi, jer nema opravdanja za ovo što se događa", naglasio je Mitrović.\nSneg je na području Ivanjice počeo da pada u subotu ujutru, a u višim predelima ga ima više od 20 centimetara. Gotovo čitavo područje osim gradskog jezgra i bližih prigradskih naselja ima problema sa napajanjem električnom energijom.\nVeć u subotu su sve ekipe Elektrodistribucije bile na terenu, a u nedelju im je stigla pomoć kolega iz okolnih gradova, koji će pokušati da stabilizuju napajanje strujom većeg dela opštine. Prema poslednjim informacijama iz ivanjičkog pogona Elektrodistribucije, bez struje su: Gliječa, Opaljenik, Sivčina, na području Lise naselja Stara fabrika i Ajdače, struja bi trebalo da stigne u selo Bratljevo, ali je neće biti prema Kovilju, u Dretinu, Osonici, Lukama i Butkovu.\nKada je reč o putnim pravcima oni su za sada prohodni, ali je neophodna upotreba zimske opreme.\nNa Pešteru tri sela bez struje, krenule mašine za sneg\nNekoliko gradova na severu Crne Gore bez struje /video/


Nevjerovatne priče o krijumčarenju na prelazu Gradina | BN\nNevjerovatne priče o krijumčarenju na prelazu Gradina\nNa graničnom prelazu Gradina, kod Dimitrovgrada, carinici i granična policija osim borbe protiv krijumčara narkotika, tokom 2014. godine sve više posla imali su i sa krijumčarima ljudi koji organizovano,najčešće preko "zelene linije", odnosno planinskih bespuća, prevoze grupe ilegalaca.\nSrbija 04.01.2015 | 12:05\nSve su češće i zaplene deviza, za koje, kada su u pitanju veće svote, postoje indicije da je namenjen kupovini narkotika, pa se u ovakvim slučajevima uz nezaobilaznu pomoć obaveštajnih službi sprovode dalje istrage koje po pravilu vode do"narko bosova".\nKako je Tanjugu kazao upravnik Carinarnice Dimitrovgrad Petar Kostov, kada je o zapleni narkotika reč, sredinom decembra, ostvarena je rekordna zaplena 38,5 kilograma heroina u kamionu slovenačkih tablica.\n"Veliku pomoć nam predstavljaju mobilni skeneri kojima raspolažemo, a na kojima rade službenici Odeljenja za suzbijanje krijumčarenja. U ovom slučaju kamion koji je iz Turske za Bosnu prevozio konditorske proizvode pregledanje prvo na skeneru gde su zapažene nepravilnosti u krovu hladnjače nakon čega je izvršena detaljna fizička kontrola", objašnjava Kostov.\nDodaje da je u krovu u šupljinama cevi pronađen zapakovan heroin u metalnim kutijama.\n"Krijumčari su računali da metalne kutije neće moći da se vide na skeneru", kaže Kostov i dodaje da je ova godina karakteristična i po velikom broju zaplena deviza.\n"Povećan je iznos zaplenjenih deviza na Gradini. Do sada je zadržano preko 400.000 evra, dok je 2013. godine zaplenjeno oko 370.000 evra, što je značajan uspeh carinskih službenika. U kontrolama su učestvovali i službenici Odeljenja za suzbijanje krijumčarenja, pa je i s njihove strane zaplenjeno oko 150.000 evra", objašnjava on.\nKada je reč o velikim količinama deviza, postoje indicije da se radi o novcu koji ima veze sa trgovinom narkoticima, tako da se tu istrage nastavljaju i verovatno ukazuju na izvršioce krivičnih dela krijumčarenja narkotika ili neke skupocene robe, dodaje on.\nJedan džip, 17 emigranata\nJedan od najdrastičnijih pokušaja ilegalnog prelaska granice osujećen je nedavno kada je policija uhapsila T.T.(35) iz Dimitrovgrada, u čijem džipu je policija otkrila čak 17 ilegalnih emigranata iz Iraka, među kojima je bilo i sedmoro dece.\nOvaj neverovatan pokušaj krijumčarenja ljudi osujećen je od strane policije početkom decembra.\nSve više posla sa imigrantima\nKomandir Granične policije Gradina Slaviša Igić kaže za Tanjug da policija, osim u borbi protiv krijumčara narkotika, sve više posla ima i sa ilegalnim pokušajima prelaska granice.\n"Broj ilegalnih prelazaka je u porastu u odnosu na 2013. godinu, s tim da je ovaj problem znatno izraženiji na 'zelenoj liniji', odnosno, preko planinskih bespuća", rekao je Igić, dodajući da su nagraničnom prelazu Gradina tokom 2014. imali 22 pokušaja ilegalnog prelaska granice.\nObjašnjava da se mahom cepaju cerade na teretnim vozilima, ilegalci ubacuju u sadržaj tereta i tako pokušavaju da prelaze granicu.\n"Putem rendgena, endoskopa i ostalih uređaja pronalazimo ilegalne emigrante. Takođe, oni za prelazak koriste i železnicu. Na 'zelenoj liniji' situacija je drastična u odnosu na 2013. godinu, a veliki je broj grupa koje dolaze iz pravca Bugarske. Mi smo samo tranzitna zemlja, a ilegalci iz pravca Irana, Iraka, Somalije, Sirije, dolaze do Bugarske i preko naše teritorije pokušavaju da dođu do Zapadne Evrope", kaže Igić.\nPosao policiji naročito otežava činjenica da među emigrantima ima i osoba koje potiču iz zemalja koja su žarišta ebole, ali na svu sreću, po Igićevim rečima, takvih slučajeva kod nas do sada nije bilo.\n"Još uvek takvu kategoriju lica nismo imali. Policijski službenici koji su u kontaktu sa takvim licima koriste zaštitne rukavice i ostalu opremu koja je za to predviđena, a po potrebi uključujemo i druge službe koje su na graničnom prelazu prisutne, fitosanitarce i ostale. Nemamo za sada detektovanih takvih zaraznih bolesti", kaže Igić.\nOn objašnjava da ilegalci uglavnom koriste tuđe ili falsifikovane putne isprave za koje plaćaju i po nekoliko hiljada evra. Ogranizatori transporta ilegalaca, po Igićevim rečima, retko kada putuju sa njima kako bi izbegli da budu uhapšeni.\n"Najčešće koriste falsifikovana ili lažna dokumenta neke od zemalja EU, jer tako lakše mogu da se dokopaju Zapada. Sve koje otkrijemo, vraćaju se nazad i procesuiraju. Imamo dobru saradnju sa pograničnim organima Bugarske tako da se takve osobe predaju nazad njima", napominje Igić.\nPrema njegovim rečima, događa se da prave falš dokumenta Španije sa njihovom fotografijom što košta i po nekoliko hiljada evra.\n"Događa se da ih ubace u sadržaj tereta još u Turskoj, tako da nema cepanja cerade, sve je plombirano i naizgled je sve u redu, ali mi uspevamo da i takve slučajeve otkrijemo uz pomoć rendgena, endoskopa, fibera i drugih sredstava kojima raspolažemo", zaključuje Igić.


3D košarkaški teren pomerio granice neobičnog stila - PODOVI\nPodovi u trendu 3D košarkaški teren pomerio granice neobičnog stila\nPariz je upravo postao još interesantniji – sada poseduje neon košarkaški teren, koji nas svojim izgledom neodoljivo podseća na video igre osamdesetih godina…\nTeren je delo francuskog modnog brenda Pigalle i dizajnerske agencije Ill-Studio\nOdmah po završetku rada na ovom projektu, košarkaški teren se proslavio na Instagramu, gde su ga ovekovečili brojni ljubitelji ekstravagantnog i neobičnog stila.\nInače, teren je delo francuskog modnog brenda Pigalle i dizajnerske agencije Ill-Studio. Zapravo, ovo nije prvi put da je Pigalle brend dekorisao teren. Oni su to takođe uradili 2015.godine, ali moramo priznati da su preneli stvari na sasvim novi nivo ovim novim napređenjem.\nTeren se nalazi u prostoru između dve stare stambene zgrade\nTeren se nalazi u prostoru između dve stare stambene zgrade u devetom arondismanu. Sivo-bež pozadina koju poseduje čini da se neon boje koje su mu sada dodate još više ističu kreirajući dramatični i prepoznatljiv teren.\nOvaj projekat sponzorisala je kompanija Nike, brend koji je već nekoliko puta sarađivao sa francuskom modnom kućom Pigalle. Zapravo, u nedelji kada je otkriven teren, otkrivena je i nova saradnja ove dve kompanije, koja je dodatno približila sferu sporta visokoj modi.\nPrethodni tekstKalorije prave električnu energiju na stazi u Londonu\nSledeći tekstTikkurila boje oživljavaju drvene površine


Naučnici već godinama unazad upozoravaju na posledice koje bi globalno zagrevanje moglo da izazove, a poslednje studije, pokazuju koliko je planeta zapravo u opasnosti. Posebno priobalni gradovi širom sveta.\nNaučnici koji su došli do ovih podataka gotovo su jednoglasni u tome šta je osnovni razlog zbog kog se ovaj fenomen događa\nMeđunarodni tim naučnika utvrdilo je da nivo mora raste nekoliko puta brže u odnosnu na poslednjih 2.800 godina.\nDo industrijske revolucije (osamdesete godine 19. veka) rast nivoa mora kretao se između 1 i 1,5 inča, odnosno 3 do 4 centimatra, ali poslednja istraživanja pokazuju da je samo tokom dvadesetog veka nivo mora porastao za 14 centimetara.\nPrema njihovim procenama do 2100 godine, u zavisnosti od količne gasova koje industrija emituje u atmosferu, nivo mora mogao bi da poraste između 28 i 131 centimetara.\nOve zabrinjavajuće podatke potvrdile su dve odvojene studije, a naučnici koji su došli do ovih podataka gotovo su jednoglasni u tome šta je osnovni razlog zbog kog se ovaj fenomen događa.\n- Nema sumnje da je nivo mora najbrže rastao tokom dvadesetog veka, a razlog je to što je u stoleću iza nas prosečna temperatura rasla zbog upotrebe fosilnih goriva – objašnjava Bob Kop, naučnik koji je istraživao kako se kretao rast nivoa mora tokom predhodna ti milenijuma.\nDa bi utvrdili kako se nivo mora menjao, naučnici su tražili slane močvare u morima. U testovima koristili su jednoćelijske organizme koji suosteljivi na salinitet, mangrove i korale, a zaključak je jasan – za zagrevanje planete i povećenja nivoa mora odgovoran je čovek.\nJoš jedna studija sa objavljena u predhodnom periodu pokazala je da su poplave u prioblanim delovima SAD posledica globalnog zagrevanja za koje je opet kriv čovek i način na koji raspolaže resursima planete.\nNjihove procene su da ukoliko se nastavi rast nivoa mora za dodatnih 18 inča, osnosno nešto više od 40 centimetara, u budućnosti postoji velika opasnost od razarajućih talasa i poplava, poput onih koje su se dogodile u državi američkoj državi Južna Krolina pre nekoliko meseci.\nU tom slučaju, prvi na udaru bili bi upravo priobalni gradovi.


Pročitajte više o sistemu Office Mobile 2010 za Windows telefon 7.\nAko imate Windows telefon 7, pronađite pomoć korak po korak pomoću telefona.\nNeki od 20 novih umetničkih efekata su: „Skica nacrtana olovkom“, „Crtež u obliku linije“, „Sunđer za vodene boje“, „Mozaični mehurići“, „Staklo“, „Mekoća pastelnih boja“, „Plastična folija“, „Fotokopija“ i „Potezi bojom“.\nSada je lakše oporaviti Word dokument ako zatvorite datoteku bez čuvanja, ili ako želite da pregledate ili vratite stariju verziju datoteke u kojoj već radite. Kao i u starijim verzijama programa Word, omogućavanje funkcije automatskog oporavka sačuvaće verzije dok radite u datoteci u intervalu koji izaberete.\nKada uključiti mini-prevodilac, možete postaviti pokazivač miša na reč ili izabranu frazu i videti prevod u malom prozoru. Mini-prevodilac sadrži i dugme Reprodukuj tako da možete čuti izgovor reči ili fraze, i dugme Kopiraj tako da možete nalepiti prevod u neki drugi dokument.\nNije potrebno da na računaru imate instaliran jezički paket, jezički interfejs paket ili alatke za proveru da biste videli prevod na tom jeziku.\nViše informacija potražite u članku Prikaz prevoda pomoću mini-prevodioca.\nWord 2010 vam pomaže da efikasnije sarađujete sa kolegama. Word 2010 takođe sadrži funkcije koje čuvaju bezbednost vaših informacija prilikom deljenja posla, i štite bezbednost računara od datoteka koje možda nisu bezbedne.\nPre nego što podelite svoja dokumenta sa drugim osobama, možete koristiti nadzor dokumenta da biste proverili da li u dokumentu postoje skriveni metapodaci, lične informacije ili sadržaj koji može biti uskladišten u dokumentu.\nNadzor dokumenta može pronaći i ukloniti informacije kao što su sledeće:


Fondacija "Tijana Jurić" prikuplja potpise za uvođenje kazne doživotnog zatvora za ubice dece | (Vesti - 20. 10. 2017) Subotica.com\nFondacija "Tijana Jurić" će od 23. do 29. oktobra, u preko 40 gradova Srbije, prikupljati potpise za uvođenje kazne doživotnog zatvora za ubice dece. U našem gradu, sugrađani će građansku inicijativu moći da potpišu na štandovima u centru i na Prozivci, u periodu od 12 do 18 časova.\nFondacija "Tijana Jurić" ispuniće svoje obećanje i pokušati da prikupljanjem potpisa građana Srbije kroz građansku inicijativu, podseti državu da usvoji njen predlog za uvođenje kazne doživotnog zatvora. Potpisi svih građana koji se budu izjasnili za uvođenje kazne doživotnog zatvora za ubice dece, biće predati Skupštini Srbije.\nTo će biti drugi susret predstavnika Fondacije "Tijana Jurić" i republičkog parlamenta. Prvi susret bio je 3. maja, kada je osnivač Fondacije, Igor Jurić, predao predlog za izmenu Krivičnog zakonika predsednici Skupštine Srbije, Maji Gojković.\n- Mislili smo da neće biti potrebe da dvaput ukazujemo kolika potreba postoji da uvedemo jednu takvu sankciju i da zaštitimo decu. Ovom peticijom pokazaćemo koliko smo uporni u nastojanju da obezbedimo bezbednije uslove za život i odrastanje sve dece u Srbiji. Kada smo predali predlog za izmenu zakona, mi smo zapravo pokrenuli inicijativu, volju naroda, a sada, kada smo stigli do prikupljanja potpisa, taj isti narod, pre svega roditelji i budući roditelji, imaju priliku da podrže predlog koji bi doneo veliku promenu - rekao je Jurić i pozvao sve punoletne građane da potpišu građansku inicijativu i time učine veliku stvar za bezbednost dece u našoj zemlji.\nPredlog Fondacije "Tijana Jurić" podrazumeva uvođenje novog člana u Krivični zakonik, kojim bi za najteže oblike teških krivičnih dela koja su za posledicu imala smrtni ishod deteta, maloletnika ili bremenite žene, trebalo da se propiše kazna doživotnog zatvora. Cilj je i da se izmenom zakona, osuđeni, kojima je pravosnažnom presudom izrečena kazna doživotnog zatvora, ne mogu uslovno otpustiti sa izdržavanja kazne.\nFondacija se odlučila se na ovaj potez nakon brojnih teških i svirepih ubistava dece u Srbiji.\n- Uvođenjem kazne doživotnog zatvora sprečiće se mogućnost da ubice dece odsluže kaznu, ponovo se nađu na slobodi i tako dobiju priliku da počine još monstruoznije delo – navodi Fondacija u svojoj zvaničnoj inicijativi, ističući da smrtnu kaznu smatraju neprihvatljivom i da se za nju ne zalažu.\nPotpisi za uvođenje kazne doživotnog zatvora za ubice dece prikupljaće se od 23. do 29. oktobra, na štandovima Fondacije, koji će biti postavljeni u 40 gradova u Srbiji. U našem gradu, sugrađani će građansku inicijativu moći da potpišu na štandovima u centru i na Prozivci, u periodu od 12 do 18 časova.\nprikupljanje potpisa tijana jurić igor jurić fondacija tijana jurić


Prijave za otkup transakcione dokumentacije mogu se podnositi do 27. aprila, a rok za dostavljanje konačnih obavezujućih ponuda je 4. maj\n- Imamo više potencijalnih učesnika na tenderu i iz tog razloga očekujemo da će biti uspešan - rekao je Nikezić za televiziju B92.\nOn je odbacio stavove da je raspisivanje tendera povezano sa predizbornom kampanjom, istakavši da je "najvažnije da se za 'Železaru' Smederevo nađe strateški partner".\nVlada Srbije donela je odluku da objavi javni poziv za pronalaženje strateškog partnera za smederevsku "Železaru". Prijave za otkup transakcione dokumentacije mogu se podnositi do 27. aprila, a rok za dostavljanje konačnih obavezujućih ponuda za izbor strateškog partnera je 4. maj.\nJavni poziv za izbor strateškog partnera za "Železaru Smederevo" će biti objavljen u domaćim medijima i "Fajnenšel tajmsu", a biće dostavljen direktno i svim značajnim svetskim proizvođačima čelika.\nVlada Srbije je donela ovu odluku u cilju održavanja kontinuiteta procesa proizvodnje i obezbeđivanja uslova za dugoročni razvoj "Železare Smederevo", navedeno je u saopštenju vladine kancelarije za odnose sa medijima.\nKrajem januara Vlada Srbije je za jedan dolar kupila "Železaru Smederevo" od američke komanije "Ju-Es stil" koja je, posle osam godina rada u Srbiji, odlučila da se povuče zbog loših poslovnih rezultata.


PU Visoko: Jedna saobraćajna nezgoda i 11 prekršajnih naloga – Visoko.ba\nPU Visoko: Jedna saobraćajna nezgoda i 11 prekršajnih naloga\n26. Decembra 2017. 18. Aprila 2019. Midhat Hajdarević\tVisoko\nBilten aktivnosti PS Visoko za dan 25.12.2017. godine , dostavlja se ;\nOvim putem Vam dostavljamo informaciju o poduzetim mjerama i radnjama od strane policijskih službenika Policijske stanice Visoko za dan 25.12.2017. godine :\nPrijavljena je jedna saobraćajna nezgoda u kojima nije bilo povrijeđenih lica dok je na vozilima nastupila manja materijalna šteta.\nPolicijski službenici ove PS kontrolisali su 32 vozača i vozila, kojom prilikom je izdato ukupno 11 prekršajnih naloga. Prema strukturi prekršaja, jedno lice je zatečeno da upravlja motornim vozilom pod uticajem alkohola, dok su ostali vozači sankcionisani za druge prekršaje počinjene u saobraćaju ( nepropisno parkiranje, neposjedovanje potrebne opreme, prekoračenje brzine i dr).\n← Čučuk Mirsad – demant na tekst pod naslovom “SDP Visoko: Husić, Čučuk i Tajić isključeni iz članstva SDP BiH”\nRezultati prvog dana Novogodišnjeg malonogometnog turnira (Foto) →\nZDK: Potpisani ugovori sa korisnicima podsticaja za jačanje konkurentnosti i razvoj turističke infrastrukture\nFedžad Forto za N1: Kolege iz Visokog dobijale su ozbiljne i vulgarne prijetnje