Pogledaj temu - Kakav će biti kurs dinara • Aleksinac.Net Forum\nKakav će biti kurs dinara\nod agvozden » Sre Nov 26, 2008 01:53\nNarodna banka je u protekla dva meseca potrošila skoro pola milijarde evra pokušavajući da spreči da vrednost dinara previše oslabi, ali su rezultati neizvesni.\nOstaje pitanje može li se zaustaviti rast kursa evra. Klijenti banaka i građani koji kupuju na kredit ozbiljno su zabrinuti zbog povećanja njihovih rata. Niko od stručnjaka ne usuđuje se da predviđa da li će vrednost evra i dalje da raste u odnosu na domaću valutu.\nOd početka oktobra domaća valuta izgubila je 13 odsto vrednosti i približila se kursu od 88 dinara za evro. Na to je uticalo povlačenje milijardu evra štednje iz banaka, kao i sve manje novca raspoloživog za pozajmice.\nNBS ne može da predvidi kretanje deviznog kursa u narednom periodu, ali je izvesno da će to zavisiti od ekonomskih dešavanja u zemlji, kaže generalni direktor Sektora za ekonomske analize i istraživanja Narodne banke Srbije Branko Hinić.\nOn priznaje da trenutno nemaju načina da kontrolišu kurs. "Mi ne kontrolišemo kurs na 76, kao što ga ne kontrolišemo na 86. Kurs se bukvalno dešava, u načelu, kao rezultat ponude i tražnje", kaže Branko Hinić iz Narodne banke Srbije.\n"Narodna banka, bez obzira na relativno visoke devizne rezerve, ne može da garantuje pokriće svih nedostajućih likvidnih sredstava na deviznom tržištu. Jedan deo mora da se prelije na povećanje kursa", kaže on.\nNedostatku stranog novca u znatnoj meri je doprinelo povlačenje devizne štednje, manjak inostanog kapitala, ali i velika tražnja deviza, kao i rast premije rizika.\nGrađani u anketi smatraju da ni trenutni kurs evra nije realan, a poučeni negativnim iskustvom iz prošlosti, očekuju da ni današnji kurs nije gornja granica.\nPrepustiti kurs tržištu\nNeki od ekonomista tvrde da kurs dinara ne treba braniti deviznim rezervama, za šta je u prethodna dva meseca potrošen 471 milion evra, već da je najbolje jednostavno sve prepustiti tržištu i onima koji kupuju i prodaju veće svote deviza.\n"Bazična stvar se ne poštuje. Centralna banka, kada je u takvom režimu, a nastupa svetska ekonomska kriza, treba da razmišlja o još većem stepenu fluktuacije da bi zaštitila postojeći nivo deviznih rezervi, a da prepusti tržište špekulantima da gube i dobijaju", smatra profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Đorđe Đukić.\n"Građani neće trpeti, već oni koji imaju milionske svote. A zemlja neće potrošiti deo deviznih rezervi", kaže on.\nNiko od stručnjaka ne usuđuje se ni da predviđa da li će kurs preći magičnu cifru od 100 dinara za jedan evro. Ekonomisti predviđaju da će se slabljenje dinara nastaviti, ali se ne usuđuju da kažu koliko bi ono moglo da bude do kraja godine.\nPrema oceni većine, tržište bi moglo hirovito da reaguje i podigne vrednost evru i bez pravog razloga, što bi direktno uticalo na budžet građana. Ne treba zaboraviti da, kao i na inflaciju, i na rast kursa u velikoj meri utiču i psihološki, a ne samo tržišni uslovi.\nDirektor Sektora za ekonomske analize i istraživanja NBS Branko Hinić najavio je i da će Narodna banka Srbije monetarnu politiku u sledećoj godini prilagođavati ciljanoj ukupnoj inflaciji u rasponu do 6 do 10 odsto.\nOn kaže rekao da Narodna banka i Vlada uskoro treba da potpišu memorandum, kojim će se prezicirati njihova odgovornost u postizanju ciljanog rasta potrošačkih cena.\nKurs u utorak 88,50\nDinar je oslabio prema evru za 0,82 odsto ili 73 pare, i pored intervencije NBS od 30 miliona evra na deviznom tržištu, tako da će u utorak zvanični srednji kurs biti 88,50 dinara, objavila je NBS.\nPodsetimo, posle višednevnog pada, dinar je prema evru ojačao za 51 paru, tako da se kurs spustio ispod 88 dinara i danas je 87,77 dinara za evro. Kurs dinara je prošle nedelje bio u konstantnom padu prema evru i izgubio je na vrednosti 3,45 dinara.\nOd početka novembra Narodna banka je na deviznom tržištu prodala 202 miliona evra, a u oktobru je intervenisala sa 269 miliona evra.\nDinar će nastaviti da klizi\nod agvozden » Pet Nov 28, 2008 12:54\nBez intervencije NBS evro bi sada vredeo od 120 do 150 dinara, tvrde stručnjaci\nAutor: S. Vujčić, danas.rs\nEvro još nije premašio granicu od 90 dinara, ali se i te kako primakao kritičnoj liniji. Da bi ublažila dnevne oscilacije kursa Narodna banka Srbije je za dva meseca (oktobar i novembar) potrošila 600 miliona evra intervenišući na međubankarskom deviznom tržištu.\n- Dilema da li je centralna banka trebalo da interveniše u ovolikoj meri ili ne, ne postoji - NBS je morala da interveniše. U protivnom, kurs bi skočio za 50 odsto, pa bi sada evro vredeo od 120 do 150 dinara. Drugim rečima, da NBS nije intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu, šteta bi bila mnogo veća od 600 miliona evra - izjavio je za Danas Nikola Fabris, vanredni profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu.\nNaš sagovornik ističe da je u delu javnosti stvoren utisak da dinar depresira po principu „barene žabe“ i dodaje da dinar ipak nije polako depresirao. Kao argument Fabris ukazuje na činjenicu da je za prethodne tri godine (septembar 2005-septembar 2008) stopa inflacije kumulativno porasla za 36 odsto, dok je nominalni kurs dinara ojačao za 10 do 15 odsto. Prema njegovom mišljenju, takav odnos bio je neodrživ i bilo je samo pitanje trenutka kada će toliki GEP morati da se ispegla. „Da nije bilo krize, taj GEP bi se pojavio nešto kasnije i sporije bi se ispeglao. Za privredu je inače, mnogo opasnije kada kurs dinara drastično padne u kratkom periodu“, nego kada opada u dugom periodu, objašnjava Fabirs i procenjuje da će decembar doneti veći priliv deviza, koje neće ojačati dinar, ali će usporiti depresijaciju domaće valute prema evru.\nPrema mišljenju Mihaila Crnobrnje, profesora FEFA fakulteta, Narodna banka je morala da bira između dva zla i izabrala je manje - za to je platila visoku cenu od preko pola milijarde evra. „U datim ekonomskim uslovima u Srbiji, neophodna je kontrolisana intervenicija NBS, utoliko pre što i naredne godine treba očekivati manji priliv stranih investicija. To će se direktno odraziti na devizno tržište Srbije, koje je funkcioniše po principu ponude i tražnje. U uslovima male ponude, a velike tražnje, evro će nastaviti da apresira, odnosno dinar će i dalje imati tendenciju blage depresijacije“ procenjuje Crnobrnja.\nod agvozden » Pet Dec 12, 2008 07:36\nVladimir Vučković | ekonomija.org\nPetrović: Dinar da oslabi još 15%\nod agvozden » Pon Dec 15, 2008 07:22\nDinar će narednih meseci nastaviti trend slabljenja i dobro bi bilo da oslabi 10 do 15 procenata naredne godine, ocenili su danas autori "Kvartalnog monitora".\nPoželjno bi bilo, istaknuto je, da domaća valuta oslabi u tim okvirima naredne godine, kako bi se kurs dinara približio srednjoročno održivoj vrednosti i doprineo nesmetanom funkcionisanju privrede.\nGlavni i odgovorni urednik "Kvartalnog monitora" Pavle Petrović je istakao da zbog svetske ekonomske krize od septembra dolazi do naglog zastoja priliva kapitala, što izaziva slabljenje dinara.\nOn je objasnio da je u periodu snažnog priliva kapitala iz inostranstva, od 2004. do sredine 2008. godine, dinar realno ojačao za 30 odsto, a prema iskustvima drugih zemalja, po prestanku priliva kapitala taj rast se izgubi za godinu do godinu i po dana.\nPrema rečima Petrovića, pošto je dinar tokom oktobra i novembra oslabio prema evru za 15 odsto, ravnotežni kurs bio bi postignut posle još oko 15 odsto realnog slabljenja domaće valute.\nOn je pozitivno ocenio nedavne mere Narodne banke Srbije koje su zaustavile pad vrednosti dinara prema evru, ističući da centralna banka treba da sprečava velike oscilacije kursa, ali bi trend kretanja kursa trebalo da prati stanje u privredi.\nGlavni "kanal" preko kojeg će svetska ekonomska kriza pogoditi Srbiju je neravnoteža u razmeni sa inostranstvom, odnosno preterani uvoz i mali izvoz, što je stvorilo deficit koji će ove godine biti 18 odsto bruto domaćeg proizvoda, odnosno šest milijardi evra, smatra on.\nInflacija u narednoj godini usporavaće se zbog pada cena nafte i hrane, tako da će na kraju godine biti jednocifrena i niža nego ovogodišnja, a glavni rizik po inflaciju moglo bi da bude nekontrolisano slabljenje dinara, istakao je Petrović. Što se tiče inflacije u ovoj godini, ona bi trebalo da bude jednocifrena, međutim, kada se oduzmu uticaji pada cena nafte i hrane, iznosi oko 10 odsto.\nPetrović je ocenio da će Srbiju u narednoj godini ipak zadesiti blago prilagođavanje kriznim uslovima, što podrazumeva kontrolisano slabljenje dinara, umerenu inflaciju, smanjenje privrednog rasta na oko tri odsto, za šta je neophodan restriktivan budžet.\nOn je naveo da će u narednoj godini platnobilansni deficit biti smanjen na 16 odsto BDP-a, odnosno pet milijardi evra, a u naredne četiri godine trebalo bi da bude smanjen na ispod 10 odsto BDP-a.\nOn je dodao i da budžetski deficit u narednoj godini neće biti iznad 1,5 odsto BDP-a, a osnovni elementi za smanjenje javne potrošnje biće rast plata u državnom sektoru u skladu sa inflacijom i zamrznute penzije.\nGlavni rizici za budžet u narednoj godini biće obezbeđivanje sredstava za finansiranje deficita od oko 600 miliona evra, a država će morati da obezbedi i pola milijarde evra za otplatu glavnice javnog duga, ukazao je Petrović.\nEfekti precenjenog dinara\nod agvozden » Pon Jan 05, 2009 12:25\nNalazima glavnog ekonomiste Evropske banke za obnovu i razvoj, saopštenim krajem prošle godine, da je Srbija u grupi od šest zemalja u tranziciji najranjivijih na negativne efekte svetske finansijske krize, zvanične institucije i zvaničnici u Srbiji nisu poklanjali posebnu pažnju. Naprotiv, do pre dva meseca dva potpredsednika vlade (Dinkić i Đelić) govorili su da nas ta kriza neće pogoditi.\nGeneralno govoreći, tako visoka ranjivost Srbije, pre svega, posledica je defektnog koncepta ekonomskih reformi koje se primenjuju od 2000. godine, pa je neophodno što pre formirati tim vrhunskih, pre svega, nestranačkih ekonomista i stručnjaka koji bi formulisali optimalnu strategiju budućih privrednih i društvenih reformi koju bi usvojio parlament. U međuvremenu, bilo bi neophodno preduzeti čitav niz mera čijom realizacijom bi se minimizirali negativni efekti krize svetske privrede na privredu i stanovništvo Srbije. Navešću, po mom mišljenju, najvažnije mere:\n1. Imajući u vidu da je sve precenjenija vrednost dinara u odnosu na strane valute doprinela enormnom rastu uvoza, spoljnotrgovinskog deficita, deficita tekućeg platnog bilansa, znatnom povećanju uvozne zavisnosti privrede, gušenju domaće proizvodnje itd. – odbranu dinara preko trošenja dragocenih deviznih rezervi treba odmah obustaviti, jer preti opasnost da se te rezerve bitno smanje i da nakon toga dođe do sloma privrede i deviznog kursa, kao što je bio slučaj sa Rusijom (1998) i Argentinom (2001).\n2. Da bi bio ostvaren realni valutni kurs pod hitno bi morale da se otklone teške deformacije i na strani tražnje, a pogotovu ponude deviza. Ne bi trebalo dozvoliti dotok deviza na devizno tržište koje u zemlju ulaze po osnovu zaduživanja ili po osnovu prodaje preduzeća strancima.\n3.Strogi kriterijumi za zaduživanje države, državnih preduzeća, pa i privatnih banaka i preduzeća u inostranstvu morali bi se što pre usvojiti i dosledno primenjivati. Drugim rečima, potrebno je što pre napustiti koncept potpunog liberalizma pri zaduživanju preduzeća i banaka u inostranstvu i njihove potpune slobode pri trošenju ovih sredstava.\n4. Realnim valutnim kursom, smanjenjem opšte potrošnje, ali i administrativnim merama ograničavati uvoz, posebno robe široke potrošnje i usluga, a delom i sirovina i reprodukcionih materijala. To dozvoljava i Svetska trgovinska organizacija ako njene članice zapadnu u velike probleme s platnim bilansom. Srbija nije članica te organizacije, a ima ogroman deficit tekućeg platnog bilansa koji će ove godine verovatno preći 20 odsto BDP-a.\n5. Depresijacijom valutnog kursa, ali i drugim merama i stimulacijama trebalo bi maksimalno pospešiti izvoz robe i usluga, jer bez rasta deviznog priliva po tom osnovu neće biti ni nužnog rasta bruto domaćeg proizvoda.\n6. Odustati od, s pravne tačke gledišta, apsurdne, a ekonomski užasno problematične jednostrane primene Trgovinskog sporazuma sa Evropskom unijom.\n7. Potrebno je maksimalno stimulisati izvozno orijentisane tzv. grinfild investicije, kao i dodatne strane investicije u preduzeća u kojima su stranci većinski vlasnici.\n8. Nužno je znatno povećati pomoć poljoprivredi, posebno za prolećnu setvu, jer veća proizvodnja poljoprivredno-prehrambenih proizvoda omogućuje niže cene, veći izvoz i manji uvoz.\n9. Ograničiti nepristojno visoku referentnu kamatnu stopu, a posebno još nepristojnije kamatne stope na kredite koje daju poslovne banke u Srbiji.\n10. Stimulisati štednju uopšte, a posebno deviznih sredstava koja se olako troše za uvozne proizvode i usluge, a to se može postići, pre svega, osetnim povećanjem vrednosti stranih valuta, ali i na druge načine.\nDuboko sam ubeđen da se realizacijom navedenih, a i niza drugih mera, najveći socijalni problem Srbije – ogromna nezaposlenost, i najveći problem privrede Srbije – ogroman deficit tekućeg platnog bilansa, čak i uslovima jačanja svetske ekonomske krize, u idućoj godini mogu ublažiti. Ako se ništa od toga ne usvoji, posledice će biti katastrofalne.\nNESTABILNOST KURSA – IZBEGAVAJTE MENJAČKE TRANSAKCIJE\nod agvozden » Uto Jan 13, 2009 01:18\nUobičajena razlika između kupovnog i prodajnog kursa banaka u 2008. godini se kreće od 2,5 do 3,6 dinara. U prošloj godini je ta razlika u nekim trenucima bila niža i od 2 dinara. Kada su u pitanju menjačnice, kod njih je ova razlika nešto niža i uglavnom se kreće između 2 i 3,5 dinara. Međutim, poslednjih nedelja je ova razlika značajno povećana.\nOvu razliku je pratilo i povećanje razlike između kupovnih kurseva poslovnih banaka, kao i povećanje razlike između prodajnih kurseva poslovnih banaka. Ova razlika se kod kupovnih kurseva povećala i do 5,6 dinara, što bi značilo da ste, ukoliko izvršite prodaju evra kod banke koja ima najniži otkupni kurs umesto kod banke koja ima najviši otkupni kurs, za prodaju 1.000 evra mogli izgubiti čak 5.600 dinara! Kada je u pitanju kupovina evra, ove razlike su niže, tako da ako biste istu količinu novca kupovali, ukoliko izaberete „pogrešnu banku“ mogli ste izgubiti 2.350 dinara.\nHedžovanje ili spas od kursa dinara\nod agvozden » Uto Jan 27, 2009 12:08\nUvoznik koji je 1. oktobra kupio milion evra po terminskom kursu na tri meseca, bolje je prošao za 14 miliona dinara od onih koji su u januaru kupovali evre, kako bi izmirili devizne obaveze.\nUposlednja dva, tri meseca, otkada je kurs dinara počeo da kliza, srpska preduzeća sve više traže zaštitu od velikih promena kursa u terminskoj kupovini deviza. Preduzeća sve češće zovu banke i raspituju se kako da se zaštite (hedžuju) od rasta evra. Oni koji su to uradili u septembru ili oktobru, napravili su pravi posao i uštedeli milione dinara, jer su stekli pravo da kupe evre mnogo jeftinije nego što je to moguće ovih dana.\nZa razliku od većeg dela prošle godine, kada su od jačanja dinara stradali izvoznici, od oktobra 2008. godine, a procena je stručnjaka i tokom cele 2009. godine, mnogo je veća verovatnoća da će dinar slabiti, zbog čega će uvoznici i preduzeća koja imaju kredite u stranoj valuti morati da izdvajaju više dinara, kako bi izmirili svoje obaveze. Zbog toga su se i neki menadžeri opametili, batalili kockanje sa kursom i okrenuli "fiksiranju" evra prema dinaru. Kretanje kursa im daje za pravo.\nNaime, 1. oktobra, kada je srednji kurs evra iznosio 76,735 dinara, u banci se mogao dobiti unapred fiksiran kurs na dan 8. januara 2009. godine od oko 79 dinara za evro.Tako bi uvoznik koji je hedžovao valutni rizik i kome dospeva za plaćanje roba u vrednosti milion evra morao da izdvoji za to 79 miliona dinara. S druge strane, kompanija koja se nadala da evro neće rasti ili da će čak i nastaviti da pada, 8. januara je morala da kupi milion evra po kursu od 93,07 i tako bude "kraća" za 14 miliona dinara od one koja se osigurala. Manjak od 150.000 evra ili 15 odsto celog posla ne samo da može da "pojede" ceo profit, već može firmu da otera i u gubitak.\n"Sevojno" redovan klijent\nValjaonica bakra Sevojno jedna je od kompanija koja se i ranije obezbeđivala od kursnih rizika, a to radi i sada. Dragan Subotić, generalni direktor ove kompanije, napominje da koriste terminsku prodaju deviza, a to su radili i ranije, pre svega što su devizne klauzule prisutne kod svih banaka i razvojnih fondova, kao i u poslovanju firmi.\nSaša Lazić, finansijski direktor smederevske "Goše fabrike šinskih vozila", ističe da, otkada ih je kupila slovačka firma, više pažnje obraćaju na kursni rizik. Ove bankarske proizvode su koristili tokom prethodnih godina, kada je kurs jačao i tako smanjivao prihode u dinarima od njihovog izvoza.\n- Mi smo pregovarali sa bankama o korišćenju forvarda, ali na kraju nam se ipak više isplatilo da koristimo faktoring, odnosno da unapred prodamo potraživanje. Moramo da se štitimo od rizika, jer je politika kursa bila više političke nego ekonomske prirode. Ranije smo koristili i terminsku prodaju deviza, i nekada se isplatilo, a nekada nije - kaže Lazić.\nŽivlje od novembra\nOno što su privrednici nedavno tražili od Vlade i NBS, a to je ekonomska predvidljivost i stabilnost kursa, tek 10 ili 20 odsto njih je pokušalo da obezbedi kroz valutni hedžing, koji sada skoro sve banke u Srbiji rade.\nBojan Lečić, direktor Sektora trezora u Banci Inteza, objašnjava da je u poslednja dva meseca primetno veće interesovanje preduzeća da se obezbede od jačanja evra.\n- U poslednja dva meseca imamo više poziva i izgleda da su neki ljudi shvatili da jedan deo kursnih rizika mogu da minimizuju. To se pokazalo kao ispravno, jer su mnogo bolje prošli oni koji su terminski kupovali devize u oktobru i novembru, nego oni koji su to radili sada. Interesovanje klijenata će se verovatno nastaviti i u celoj 2009. godini, jer teško da će ova godina biti stabilna što se tiče kursa - ocenjuje Lečić i dodaje da ako bi preduzeće danas tražilo terminski kurs za tri meseca, on bi iznosio 97 dinara za evro.\nBranislav Radovanović, član IO Unikredit banke, ističe da firme danas u skoro svim bankama mogu da dobiju ovaj proizvod, a to su najbolje iskoristili oni koji su počeli da kupuju devize na nivou evra od 76 do 80 dinara.\n- Suština je u menadžmentu preduzeća i u tome da li oni misle da je njihov posao da znaju kolike su im ulazna i izlazna cena i margina ili žele da se kockaju da li će kurs ići dole ili gore. Kompanije koje su imale iskustva sa oscilacijama kursa neće da razmišljaju da li će evro da bude 85 ili 95 dinara. Oni žele da na početku poslovnog ciklusa znaju koliko će evro da ih košta na kraju ciklusa, kada proizvedu ili prodaju robu, i taj kurs će da ugrade u cene i moći će da planiraju zaradu - ističe Radovanović.\nIzvor: Biznis, Autori: M. Obradović i N. Ćućilo\nFiksni ili plivajući kurs dinara?\nod agvozden » Pet Feb 06, 2009 03:35\nOdbrana kursa dinara intervencijama iz deviznih rezervi na duži rok nije održiva, pa bi trebalo uvesti fiksni kurs prema evru, kažu neki ekonomisti.\nDrugi, pak, smatraju da je trebalo uzeti veći kredit od MMF-a i ojačati devizne rezerve kako bi se branio plivajući kurs, dok guverner NBS Radovan Jelašić objašnjava da centralna banka ne razmišlja o drugom modelu odbrane kursa, osim rukovođeno-plivajućeg deviznog kursa.\nNBS ne razmišlja o alternativnom režimu kursa pre svega i zbog toga što je postojeći način utvrđen Sporazumom Vlade Srbije i NBS o ciljanju inflacije, u kome piše da su "u skladu sa dogovorenim okvirom monetarne politike, Vlada i Narodna banka saglasne da NBS sprovodi režim rukovodjeno plivajućeg deviznog kursa, pri čemu se neće utvrđivati numerički ciljevi za devizni kurs", rekao je Jelašić.\n"Drugi razlog je to što je NBS ubeđena, i na osnovu iskustava drugih zemalja u okruženju, da je fleksibilni kurs ključni preduslov za postizanje dugoročno održivog rasta Srbije", rekao je Jelašić. On je najavio da sredstva iz aranžmana sa MMF-om, zasad, neće biti korišćena za odbranu kursa dinara i dodao da "ne vidi razloga da NBS unapred povuče 268 miliona evra po osnovu tog aranžmana, a po uslovima koji predstavljaju veći trošak nego što se dobija plasmanom deviznih rezervi".\n"Te devizne rezerve (od oko 8,3 milijarde evra) pokrivaju šestomesečne potrebe našeg uvoza", rekao je guverner i dodao da mu nije poznata ni jedna zemlja, u kojoj se poziva na dodatno zaduženje od inokreditora da bi se rešavali nagomilani strukturni problemi.\n"Da su sredstva od Fonda beskamanta, odnosno donacija, ja bih bio prvi koji bi ih 'doneo' u Srbiju, ali reč je o kreditu datom sa određenom kamatnom stopom", rekao je guverner NBS, govoreći o finansijskom delu aranžmana sa MMF-om od oko 520 miliona dolara.\nJelašić je naglasio da je za centralnu banku najvažnije da bude sigurna da su joj ta sredstva na raspolaganju i da ih može koristiti, ističući da se ne sme izgubiti iz vida da je preduslov za njihovo korisćenje da Srbija ispunjava uslove predviđene aranžmanom sa MMF-om.\nUvođenje fiksnog kursa domaće valute prema evru ili dolaru, poznatog kao "valutni odbor" ili "curerency board”, podrazumeva da lokalna valuta mora da ima potpuno pokriće u deviznim rezervama, ali uz i dodatno zaduživanje kod finansijskih institucija.\nTakav sistem odbrane kursa koristi se u Bosni i Hercegovini od 2001. godine, od kada je u opticaju konvertibilna marka (KM), sa fiksnim kursom prema evru od 1,95583 KM.\nFinansijski ekspert Branislav Ćosić kaže da "takav aranžman osigurava stabilnost lokalne valute, ali je sporan jer ne omogućava elastično funkcionisanje monetarne politike NBS", napomenuvši da je to bolje rešenje od rukovodjeno plivajućeg kursa.\n"Vi na taj način emitujete dinare u visini deviznih rezervi i nemate problem da gotov novac dovlačite iz Evropske unije ili da dobijate saglasnost Evropske centralne banke da to uradite", objasnio je Ćosić.\nPrema njegovoj oceni, trenutni sistem odbrane kursa prodajom deviza iz deviznih rezervi nije održiv na duži period i nije logičan, "jer jednog dana NBS reaguje sa intervencijom od 70 miliona evra, a drugog dana uopšte ne interveniše". "Tu ne vidim neku logiku, jer ako se dozvoljava neki pad, onda bi pad od 0,3 odsto mogao da se toleriše, ali ne i veće oscilacije", kazao je Ćosić.\nI ekonomista Dragan Đuričin tvrdi da rešenje da se održava kurs uz intervencije iz deviznih rezervi na dugi rok nije održivo, već je pravo rešenje uvođenje "valutnog odbora".\nGlavni i odgovorni urednik Ekonomista Milan Ćulibrk smatra da pored deviznih rezervi sa kojima se interveniše na tržištu, umirujuće na veća pomeranja kursa može da deluje dodatno zaduživanje kod međunarodnih finansijskih institucija.\n"I vlada i Narodna banka moraju da sednu i da se dogovore šta im je prioritet. Očuvanje deviznih rezervi, zarad očuvanja spoljne likvidnosti zemlje, da zemlja ne zapadne u probleme sa otplatom kredita, ili im je preča stabilnost kursa po bilo koju cenu", kazao je Ćulibrk.\nOn smatra da je od MMF-a trebalo tražiti više novca, "najmanje 2,5 milijarde dolara" za popunu deviznih rezervi, i podsetio da krediti od međunarodnih finansijskih institucija i privatizacija "završavaju" u deviznim rezervama. "U tom svetlu ne stoji priča da će Vojvodina da dobije devize od prodaje NIS-a. Ona će dobiti samo dinarsku protivrednost, a devize će ostati u deviznim rezervama, i sa tim devizama se može braniti kurs", rekao je Ćulibrk.\nOn je upozorio da bi mere vlade, koje podrazumevaju dodatno upumpavanje novca u privredu, mogle da izazovu dodatan pritisak na kurs, jer postoji opasnost da ona novac od kredita domaćih banaka iskoriste za vraćanje zajmova u inostranstvu. "Da bi vraćala te kredite, preduzeća moraju da kupuju devize na tržištu i to može da stvori dodatnu tražnju za devizama i da izazove pad kursa dinara", smatra Ćulibrk.\nRe: Kakav će biti kurs dinara\nod alexa » Uto Maj 25, 2010 10:01\nBugarska valuta zadnjih pet godina skoro ista, malo oscilira\nHrvatska valuta zadnjih pet godina skoro ista, malo oscilira\nMadjarska valuta zadnjih pet godina skoro ista, sa malim padom\nSrpska valuta zadnjih tri godine, katastrofa (sa 78 na preko 100, rekord)\nod agvozden » Sub Jul 31, 2010 12:42\nOd početka ove godine dinar je evropska moneta koja je najviše oslabila prema evru i dolaru. Na globalnom nivou dinar ipak nije rekorder jer druge valute, poput venecuelanske, drže primat. U prvih sedam meseci 2010. srpska moneta oslabila je prema evru za 9,5 odsto i 16 odsto prema dolaru. Od početka globalne ekonomske krize pad dinara prema evru iznosi skoro 28 odsto.\nU Evropi Srbija nema premca. Jedino mađarska forinta ima značajnu depresijaciju u 2010. (oslabila za 4,1 procenat), dok su većina ostalih moneta ojačale prema evru u isto vreme (rublja za skoro 10 odsto). Posmatrano od početka krize samo ukrajinska moneta ima nivo depresijacije sličan dinaru (-32 odsto), ostale valute, poput poljske zlote (-13,8), rumunskog leja (-15,2), rublje (-7,4), albanskog leka (-8,6) ili turske lire (-7,7 odsto) pale su znatno manje.\nŠta su razlozi za pad dinara i da li je to nužno loše za privredu Srbije? Slabljenje dinara je, pre svega, rezultat slabih kapitalnih priliva u proteklom delu ove godine. S padom dinara povezan je pad repo-stoka NBS (vrednost prodatih blagajničkih zapisa), posebno intenzivan u junu i julu. Slabljenje dinara indirektno je povezano sa krizom državnih dugova perifernih zemalja evrozone i povećanim oprezom investitora prema celoj regiji (investitori na finansijskim tržištima su na mogućnost rasplamsavanja novog talasa krize u Evropi reagovali privremenim napuštanjem ovih valuta, pa i evra do početka juna). Važan razlog slabljenja dinara je očekivanje banaka da bi se srpska moneta mogla stabilizovati tek na oko tri odsto nižoj vrednosti te su stoga nespremne da imaju prevelike otvorene dinarske pozicije dok kurs ne padne na taj nivo.\nIpak, ono što je ključno je da je slabljenje dinara, dobro za ekonomiju (i da je depresijacija prirodna posledica fleksibilnosti deviznog kursa). Realna depresijacija je, zahvaljujući višoj stopi inflacije u Srbiji u odnosu na evrozonu, niža od nominalnog pada dinara prema evru. Naime, dinar je realno oslabio prema evru za oko 20 odsto, s čim koincidira smanjenje spoljnotrgovinskog deficita u poslednje dve godine. Budući da okolne zemlje (osim Rumunije i Mađarske) imaju praktično fiksirane kurseve očigledno je da je Srbija značajno poboljšala cenovnu konkurentnost sa svojim trgovinskim partnerima (s EU i zemljama CEFTA sporazuma obavlja se preko 90 odsto razmene).\nDakle, pad dinara zaslužan je za značajan oporavak izvoza ove godine i praktičnu stagnaciju uvoza. Pored toga, slabljenje domaće valute omogućilo je da fiskalna politika, kao i politika dohodaka ostvare značajne pomake. Naime, javni rashodi u evrima opali su u poslednje dve godine za skoro dve milijarde, dok su neto plate manje u proseku za oko 50 evra.\nod agvozden » Sre Avg 04, 2010 10:39\nDanijela Nišavić | http://www.blic.rs/Vesti/Ekonomija/2012 ... a-je-skupa\nDirektna uloga centralne banke na deviznom tržištu je ograničena na intervencije iz deviznih rezervi, međutim to je skupo i može da vodi ka dodatnom zaduživanju, kaže u prvom intervjuu za "Blic" guverner Narodna banke Srbije Dejan Šoškić.\nŠoškić: Saslušaću sva mišljenja, ali ću odluke donositi u interesu NBS\nDa li vas zabrinjava to što je na dan vašeg izbora za guvernera dinar bio na istorijskom minimumu? Tako je i ovih dana.\n- Nivo kursa dinara je od početka godine promenjen za nešto više od 10 odsto, što bi se u kontekstu promena drugih valuta u zemljama koje imaju režim fluktuirajućeg kursa moglo smatrati umerenom korekcijom deviznog kursa. Činjenica da je kurs na "istorijskom minimumu" ne treba da izaziva čuđenje s obzirom na to da je u Srbiji stopa inflacije kontinuirano viša od prosečne u evrozoni, te da su korekcije na deviznom tržištu koje uzimaju u obzir ovu činjenicu normalne i očekivane. U deviznom režimu kakav ima Srbija promene deviznog kursa i naniže i naviše su normalna stvar, a direktna uloga NBS na deviznom tržištu ograničena je na intervencije usmerene na ublažavanje prevelikih dnevnih oscilacija kursa.\nA imaju li razloga za brigu građani i privrednici koji imaju dugove u evrima, razne indeksirane kredite, ali i brojni zakupci stanova koji kiriju plaćaju u evrima, a prihodi su im u dinarima?\n- Svi transaktori u privrednom sistemu moraju da brinu o kursu ukoliko imaju prihode u dinarima, a obaveze u nekoj drugoj valuti. NBS je konstantno upozoravala na potrebu obazrivog zaduživanja, posebno u slučaju takve neusaglašenosti prihoda i obaveza. Naš stav se nije menjao i NBS će nastaviti aktivnosti koje će ne samo ukazivati na postojanje deviznog rizika (što sada u uslovima depresijacije dinara postaje svima očigledno), već i aktivnosti koje će dužnicima omogućiti kontrolu deviznog rizika. I ubuduće NBS će raditi na finoj korekciji podsticajnih mehanizama u sistemu u cilju afirmacije i štednje i zaduživanja u dinarima koji je, da podsetim, jedino legalno sredstvo plaćanja u našoj zemlji. Takođe, mislim da bi i poverioci i dužnici trebalo da rade na promeni strukture postojećih dugova u pogledu ročnosti, visine kamatnih stopa i indeksiranosti prema drugim valutama, kako bi se održala sposobnost dužnika da svoje obaveze izmiruju u celini i na vreme.\nMožete li NBS da primeni još neki instrument kako bi dinar bio stabilniji?\n- Na devizni kurs se može uticati ili intervencijama iz deviznih rezervi ili promenom stepena restriktivnosti monetarne politike. Pri tom se mora imati u vidu da nijedna od ovih mera nije besplatna - intervencije iz deviznih rezervi su skupe i mogu da vode ka dodatnom zaduživanju, a restriktivna monetarna politika može da dovede do nelikvidnosti u privredi i manjeg bruto domaćeg proizvoda u odnosu na realni potencijal domaće ekonomije.\nPravnici će reći\nDa li ćete i dalje moći da predajete, odnosno da budete angažovani na Ekonomskom fakultetu u Beogradu?\n- Moja želja je da nikada ne prekinem vezu sa Ekonomskim fakultetom u Beogradu. Ipak, pravnici će reći da li je to i koliko moguće.\nI da li ćete nešto menjati u monetarnoj politici?\n- Osnovni ciljevi i instrumenti monetarne politike precizno su definisani zakonom o NBS, a Vlada i NBS su krajem 2008. potpisale memorandum kojim je ciljana inflacija usvojena kao strategija monetarne politike. Promene u tom domenu nisu predviđene. Pri tom, sprovođenje monetarne politike sa aspekta ciljane inflacije može se oceniti kao veoma uspešno. Ono što će, međutim, biti neophodno da se uradi jeste da se omogući veći stepen uticaja mera monetarne politike na realne finansijske tokove u zemlji, što i jeste jedan od ciljeva deevroizacije.\nDa li ćete razgovarati sa privrednicima, što je do sada bila praksa guvernera i premijera, kako biste čuli šta privredu Srbije tišti?\n- Naravno. Smatram da je važno biti neposredno u kontaktu sa realnim privrednim životom, kako bi se razumelo šta su realni problemi i kakve su posledice preduzetih mera ekonomske politike.\nBilo je kritika da je nezavisnost centralne banke ugrožena zbog jačanja Saveta NBS. Novi predsednik Saveta NBS je Boško Živković, takođe iz Ekonomskog saveta premijera. Ako budete u nedoumici, da li ćete pre poslušati njega ili premijera?\n- Nadležnosti Saveta su vrlo jasno definisane Zakonom o NBS i verujem da će i ubuduće saradnja Saveta i drugih organa NBS biti efikasna i u cilju što boljeg funkcionisanja institucije. Po određenim pitanjima svakako ću i sa zadovoljstvom saslušati mišljenje i premijera i predsednika Saveta, ali ću na kraju, vagajući sve argumente, učiniti ono što smatram da je u interesu kako institucije na čijem sam čelu, tako i održavanja makroekonomske i finansijske stabilnosti zemlje u celini.\nRekli ste da u situaciji kada Srbija mora da se transformiše u privrednom smislu, komunikacija Vlade i NBS mora da bude tečna i u opštem interesu. Šta to znači?\n- Mislim da svaka institucija mora biti otvorena za punu saradnju sa drugim institucijama kada su u pitanju mere koje treba da unapređuju funkcionisanje sistema i da obezbede privredni oporavak. Rezerve u pogledu nekih rešenja, različitost mišljenja ili otvoreno neslaganje oko izbora mera, ne smeju da budu jači od potrebe zajedničkog rada na dugoročnim interesima zemlje.\nDa li se slažete sa stavom ministra Mlađana Dinkića po kojem je izlaz iz krize u većoj potrošnji?\n- Cilj novog modela razvoja je okretanje ka izvozu i na tom težem putu nalazi se i rešenje naših strukturnih problema, pre svega da uspemo da povećamo konkurentnost i tako obezbedimo visoke stope rasta domaće privrede, ali uz jačanje prisustva naših preduzeća na inostranim tržištima. Mislim da treba istrajati na opredeljenju da najpre treba da obezbedimo rast bruto domaćeg proizvoda, pa tek posle toga da povećavamo domaću potrošnju kroz rast plata i penzija. Verujem da možemo trošiti više tek kada podignemo i povećamo proizvodnju.\nMože li zahtev za odmrzavanje plata u javnom sektoru i penzija ugroziti reviziju aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom?\n- Siguran sam da će trenutak odmrzavanja plata i penzija biti važna tema predstojećih razgovora, a ishod ne bi trebalo prejudicirati.\nZašto niste prisustvovali glasanju u Skupštini?\n- Kao kandidat za guvernera stavio sam se na raspolaganje i izrazio spremnost da prisustvujem skupštinskom zasedanju na kojem se glasalo o izboru guvernera i da tom prilikom, po potrebi, podnesem i ekspoze. Od strane parlamenta, međutim, nisam dobio takav poziv.\nŠta će za vas biti veći izazovi, kurs ili inflacija?\nZakonom o NBS i prethodnim i novim, jasno je definisan, njen osnovni cilj, a to je cenovna stabilnost. Štaviše u amandmanima na novi zakon nijedna parlamentarna grupa nije tražila promenu osnovnog cilja NBS, tako da su inflacija i njena kontrola, kao i održavanje stabilnosti finansijskog sektora i dalje glavni zadatak za Narodnu banku i obaveza za svakog njenog zvaničnika.\nŠta poručujete građanima, privrednicima i političarima?\n- Pa, svi bismo morali da se setimo one narodne poslovice koja kaže da možemo da se protegnemo dokle nam guber seže, a to znači da moramo više da radimo, kako bismo kasnije mogli više da trošimo. Važno je da Srbija postane zemlja sa pametnim propisima koji će privlačiti investitore i društvo zasnovano na znanju koje će u narednom periodu obezbediti svojim građanima adekvatno mesto u međunarodnoj podeli rada.\nRe: KakaCena za jak dinar stiže krajem godine?\nod agvozden » Uto Apr 26, 2011 01:54\nSrpsku valutu trenutno snažnom čini samo to što država prodaje obveznice instranim bankama. Kada to stane moglo bi da usledi veoma neprijatno otrežnjenje kao što je bilo krajem 2008. godine.\nDinar je tokom uskršnjih praznika opet ojačao, pa je današnji srednji kurs, 100,74 dinara za jedan evro, ponovo desegao "ovogodišnji rekord".\nSa najnovijim jačanjem, dinara je za nepunih pet meseci osnažio prema evru za 6,76 dinara, odnosno više od šest odsto.\nSa novim trendom jačanja domaće valute, započetim velikim zaduživanjem džave u drugoj polovini prošle godine, prekinuto je prinudno prilagođavanje dinara njegovoj realnoj vrednosti (shodno snazi domaće privrede i izvoza) bolno započeto početkom krize 2008. godine.\nGrađani i dužnici se sigurno raduju lakšoj otplati rata kredita u evrima pri istom prilivu dinara, ali izvoznicima visok kurs uzima i ono malo zarade koju napolju ostvaruju. Sve veća neisplativost izvoza mogao bi biti razlog prvih naznaka njegovog posustajanja nakon velikog rasta.\nDržava, pak, ima preče brige popunjavanja bušnog budžeta, tako da i njoj prija priliv od carina i PDV-a na uvoznu robu.\n"Ako smo izvezli po 107 dinara, a za mesec dana od toga naplatili 101 dinar, naš obim posla je umanjen za šest procenata, a toliki je udeo dobiti u celokupnom izvozu", objašnjava Milan Knežević iz Udruženja malih i srednjih preduzeća za Blic.\nZa ovako jak dinar nema realnih ekonomski razloga, kađu ekonomsiti. Profesor sa Ekonoimskog fakulteta u Beogradu Đorđe Đukić kaže da je to samo posledica odluke banaka da zbog velikog kreditnog rizika novac ulože u državne hartije, a ne u zajmove preduzećima i građanima.\nRazloga nema ali se ipak očekuje da će se jačanje nastaviti, kaže profesro Ljubodrag Savić. Jer, dok god se država (skupo) zaduđuje, banke će rado menjati devize u dinare i lepo zarađivati pare svojim (inostranim) akcionarima na kamati koju joj daju u ime srpskih poreskih obveznika.\nEkonomisti ipak upozoravaju da svako zaduženje ima granica, a onda dolazi otrežnjene realnog stanja. Setimo se kraja 2008. i realnog pada plata a rasta rata kreditna (u dinarima) za trećinu.\nPostepeno slabljenje dinara do kraja godine\nod agvozden » Sre Jun 06, 2012 12:52\nRast dinara započet ove sedmice verovatno je privremenog karaktera, a do kraja godine može se očekivati njegovo postepeno slabljenje, jer snaga srpske ekonomije nije na potrebnom nivou da bi dugoročni uspon domaće valute mogla da podrži, ocenili su danas za Tanjug ekonomski stručnjaci.\nProfesor Ekonomskog fakulteta Nikola Fabris kaže da je do jačanja dinara došlo zato što je u prehodnom periodu prekomerno padao i bio potcenjen.\nFabris smatra da ne treba očekivati dugoročno jačanje dinara, već postepeno slabljenje domaće novačne jednice, u periodu do kraja ove godine. "U pitanju je uglavnom bio psihološki faktor, izazvan pitanjem kakva će biti vlada, ali se panika sada stišava, a tu je i intervencija Narodne banke Srbije, koja je povukla značajnu količinu dinara iz opticaja, pa je došlo do rasta njegove vrednosti", objasnio je Fabris, dodajući da tokom leta tardicionalno dolazi i do većeg priliva deviza.\nPrema mišljenju profesora Ekonomskog fakulteta Ljubodraga Savića, rast vrendosti dinara nije iznenađenje, s obzirom da je srpsko devizno tržište "plitko" i da na najmanji povod dolazi do promena u oba smera.\nSavić ukazuje i da kolebanja kursa "mogu da budu i posledica spekulacija, o kojima se mnogo ne govori, ali na kojima će neko dobro da zaradi", navodeći da nije prvi put da vrednost domaće valute počne strmoglavo da pada, a zatim i da raste.\nDugoročno gledano, kurs dinara ima silaznu tendenciju, s obzirom da je ekonomija Srbije slaba i ne može da podrži njegov rast, za razliku od zemalja sa boljim privredama, tvrdi Savić. Ekonomista Ljubomir Madžar je podsetio da već 10 godina imamo neodrživu situaciju - jaka valuta a slaba ekonomija, naročito izvozna, tako da precenjenost dinara ne može da se održi na duži rok i njegova depresijacija je neminovnost, samo se postavlja pitanje tempa.\n"Nije dobro da NBS proda tolike devize, odgađajući neminovnost" kazao je Madžar, dodajući da je na rast dinara, pored intervencija NBS uticala donekle i isplata stare devizne štednje, jer narod nema novca pa prodaje devize, ali jačanje dinara nikako neće biti dugoročna tendencija."\nUrednik časopisa "Makroekonomske analize i trendovi" Vladimir Vučković ističe da, uprkos trenutnom rastu domaće valute, postoji snažan pritisak na deviznom tržištu i nepoverenje u dinar, uz napomenu da te loše tendencije može da spreči "samo odgovoran okvir ekonomske politike".\n"Zbog toga je bitno da imamo formiranje odgovorne vlade što pre i jednog ozbiljnog, odgovornog, okvira za ekonomsku politiku", rekao je on. Ukoliko do toga ne dođe "onda ćemo verovatno i dalje imati pritiske i kupovinu evra raspoloživim dinarima", upozorio je Vučković.\nTabakovićeva, ekspert ili političar\nod agvozden » Uto Avg 07, 2012 12:25\nImenovanje visoke funkcionerke Srpske napredne stranke Jorgovanke Tabaković za guvernera Narodne banke Srbije proizvelo je podeljene reakcije stručne javnosti.\nDok jedni u postavljenju političara vide nameru gušenja nezavisnosti centralne banke, drugi ističu upravo to što je Tabakovićeva ozbiljna, a ne slaba politička ličnost kao garanciju njenog autoriteta, piše Danas.\nSlične podele su i po pitanju toga što je dinar juče ojačao u odnosu na evro, upravo u momentu dok se iščekivalo njeno imenovanje. Jedni u tome vide znak olakšanja finansijske zajednice ovakvim epilogom, dok drugi smatraju da je u pitanju puka koincidencija.\nGoran Nikolić, saradnik Centra za evropske studije, kaže da je dobro to što je Tabakovićeva „drugi čovek u svojoj stranci, ali u pravom smislu drugi čovek“, što će joj obezbediti kredibilitet.\n"Ona nije marioneta, tako da ćemo sada imati pravu ličnost na čelu Narodne banke", kaže Nikolić\nPrema njegovim rečima, jučerašnje jačanje dinara je, moguće, rezultat toga što privrednici, odnosno banke sada očekuju da će se ona snažnije boriti za domaću valutu, pa očekuju njen rast, a moguće je i da je u pitanju „reakcija na razrešenje situacije u NBS-u, pošto je izbegnut interregnum, koji je mogao da nastane“.\n"Ona verovatno ima misiju da bude čuvar nacionalne valute", kaže Nikolić.\nBoško Mijatović iz Centra za liberalno-demokratske studije smatra da je „teško verovati da će Jorgovanka Tabaković voditi nezavisnu monetarnu i finansijsku politiku i politiku kursa, ali to nije ni bila ideja izmene zakona o NBS i ovih kadrovskih promena“.\n"Ostaje nada da će se sastaviti pristojan tim viceguvernera koji će dati svoj kvalitetan doprinos Narodnoj banci", kaže Mijatović, koji ne vidi veliki gubitak u tome što je Bojan Marković, dosadašnji viceguverner, juče podneo ostavku na tu funkciju, pošto mu zamera uporno i nepotrebno insistiranje na dinarizaciji.\nPrema Mijatovićevim rečima, treba videti da li će u NBS-u preovladati kadrovi SNS-a ili URS-a „tako da je u ovom trenutku teško reći koliko će nam biti loše“. U formiranju Uprave za nadzor finansijskih institucija pri NBS, ovaj ekonomista vidi nameru da se između ove dve partije podele nadležnosti tako da URS-u pripadne nadzor nad bankama, a SNS-u politika kursa i inflacije.\n"Ne znam da li će se ta podela na kraju i realizovati, ali me polazeći od ljudi koje SNS ima, ne čudi to što lako daju funkcije Dinkiću. DSS je radio to isto", kaže Mijatović.\nKomentarišući jačanje dinara, Mijatović kaže da je u pitanju slučajnost i da „dnevne oscilacije ništa ne govore“, već da se mora sačekati da prođe više vremena da bi se procenio uticaj njenog postavljenja na snagu dinara.\nDinar pada kada nekom treba?\nod agvozden » Uto Sep 25, 2012 10:42\nKoliki će sutra biti kurs dinara u odnosu na evro zavisi od toga koliko banke danas prodaju i kupe deviza, i po kojoj ceni.\nS obzirom na to da je na ovom tržištu aktivno od šest do devet banaka, jasno je da na oređivanje nivoa kursa utiče mali krug onih koji kupuju i prodaju devize.\nDnevno se na ovom tržištu trguje u obimu od najčešće oko 50 miliona evra. Kada su prometi mali, svaka promena u tražnji i ponudi deviza može značajno da pomeri kurs, pišu Novosti.\nTime se otvara i mogućnost da svega dve banke, međusobno preprodajući samo 10 miliona evra, mogu kurs da "poguraju" u željenom pravcu. Što je veći obim trgovanja na tržištu, "iskakanje" iz uobičajene ponude i tražnje ne može značajnije da pomeri kurs.\nU maju je, na primer, ceo mesečni promet bio 1,09 milijardi evra. Najniži dnevni je bio svega 14 miliona evra. Ipak, najinteresantniji dan bio je 23. maj, sa isprometovana 102 miliona evra, kada je i Narodna banka Srbije intervenisala prodajom čak 80 miliona evra, da dinar ne bi značajno pao.\nUpravo ovo trgovanje, i ono obavljeno 1. juna, kada je centralna banka intervenisala sa 89,1 milion evra, predmet je ispitivanja koje je naložila novi guverner Jorgovanka Tabaković.\nDa će se baviti traženjem odgovora na pitanje gde su se odlile devizne rezerve na ime intervencija zbog "navodnog održanja kursa", a reč je o preko 1,3 milijarde evra od početka godine, guverner NBS je najavila već po preuzimanju mandata.\nKreatore ovakvih transakcija, koji trguju informacijama, Tabakovićeva naziva "skretničarima štednje".\nKoliko zaista novca može da donese prava informacija dobijena na vreme znaju ne samo menjači, koji za simboličan iznos od 50 evra mesečno na mobilni pet puta dnevno dobijaju poruke o kretanju kursa za naredni dan, već i oni koji rade u finansijama kompanija.\nTako u jednoj uvoznoj firmi, koja ima velika devizna plaćanja ka inostranstvu, ističu da im je najvažnije da znaju kada će kurs biti najniži, kako bi kupili devize baš u tom trenutku.\nUštede ni u kom slučaju nisu male, a informacije koje dobijaju od raznih firmi koje nude ovu vrstu obaveštavanja, uvek su, kako kažu, pouzdane.\nUpućeni navode da ne treba "brkati" špekulante, koji su dobrodošli na svakom tržištu, i one koji, trgujući informacijama zloupotrebljavaju finansijski sistem.


Tadić o dijalogu sa EU: Tražimo primenu zakona i brzo okončanje sa dobrim rezultatima i kontrolom dogovorenog\nSvako ko realno sagledava situaciju u Srbiji mora da oda priznanje Vucicu za sve sto je uradio na polju eknomije.\nSrbija se ne moze vise prevariti populistickim izjavama i demagogijom koje su osnovne odlike politike Borisa Tadica.\nNema nikakve sanse da se narod jos jednom prevari i dovede na vlast one koji su ovu drzavu vec jednom doveli do prosjackog stapa.\n“Želeli su da nas nateraju da napustimo razgovore” Vučić o dijalogu u Briselu: 22. juna sednica Narodne skupštine o KiM\n"Imamo vakcine, SRAMOTA JE da neki imaju više vakcinisanih": Vučić apelovao na građane i upozorio da će se KORONA VRATITI NA JESEN\nSaznajemo: Tužilaštvo naložilo podnošenje krivične prijave protiv Čede Jovanovića zbog NASILNIČKOG PONAŠANJA\nDA LI SE KFOR POVLAČI IZ DEČANA? Pitali Srbe: Šta mislite o tome da manastir čuva kosovska policija? Sad tvrde: To je bilo samo "rutinsko opipavanje pulsa"!\nDa li se KFOR povlači iz manastira Visoki Dečani – pitaju se uznemireni meštani Goraždevca pošto su ih anketirali britanski pripadnici KFOR-a. između ostalog, i o tome da li bi bilo dobro da kosovska policija umesto KFOR-a obezbeđuje manstir SPC-a iz XIV veka. Kako saznaje “Blic”, Britanci su anketu sproveli u zoni odgovornosti italijanskih pripadnika KFOR-a i mimo njihovog znanja što ukazuje da je komunikacija i koordinacija u ovim mirovnim snagama veoma slaba zbog čega se strah Srba na KiM pojačao.\nZoran Vučković (52), koji je zajedno sa Markom Vukovićem (37) i Vladimirom Perovićem (37) uhapšen pod osnovanom sumnjom da je učestvovao u malverzacijama u kojima je rudnik Resavica oštećen za oko 40 miliona dinara, u javnosti je poznat kao bivši direktor DSS, a tvrdio je i da je učestvovao u predsedničkoj kampanji Vuka Jeremića, lidera Narodne stranke.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić apelovao je danas na građane da se vakcinišu i kazao da je sramota da neke zemlje koje muku muče s brojem vakcina imaju veći procenat vakcinisanih nego Srbija.\nBiličik o učešću Srbije u vojnim vežbama sa Rusijom: "Imam poštovanje za odluke koje Srbija donosi"\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik kaže da ima potpuno poštovanje za odluke koje Srbija donosi, odgovarajući na pitanje kako komentariše poruku predsednika Aleksandra Vučića da on (Bilčik) nema pravo da određuje s kim će Srbija učestvovati na vojnim vežbama.\n"OČEKUJEM DA NASTAVE SVOJ POLITIČKI ŠOU" Vučić uoči susreta sa Kurtijem u Briselu: Nikada nisam bio pristalica zamrznutog konflikta\nOčekujem da predstavnici Prištine nastave svoj politički šou i u Briselu. Jedna od tema koje ćemo da pokrenemo sutra su nestale osobe - rekao je večeras Aleksandar Vučić uoči sastanka sa predsednikom privremenih prištinskih institucija Aljbinom Kurijem.\n- Juče je nastavljen dijalog u Briselu i to je do sada bila najčudnija faza pregovora. Priština je juče želela da nas navede da napustimo sastanak i da se dijalog prekine našom krivicom - rekao je predsednik predsednik Srbije Aleksandar Vučić danas na konferenciji za štampu u zgradi Generalnog sekretarijata predsednika Republike.\nTreće osnovno javno tužilaštvo u Beogradu izdalo je nalog policiji da se podnese krivična prijava protiv političara Čedomira Jovanovića zbog nasilničkog ponašanja u restoranu brze hrane na Novom Beogradu, saznaje "Blic".\nBUŠI DIJALOG, SAMO PRIČA O PRIZNANJU I ČEKA DA SRBI ISPADNU LOŠI MOMCI Kako je Kurti zaigrao "bunker" protiv Vučića i kakav će biti odgovor na tu strategiju\nDijalog Beograda i Prištine koji je više od pola godine bio "na pauzi" nastavljen je danas suretom Aleksandra Vučića i Aljbina Kurtija u Briselu pod posredstvom najviših evropskih zvaničnika. Zaključak sve tri strane mogao bi se svesti na: pomaka nema, Albanci neće dijalog, idemo dalje, neće biti lako, a ne znamo ni kuda ni kako.\n"BESMISLENO JER KOSOVO NIJE DRŽAVA" Analitičari o Kurtijevim predlozima u Briselu: Nije spreman da razgovara, želi samo PRIZNANJE\nNakon sastanka predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera privremenih prištinskih institucija Aljbina Kurtija u Briselu, ne prestaju da pristižu reakcije političara sa obe stran, ali i političkih analitičara.\nSelaković o dijalogu u Briselu: Ni oko čega sa tim ljudima ne možete da se dogovorite, naša strana je naišla na "ZID" PRIŠTINE\nMinistar spoljnih poslova Nikola Selaković izjavio je danas u Briselu, nakon nove runde dijaloga, da je naša strana naišla na "zid" Prištine i da sa njihovim predstavnicima nije bilo moguće ništa da se dogovori.\n"INSISTIRAĆEMO DA KFOR OSTANE" Direktor kancelarije za KiM: Ukoliko Dečane bude čuvala kosovska policija, biće sravnjen\nDirektor Kancelarije za KiM Petar Petković poručio je danas da će Beograd insistirati da Kfor ostane na KiM i nastavi da čuva Visoke Dečane, jer bi taj manastir bio sravnjen sa zemljom ukoliko ga bude čuvala kosovska policija.\nPRETNJE, PROVOKACIJE I "PAJA PATAK" DIPLOMATIJA Vučić i Kurti danas u Briselu, prvi susret mogao bi da bude i poslednji, ali EU ima "keca iz rukava" ako stvari krenu po zlu\nDijalog Beograda i Prištine nastavljen je danas sastankom Aleksandara Vučića sa Aljbinom Kurtijem. To je njihov prvi susret, a sudeći prema gardovima postavljenim pred polazak na put, lako bi mogao da bude i poslednji. Evropski oci nadaju se ipak da će se stvari pomeriti sa mrtve tačke, a ukoliko bude poteškoća, nade polažu u spremnog keca u rukavu.\nPoslanici Skupštine Crne Gore, kako je najavljeno, danas raspravljaju o predlogu premijer Zdravka Krivokapića za opoziv ministra pravde Vladimira Leposavića zbog izjave o Srebrenici.\nDA LI JE I ZAŠTO U ILEGALI Zagorka Dolovac za "Blic" tome da li se predmeti čuvaju u fioci i slučajevima Krušik i Savamala\nU 2019. godini sva javna tužilaštva u Srbiji primila su više od pola miliona novih predmeta, što je mnogo više u odnosu na zemlje regiona. Ipak, i pored toga upadljivo je odsustvo u javnosti republičkog javnog tužioca Zagorke Dolovac. U ekskluzivnom intervjuu za "Blic", posle mnogo vremena, ona je otkrila zašto je to tako, zbog čega se ne oglašava kada je reč o nekim za javnost najinteresantnijim slučajevima, kao i da li trpi političke pritiske...\nEkonomisti: Nema formalnih prepreka za kandidaturu u EU\nEkonomski problemi koje Srbija trenutno ima neće biti formalna prepreka za dobijanje statusa kandidata za članstvo u Evropsku uniju, ali će to na duži rok sigurno uticati na atraktivnost Srbije, kao eventualne članice Unije, ocenili su ekonomski eksperti u izjavama Tanjugu, komentarišući ekonomske delove Izveštaja Evropske komisije o napretku Srbije.\nOmbudsman: Dva objeka u Savamali nezakonito izbrisana iz katastra\nZaštitnika građana utvrdio je danas da su dva objekta u beogradskoj Savamali, koja su ostala netaknuta u noćnom rušenju pre godinu dana, naknadno nezakonito obrisana iz katastarske evidencije.\nOTKRIVAMO Tomislav Nikolić traži trećinu svojih ljudi na izbornoj listi SNS\nPredsednik Srbije i bivši lider naprednjaka Tomislav Nikolić tražiće da na izbornoj listi SNS za parlament među prvih 100 kandidata bude njegovih 30, saznaje nezvanično “Blic”.\nParlament u utorak o amnestiji i izboru Saveta guvernera\nSkupština Srbije će na novoj sednici zakazanoj za utorak, 23. oktobra razmotriti vladin Predlog zakona o amnestiji, kao i izbor Saveta guvernera Narodne banke Srbije, saopšio je danas parlament.\nPetrič: Dobra odluka Kerna da prvo poseti Srbiju\nAustrijski ekspert za Balkan Volfgang Petrič želi od Austrije nove impulse u približavanju zapadnog Balkana EU i smatra da bi predsedavanje Uniji 2018. moglo biti za to iskorišćeno, te podvlači značaj primene centralnih dogovora u dijalogu Beograda i Prištine - pre svega Zajednice srpskih opština.\nAmbasador Crne Gore čeka dogovor o konzulatima\nVlasti u Podgorici još nisu odgovorile na zahtev Beograda da u Crnoj Gori otvori tri konzulata i još razmatraju tekst konzularne deklaracije čiji je predlog Beograd poslao. Kako „Blic“ saznaje u vrhu srpske vlasti, Srbiji je izuzetno stalo do otvaranja konzulata i trenutno se razmišlja o tome da to pitanje bude vezano za prihvatanje novog crnogorskog ambasadora u Beogradu.\nPOPUŠTANJE MERA OD VEČERAS NA SNAZI Prodavnice otvorene i celu noć, kafići će raditi i POSLE PONOĆI\nMinistar Stefanović sa kolegom iz Velike Britanije: "Interes nam je snažna Srbija sa kojom sarađujemo"\nProfesor Kočović o novom talasu korone, a otkriva i šta je potrebno da bi se proglasio KRAJ EPIDEMIJE\nUEFA ŽESTOKO KAZNILA ARNAUTOVIĆA Srbin suspendovan zbog psovanja Albanca, Austrijanci u problemu\nZAŠTO JE FINSKA NAJBOLJA SELEKCIJA SVETA? Pogledajte ovog simpatičnog navijača i nasmejte se do suza /VIDEO/\n"ISPADA DA NIKO NIJE POČINIO ZLOČINE NAD SRBIMA" Vučić na sednici Saveta bezbednosti UN: Svi svedoci protiv Haradinaja su misteriozno izvršili samoubistvo (VIDEO)\nJOVANU POZLILO ZA VOLANOM, KOLIMA SE ZAKUCAO PRAVO U DRVO Majka i sin poginuli u nesreći, porodica: "Išla je svuda s njim jer je počeo da dobija neke napade..."


Ocene za prepisivanje i roditelje - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Ocene za prepisivanje i roditelje\nDok traje nastava na daljinu, nastavnici obavezni da ocenjuju učenike\nOcene za prepisivanje i roditelje\nI tokom trajanja nastave na daljinu učenici će dobijati brojčane ocene, potvrđeno je Danasu u Ministarstvu prosvete, povodom nedoumica šta podrazumeva formativno ocenjivanje, na koje Ministarstvo prosvete upućuje nastavnike.\n1Piše: V. A. 24. marta 2020. 09.50\nMnoge škole obavestile su učenike da će tokom trajanja vanrednog stanja ocenjivanje biti opisno, što je u suprotnosti sa zahtevom prosvetne vlasti, jer formativno ocenjivanje ne znači da nema brojčanih ocena već da se napredovanje učenika kontinuirano prati i beleži.\n„Postoji mnogo formi i alata pogodnih za formativno procenjivanje rada učenika. To podrazumeva zadatke kao što su na primer, eseji, razvoj postera, korišćenje elektronske pošte, virtuelni grupni rad, Skajp ili Viber intervjui, pauer point prezentacije, istraživački zadaci, igranje uloga u virtuelnoj učionici, učenički portfolio, sačinjavanje individualnih planova karijernog razvoja i slično. Tokom učenja na daljinu nastavnici mogu učenicima prosleđivati testove i kontrolne preko društvenih mreža, elektronskom poštom ili putem platforme, a urađene radove učenici mogu na isti način vraćati da ih nastavnici pregledaju i eventualno ocene“, navodi se u uputstvu Ministarstva, ali se nigde ne pominje kako obezbediti da formativno ocenjivanje bude objektivno.\n– Ako je Ministarstvo želelo da se beleži sve što učenici rade to ima logike, ali ne vidim razlog zašto bi se u ovoj situaciji tražili eseji, eksperimenti i pauer-point prezentacije. Najvažnije je da se održi kontinuitet nastave da deca ne shvate da je ovo pauza do naredne školske godine. Ministarstvo treba da pusti nastavnike da se naviknu na ovu situaciju. Oni najbolje znaju kako da ocenjuju, a svakodnevnim zahtevima koji stižu u škole se bespotrebno diže tenzija – kaže za Danas Jasna Janković, predsednica Unije sindikata prosvetnih radnika.\nDa se preporučeni načini ocenjivanja itekako razlikuje od prakse svedoče brojni pozivi roditelja našoj redakciji, kojima nije jasno kako će se obezbediti kontrola kada se domaći zadaci, pismeni i kontrolni uveliko rade u zajedničkim viber grupama đaka.\n– Čim je nastavnica matematike „okačila“ zadatke na sajtu škole, u viber grupi moje ćerke prvo pitanje je bilo da li je to za ocenu, a onda su deca počela da vrše pritisak na đake koji imaju petice da svima rade zadatke. Podelili su se tako da neki pišu odgovore za srpski, drugi da treba da rade matematiku, fiziku i hemiju, a oni koji ne žele optuženi su da nisu solidarni – prenosi nam iskustvo majka učenice sedmog razreda.\nPraksa pokazuje da su od uvođenja nastave na daljinu na izradi domaćih zadataka uposlene cele porodice, privatne časove su zamenili onlajn privatni nastavnici koji rešavaju zadatke umesto đaka, pa se mnogi nastavnici na društvenim mrežama pitaju da li neko zaista misli da je moguće objektivno ocenjivanje dok drugi konstatuju da će ocenjivati – roditelje. Ima i onih koji na vreme upozoravaju da se posle svega može desiti da se roditelji žale na ocene ako one ne budu izvedene na osnovu čvrstih pokazatelja.\nVesna Vojvodić Mitrović, profesorka srpskog jezika i književnosti i članica GSPRS „Nezavisnost“, kaže za Danas da nastavnici moraju imati mnogo veći broj podataka od dva, tri domaća zadatka i jednu, dve prezentacije da bi učeniku dali realnu brojčanu ocenu.\nOna kaže da je tokom vikenda dobila gomilu urađenih domaćih zadataka, od kojih je 80 odsto bilo identično, od početnog slova do poslednje tačke, što joj je „apsolutna potvrda da jedan domaći zadatak ne može da bude osnova za bilo kakvu vrstu ocene“.\n– Tražiću od svojih učenika dodatna pojašnjenja, dopune, da ih motivišem da se bar malo aktiviraju, da ne bude sve urađeno kopi-pejst metodom. Pitanje ocenjivanja se ne rešava na dnevnom nivou, to treba da bude skup različitih aktivnosti koje nastavnici moraju da prate pojedinačno za svakog učenika, a za to je potrebno vreme. Bila bi nepravda da najbolji đaci budu oštećeni i da vrlo brzo izgube motivaciju i shvate da je njihov trud besmislen, ako ocenjivanje bude shvaćeno na banalan način – kaže Vojvodić Mitrović.\nNa naš komentar da je ogroman broj nastavnika ocenjivao učenike pred tromesečje i polugodište usmenim ispitivanjem ili preko kontrolnih i pismenih zadataka, naša sagovornica kaže da će se svi koji budu nastavili da rade kao da su u školskim uslovima vrlo brzo suočiti sa nemogućnošću objektivnog ocenjivanja jer će dobijati identične odgovore.\nPoručuje da prosvetna vlast treba da smanji pritisak na prosvetne radnike, da bi oni mogli da pokažu svoju motivisanost i kreativnost da osmisle različite načine praćenja učenika kako bi na kraju mogla da se izvede ocena koja će u datim okolnostima biti najobjektivnija.\nOdlaže se proba male mature\nProbni završni ispit, koji je ranije bio zakazan za 27. i 28. marta se odlaže, a do kraja nedelje Ministarstvo bi trebalo da saopšti više detalja o održavanju završnog i prijemnih ispita.\nSOS telefon za podršku\nJuče je počela da radi SOS telefonska linija 0800-200-201 za psihosocijalnu podršku zaposlenima u prosveti, roditeljima i učenicima. Ministarstvo prosvete je zbog aktuelne situacije izvršilo prenamenu SOS linije, koja je u redovnim uslovima služila za prijave nasilja u školama i podršku učenicima. Telefon je otvoren svakog radnog dana od 9 do 14 časova, a savete će pružati psiholozi i pedagozi.\nKorona virus, Nastava od kuće, đaciBeograd\nOva deca sto su se podelila za domace – pa narode, to vam je timski rad. Sta god vi negativno mislili o tome, deca time razvijaju sposobnost podele rada u timu, smisla za solidarnost, smisla za delegiranje zadataka clanovima tima tako sto svako uzima za sebe ono sto najbolje zna. Tacno to ih ceka i u svakom preduzecu gde budu radili. Posao se mora odraditi, radi ga onaj ko to najbolje zna. Niko te ne ceka da nesto naucis ako vec ima covek koji moze da odradi neki zadatak za sat vremena. Privredi nisu potrebne sveznalice, vec vrhunski eksperti za tacno jednu oblast. Nece svi biti umetnici da rade solo!


Otkaz štrajkačima u Dnevnikovoj štampariji | Autonomija\nOtkaz štrajkačima u Dnevnikovoj štampariji\nOsamnaest štrajkača u Dnevnikovoj štampariji dobilo je otkaze, kazala je danas agenciji Beta članica Štrajka�…\nOsamnaest štrajkača u Dnevnikovoj štampariji dobilo je otkaze, kazala je danas agenciji Beta članica Štrajkačkog odbora Biljana Simunić, a tu informaciju potvrdilo je i rukovodstvo holdinga Dnevnik.\nSimunićeva je kazala da štrajkači nisu hteli da prime rešenja o otkazima, jer smatraju da su nezakonito otpušteni. U rukovodstvu holdinga Dnevnik Beti je rečeno da je 18 zaposlenih dobilo otkaze, jer štrajk nije bio zakonit. Rukovodioci su kazali da se većinski sindikat izjasnio protiv štrajka, a da je deo štrajkača naneo štetu preduzeću jer je blokirao štampanje izdanja koja se inače štampaju u Dnevnikovoj štampariji.\nBiljana Simunić je navela da se u štrajku nalazi ukupno 28 zaposlenih u štampariji i potvrdila navode rukovodstva holdinga da štrajkači nemaju podršku svoga sindikata. Simunićeva je precizirala da je u štrajku većina zaposlenih na odeljenjima štamparije hemigrafija, rotacija i tabačna štampa.\n„Štrajkujemo jer nam duguju 11 zarada, a u poslednje dve godine nam ne uplaćuju zdravstveno osiguranje“, navela je Simunićeva i najavila da će štrajkači verovatno organizovati proteste ispred pokrajinskih institucija, koje su osnivači holdinga Dnevnik.


NKPJ I SKOJ NA ANTIKAPITALISTIČKOM PROTESTU U BEOGRADU\nAktivisti Nove komunističke partije Jugoslavije (NKPJ) i Saveza komunističke omladine Jugoslavije (SKOJ) učestvovali su 5.jula 2013. godine na antikapitalističkom protestu na Trgu Republike u Beogradu organizovanom preko društvene mreže Fejsbuk.\nNa tom protestu komunisti su nosili crvene zastave NKPJ i SKOJ kao i zastave naše socijalističke domovine SFRJ i Socijalističke republike Srbije. Prisutnima na skupu je deljen list “Glasnik SKOJ-a” i letak protiv antinarodnih mera buržoaske pro-imperijalističke vlade Srbije. Komunisti i skojevci su skandirali “ Danas gori Španija, danas gori Grčka, goreće i Srbija samo nek se krčka”, “Neću vlast buržuja, nego radnog naroda”, “EU, napolje, napolje iz Srbije, “Bando buržujska” i druge.\nU nekoliko navrata predstavnici organizatora skupa, koji dolaze iz redova raznih anarhističkih struja i lumpenproleterskih struktura, prilazili su aktivistima Partije i SKOJ-a tražeći od njih “da spuste zastave jer okupljeni narod ne želi da stane iza tih simbola”. S obzirom da iza takvog drskog zahteva nije stajala nikakva “volja većine prisutnih” već samovolja desetak anarhista i lumpenproletera, i da komunisti ne prihvataju bilo kakve ultimatume od drugih grupacija ili pojedinaca, članovi NKPJ i SKOJ su odbili da spuste svoje zastave koje su se ponosno i prkosno vijorile do samog kraja skupa. Tri puta su anarhisti i lumpenproleteri pokušali pretnjama da privole komuniste da sklone zastave tvrdeći “ nas je više i moraćete da spustite vaša obeležja”, vičući u pokušaju da zaplaše i govoreći da u slučaju da se njihova samovolja ne ispuni može doći do problema. S obzirom da komunisti, kako u svetu tako i u Srbiji, ne prihvataju anarho-fašističke metode pritiska, aktivisti NKPJ su mirno i staloženo, ali istovremeno borbeno i odlučno, objasnili onima koji su od njih to tražili da od ispunjenja drskih zahteva za spuštanjem zastava nema ništa niti da za to postoji racionalan razlog. Situacija je u pojedinim trenucima bila na ivici incidenta pa je redarska sekcija NKPJ i SKOJ bila u pripravnosti za samoodbranu ali srećom do toga nije došlo.\nRazlozi zbog kojih NKPJ i SKOJ nisu želeli da sklone svoje zastave su sledeći:\n1. NKPJ i SKOJ su se odazvali pozivu za učešće na antikapitalističkom protestu. S obzirom da zastave i drugi transparenti NKPJ i SKOJ predstavljaju simbol borbe protiv kapitalističke eksploatacije njihovo isticanje na samoproklamovanom antikapitalističkom skupu je u potpunosti prihvatljivo, uobičajeno i normalno.\n2. NKPJ i SKOJ su uvek spremni na zajedničku antikapitalističku akciju sa svima onima koji se iskreno bore protiv buržoaskog eksploatatorskog sistema, ali nijedna od tih antikapitalističkih grupacija, uključujući tu i anarhiste, niti može niti sme da određuje komunistima kakve zastave i transparente će da nose na skupovima. To je unutrašnja stvar NKPJ i SKOJ na koju bilo ko van njihovih organizacinih struktura niti treba niti može da utiče. Kada god anarhisti u Srbiji postupaju racionalno u klasnoj borbi, NKPJ i SKOJ su spremni na zajednički nastup u segmentima u kojima je to moguće. Međutim, kada god anarhisti u Srbiji pokušaju da nameću svoju samovolju komunistima, NKPJ i SKOJ će to tretirati kao anarho-fašistički atak kome će se beskompromisno suprotstaviti.\n3. Jedan od anarhističkih i lumpenproleterskih “argumenata” zašto komunisti treba da spuste zastave je bio da “je reč o protestu naroda, i da narod nije za komunističke zastave”. Međutim, sem desetak anarhista i lumpenproletera, niko od prisutnih na skupu, nije uputio reč kritike niti je izrazio bilo kakav revolt protiv komunističkih, jugoslovenskih i zastava SR Srbije. Takođe, komunisti su deo naroda, NKPJ i SKOJ su njegov neodvojiv deo, a zastave i drugi komunistički transparenti su simboli borbe radnog naroda za slobodu i pravdu, zbog čega crvene zastave većini prisutnih nisu smetale.\n4. Anarhistički i lumpenproleterski elementi koji su organizovali protest pokušali su da ga predstave kao “nepartijski” i “direktnodemokratski” pod firmom da se navodno protive svakoj političkoj manipulaciji. Međutim, upravo su oni bili ti koji su se ponašali politikantski pokušavajući svim prisutnima na skupu da nametnu utopistički i nenaučni anarhistički način borbe i ideologiju. Većina prisutnih na skupu nisu bili anarhisti, pa samim tim nemaju razloga da prihvate antidijalektičke anarhističke stavove o “autoritarnosti” organizacija koje se bore protiv kapitalizma i dogmatske tvrdnje da se “spontanom individualnom borbom” radni narod može izboriti za svoja prava. Dakle, istina je da su upravo anarhisti na skupu 5.jula nastupili sektaški razbijajući ujedinjeni front revolucionarne levice iz politikantskih razloga sprovođenja anarhističke demagogije o “direktnoj demokratiji”. NKPJ i SKOJ ističu da je reč o apsurdnom, nenaučnom i nedijalektičkom pristupu unapred osuđenom na propast jer je bilo kakav “direktno demokratski” oblik borbe nemoguće ostvariti u uslovima kapitalističkog okruženja. Direktno demokratski način odlučivanja moći će da se sprovede tek kada kapitalizam kao sistem bude iskorenjen u potpunosti, tek kada ceo svet postane socijalistički. Onog ternutka kada država bude odumirala, direktno demokratski oblici odlučivanja će zaživeti. Dakle, direktna demokratija je moguća, ali samo u komunističkom besklasnom društvu. U uslovima postojanja kapitalističkog okruženja nemoguće je ostvariti kako komunističko besklasno društvo tako i direktnu demokratiju. Zbog toga je, kako pravilno uči marksizam-lenjinizam, potrebna izgradnja socijalističkog društvenog uređenja kao tranzicionog puta ka komunizmu. To što anarhisti ne prihvataju socijalističku državu i proletersku političku partiju je deo njihove utopističke dogme ali to nije razlog da drugima nameću svoju demagošku antidijalektičku političku strategiju licemerno se još predstavljajući kao “antipolitikanti”. Na skupu 5.jula im to nije pošlo za rukom ni sa aktivistima NKPJ i SKOJ niti sa većinom prisutnih.\n5. Licemerje i dvostruki aršini anarhista i lumpenproletera su još jedan razlog zbog kojih NKPJ i SKOJ nisu sklonili svoje zastave i još jedan dokaz perfidnosti koje sprovode prvenstveno razne anarhističke frakcije koje deluju u Srbiji. Naime, dok su lumpenproletrski organizatori skupa bezuspešno pokušavali da uklone crvene komunističke zastave licemerno su “tolerisali” vojorenje jedne crne anarhističke zastave. Dakle, iz toga se sasvim jasno vidi da su lumpenproleterima i anarhistima smetale samo crvene zastave na protestu.\nIako su NKPJ i SKOJ očekivali provokacije anarhista, nadajući se iskreno ipak da do njih neće doći, iako su očekivali jalovost i bezidejnost na skupu, s obzirom na to ko ga zakazuje, doneta je odluka da se uzme učešće na protestu kako bi se podržala antikapitalistička manifestacija. Time su NKPJ i SKOJ pokazali svoje anti-sektaštvo i principijelnu težnju za stvaranje ujedinjenog fronta radnog naroda kao jedinog rešenja za suprotstavljanje samovolji međunarodne i srpske buržoazije. Aktivisti Partije i SKOJ niti su delovali samoreklamerski niti su pokušavali da preuzmu skup, već su skandirajući opšteprihvaćene antikapitalističke parole demonstrirali potrebu za ujedinjenu akciju svih onih koji se bore za prava radnog naroda. NKPJ i SKOJ poručuju da se radni narod ne može izboriti za svoja prava niti može suprotstaviti kapitalističkoj eksploataciji “spontanom”, “individualnom” i “direktnodemoratskom borbom”. Takva taktika nigde u svetu niti daje bilo kakve rezultate niti postiže bilo kakav uspeh. Istorija pokazuje da je anarhistička praksa suprotstavljanja kapitalizmu utopistička, bezidejna i unapred osuđena na propast.\nS obzirom da je buržoazija ujedinjena i pozicionirana u svojim reakcinarnim organizacijama za odbranu eksploatatorskog sistema, po istom principu mora biti ujedinjen i pozicioniran u svojoj borbenoj organizaciji radni narod kako bi se izborio za slobodu i pravdu. Samo organizovanom borbom, samo stvaranjem borbene organizacije koja će biti alternativa kapitalističkom izrabljivanju može se sprovesti samooslobođenje radničke klase od diktature kapitala. Takođe, organizovanje antikapitalističkog protesta nije stvar volje nekolicine pojedinaca već je potreban konkretan razlog za protest i odgovarajuća organizaciona forma. U Srbiji konkretno to znači, da radni ljudi treba da se ujedine, odnosno okupe oko ideje odbrane aktuelnog zakona o radu od izmena koje planira vladajuća buržaozija koje će za radnog čoveka biti još lošije jer će omogućiti veći stepen eksploatacije i olakšati kapitalističkim poslodavcima otpuštanje radnika. Zbog toga radni narod Srbije treba da se usprotivi antinarodnim merama “za borbu protiv krize” koje je donela buržoaska pro-imperijalistička vlada Srbije a naročito reakcionarnim izmenama zakona o radu. Sve istinske levičarske organizacije i pojedinci, sve klasno svesne sindikalne organizacije treba da se ujedine u jedinstveni narodni radnički front koji će se koordiniranom akcijom i delovanjem suprotstaviti reakcionarnoj politici kapitalističkih vlastodržaca. U cilju agitovanja za stvaranje takvog ujedinjenog narodnog radničkog fronta, u cilju stvaranja takve opštenarodne antikapitalističke organizacije. u cilju sprečavanja reakcionarnih izmena zakona o radu, su delovali aktivisti NKPJ i SKOJ na antikapitalističkom protestu 5.jula na Trgu Republike u Beogradu. Samo organizovanim otporom buržaziji, samo stvaranjem borbenog fronta, radni narod može ostvariti pobedu u borbi za svoju egzistenciju i prava.\nBeograd, 5. jul 2013.god.


Zamjenik ministrice vanjskih poslova BiH mr. sc. Josip Brkić sudjelovao na konferenciji „Strateška uloga vanjskih aktera na zapadnom Balkanu"\nZamjenik ministrice Josip Brkić sudjelovao je 23. septembra 2020. godine na konferenciji „Strateška uloga vanjskih aktera na zapadnom Balkanu", koja je u organizaciji Fondacije Konrad Adenauer i Austrijskog instituta za evropsku i sigurnosnu politiku (AIES), održana na Diplomatskoj akademiji u Beču.\nNa konferenciji je raspravljano o ulogama Evropske unije, Sjedinjenih Američkih Država, Rusije, Kine, Turske i zaljevskih zemalja u regionu zapadnog Balkana. Analizirane su njihove akcije, politike i odnos prema region.Zamjenik ministrice vanjskih poslova BiH mr. sc. Josip Brkić je tokom diskusija podcrtao da je region zapadnog Balkana zbog geopolitičkog položaja i historijskog naslijeđa uvijek imao važnu ulogu. Tokom historije bilo je mnogo sukoba interesa velikih sila, a i današnji značaj regiona je vrlo važan zbog sigurnosnih problema, stabilnosti i migracija.\nZbog činjenice da sve države Zapadnog Balkana žele punopravno članstvo u EU, istaknuo je da je uloga Evropske unije u regionu zapadnog Balkana ključna. Evropska unija u Bosni i Hercegovini ima ulogu strateškog partnera, a integracija država regiona u EU mora biti prioritet radi održanja sigurnosti i stabilnosti. Perspektiva proširenja EU na zapadni Balkan povećava i ekonomski potencijal budući da su firme iz EU najveći investitori u ovom regionu, a EU je državama zapadnog Balkana najveći trgovački i investicijski partner.\nZamjenik ministrice je naglasio veliku podršku Evropske unije zemljama zapadnog Balkana u jačanju demokratije, vladavine prava, pravde i temeljnih prava, reformi javne uprave, jačanju konkurentnosti i razvoju poslovnog okruženja. Istaknuo je da je Bosna i Hercegovina predana svom putu ka EU i nema alternativu evropskoj integraciji koju vidi kao šansu za stvaranje boljeg socijalnog okruženja, ekonomskog razvoja i boljeg standarda za građane.


Sirija postavlja uslove za pregovore\nVlada sirijskog predsednika Bašara al Asada neće nikad prihvatiti da se dve militantne sirijske grupe skinu sa spiska terorističkih organizacija kojima je zabranjeno učešće u mirovnim pregovorima, rekao je jedan sirijski zvaničnik.\nSirijski ministar informisanja Omar al Zoubi je rekao ovo kasno sinoć za državnu televiziju, kada je delegacija glavne opozicione grupe stigla u Ženevu. Ta delegacija je imenovala zvaničnika grupe Vojska Islama, Mohameda Aluša za svog glavnog pregovarača.\nGrupe Ahrar al Sham i Vojska Islama, dve islamističke grupe koje se bore da svrgnu Asada, dogovorile su se da učestvuju u mirovnim pregovorima o Siriji koji se vode pod pokroviteljstvom UN u Ženevi.\nMedjutim sirijska vlada i njen bliski saveznik Rusija smatraju obe ove grupe terorističkm i da treba da se isključe iz pregovaračkog procesa, zajedno sa grupom Islamska država i Nusra frontom, lokalnim ogrankom Al Kaide.\nVećina strana uključenih u pregovore slaže se oko toga da Islamska država i Nusra Front treba da se isključe iz pregovora.\nU Ženevi su se danas okupili i predstavnici sirijskog režima i opozicije koji vode rat skoro pet godina, pod pritiskom UN da počnu posredne pregovore da bi se okončao taj sukob. Medjutim pregovori su pod pretnjom prekida pre nego što su i počeli.\nOpozicija tek što je sinoć došla na pregovore posle nekoliko dana oklevanja i odmah je upozorila da će ih napustiti ako režim nastavi svoje “zločine”, i tražila da se ukine opsada i prestane bombardovanje civila.\n“Nećemo početi pregovore pre nego što ne budu donesene odluke koje će garantovati okončanje opsade gradova i bombardovanje civila”, rekao je juče, po dolasku u Ženevu Nasan Aga, portparol glavne sirijske opozicione grupe Visoki odbor za pregovore.\nDelegacija Visokog odbora za pregovore, koju čine političari i predstavnici naoružanih grupa, danas treba da se sastane sa izaslanikom UN za Siriju Stafanom de Misturom.\nPredstavnici sirijskih Kurda napustili su u petak uveče Ženevu pošto nisu dobili poziv da učestvuju u pregovorima. Šef sirijske kurdske demokratske unije Saleh Muslim, došao je u Ženevu u nadi da će oni dobiti mesto za pregovaračkm stolom ali pošto nisu, oni su napustili taj grad i najavili da ih nikakve odluke koje tamo budu donete neće obavezivati. Protiv učešća Kurda bila je Turska dok je Rusija smatrala da rešenje u Siriji ne može da se nadje bez Kurda koji su važni u borbi protiv Islamske države.\nPredvidjeno je da proces pregovora traje šest meseci. Posle toga bi u Siriji trebalo da bude formirana prelazna vlada, a polovinom 2017. godine da se održe izbori. Ipak, političko rešenje konflikta za sada je teško moguće, jer je na terenu situacija katastrofalna, navodi agencija Frans pres.


Njuzvik: Srbija je između NATO-a i Rusije, ali želi svoj vojni put - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nNjujork - Država sa ratnom istorijom, koja ima najkomplikovanije i kontroverzne odnose sa NATO, sada teži da uspostavi sopstveni put ka vojnoj neutralnosti, ocenjuje Njuzvik u tekstu „Srbija, zaglavljena između NATO i Rusije, želi da da pronađe sopstveni vojni put”.\nNjuzvik u tekstu objavljenom na svom sajtu piše da se u beogradskoj palati Srbija, modernističkoj zgradi izgrađenoj posle Drugog svetskog rata kako bi simbolizovala rođenje Socijalsitičke Jugoslavije, Ivica Dačić, dugogodišnji političar i aktuelni zamenik premijera, obratio grupi bivših i sadašnjih zvaničnika NATO-a, eksperata za bezbednost i entuzijastima, sa „vizijom za potencijalnu saradnju njegove zemlje sa zapadnim vojnim savezom”.\n„Naše aktivnosti, sastoje se od saradnje koja podrazumeva vojne i druge vežbe sa zemljama koje nisu članice NATO, i ne štete našim odnosima sa NATO i njenim članicama”, rekao je Dačić. On je dodao da je Srbija svesna da su odnosi Srbije i NATO „delikatni, opterećeni nasleđem prošlosti” i bombardovanjem Savezne Republike Jugoslavije, bez odobrenja SB UN, što je uzrokovalo brojne civilne žrtve i ogromna materijalna razaranja.\n„Imamo različite poglede na to i to je realnost”, rekao je Dačić. Njuzvik navodi da su primedbe zvaničnika o potencijalnoj saradnji pokazale „suptilan ali značajan pomak rukovodstva jedne zemlje koja ima gorke odnose sa NATO-om”.\nTakođe, objašnjava da je Zapadna vojna alijansa, pod rukovodstvom tadašnjeg američkog predsednika Bila Klintona, bombardovala Jugoslaviju 1999. godine, kako bi sprečila dalje borbe u srpskoj pokrajini Kosovo, a da skoro dve decenije kasnije, pojedine beogradske zgrade i dalje nose obeležja napada.\nU Srbiji se, navodi Njuzvik, „šire glasine” o bolestima i trajnim deformitetima koje je uzrokovao osiromašeni uranijum u NATO bombama, a kako sajt navodi, te glasine su propagirane uprkos tome što stručnjaci nisu našli dokaze da su bolesti povezane sa bombardovanjem.\nIspred Narodne Skupštine nalazi se veliki transparenti na kojima se osuđuju zločini NATO bombardovanja i osuđuju Bil i Hilari Klinton za počinjene ratne zločine na Kosovu. Ipak, istorijski oštri odnosi države sa NATO-om nisu sprečili vladu da u potpunosti formira veze sa Alijansom. U oktobru, NATO i Srbija održali su zajedničke vežbe za pripremu odgovora za katastrofe, a NATO zvaničnici su istakli da se dosta sarađuje „iza scene” između Srbije i NATO-a.\nTrenutno, Srbija je jedina država na Balkanu koja ne teži da se pridruži NATO, dok su se nekadašnje jugoslovenske Republike Hrvatska i Crna Gora već pridružile alijansi, a Makedonija očekuje da joj se pridruži u bliskoj budućnosti. Pojedini analitičari pitaju se kako će Srbija, koja učestvuje i u vojnim vežbama sa Rusijom i čije se rukovodstvo ponosi u očuvanju zdravih veza sa Moskvom i Evropom, stupiti u interakciju sa NATO-om kada se sve susedne države pridruže.\nZa neke, Skandinavija, mala grupa severnoevropskih zemlaja, koja je uspešno izbegla međusobne ratove dva veka, dok je gradila različite veze sa NATO-om i EU, mogla bi da bude dobar model za Balkan. Švedska i Finska su članice EU, ali nisu članice NATO, Norveška članica NATO ali ne i EU, Danska članica obe organizacije, a sve četiri države međusobno sarađuju o brojnim bezbednosnim pitanjima.\n„Napad na jednu nordijsku državu pogodiće sve jer smo mi mali i to je lekcija za Balkan. Ne morate svi da budete deo iste organizacije”, izjavila je direktorka za severnu Evropu u Atlantskom savetu, Šveđanka Ana Vislander.\nPrema njenim rečima, Švedska se pridružila Partnerstvu za mir čim je ono osnovano - 1994. godine, ne zato što je želela da se pridruži NATO, već zato što je želela da sarađuje na izazovima sa kojima se Evropa suočila kada je nestala razlika između Istoka i Zapada. Ipak, navodi Njuzvik, vojna neutralnost ne ide bez određenih zamki. Brojni eksperti primetili su da država mora da ima sopstvene izvore da se brani ukoliko ne želi da se pridruži zvaničnoj vojnoj alijansi.\nTa nezavisnost ide sa ogromnom cenom za državu poput Srbije, koja još uvek ima BDP po glavi stanovnika ispod 6.000 dolara godišnje. „Biti potpuno neutralan je neviđeno skupo i mislim da srpski lideri to znaju. Smatram da je problem sa Srbijom u izvesnom smislu to što želi da bude potpuno neutralna i ispravno izbalansirana između obe strane, ali oni to ne mogu da priušte i pokušavaju da se zaštite na različite načine. To im daje manje bezbednosti i više troškova”, izjavio je ambasador Norveške u Srbiji Arne Sanes Bjornstad.\nNa primer, Srbija kupuje vojnu tehnologiju i od Rusije i od Evrope, čime država postaje ranjivija za sajber napade. Bjornstad ističe da ako želite da zaštitite svoju infrastrukturu, kompjuterske mreže, morate da odlučite od koga se zapravo branite i u zavisnosti od procene opasnosti, kaže on, morate da odlučite od koga kupujete opremu.\n„Srbija kupuje od svih zemalja i ako sve to povežete u osnovi nemate bezbednost, jer su vam različita vrata otvorena”, rekao je norveški ambasador. Ipak, NATO zvaničnici su rekli da su spremni da podrže cilj Srbije u postizanju vojne neutralnosti na bilo koji način. Prema rečima, zamenika pomoćnika Generalnog sekretara NATO za političke poslove i bezbednosnu politiku Džejms Apaturej, alijansa zna da odnosi NATO i Srbije nisu „u potpunosti bez komplikacija”.\n„Mi u NATO-u želimo da uložimo dodatnu energiju da pomognemo državama u ovom regionu da postignu svoje ciljeve, koji god da su im ciljevi. Ono što želčimo je više praktična saradnja, više politički dijalog. To nije dvorište NATO-a, to je naša kuća. To je jedna soba u velikoj Evropksoj kući”, rekao je Apaturej.


Individualni kursevi i škola hebrejskog jezika\nIndividualni kursevi hebrejskog jezika\nIndividualni kurs hebrejskog jezika - Audio verzija\nIndividualni kurs hebrejskog jezika – namenili smo kao poseban vid obuke, odnosno edukacije svim polaznicima koji iz ranih razloga imaju želju da nauče ovaj specifičan jezik polako i temeljno ili brzo i efikasno, ali nisu u mogućnosti da to vremenski usklade sa grupno predviđenim terminima.\nOvo je mogućnost koja pruža veliki broj različitih udovoljavanja svakom polazniku ponaosob. Od samog odabira termina, pa sve do interaktivnog razgovora na samom času u skladu sa zahtevima polaznika koji je na času sam sa profesorom. Samim tim, omogućen je rad na nastavnom planu i programu sve do mere usavršavanja svake jedinice i svakog dela određene oblasti!!! Dobijen sertifikat odobren je od strane Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja, moguće ga je upisati u radnu knjižicu i priznat je u inostranstvu, te tako pruža veliki broj mogućnosti.\nIndividualni kurs hebrejskog jezika – traje onoliko dugo koliko Vi to želite. Za jedan nivo potrebno je da odvojite vreme od dvadeset i pet dvočasa, kako biste savladali propisano gradivo, ali ćemo Vam u ovom slučaju maksimalno biti na raspolaganju kada je u pitanju vreme održavanja nastave.\nVerujemo u Vas i Vaš izbor te Vas očekujemo da nam se javite putem telefona, e- mail-a ili lično na adresi!!!\nIndividualni kurs hebrejskog jezika - cena\nSpisak gradova za individualni kurs hebrejskog jezika


Vijest dana - datum: 2019-05-24 KOMPANIJA CRBC UŽIVA VELIKE POVLASTICE KAO GLAVNI IZVOĐAČ RADOVA NA AUTOPUTU\nPremijer Marković sa Kinezima Kinezima oprostili 24 miliona carina i akciza CRBC, kao glavni izvođač radova, od 2015. godine do sada je oslobođen plaćanja 24 miliona eura za carine na uvoz i akcize, od čega se 20,4 miliona odnosi na carinu, a 3,6 miliona na akcizu\nGlavni izvođač radova na autoputu, kineski CRBC od maja 2015. godine, pa do danas oslobođen je od plaćanja 24 miliona eura za carinu i akcizu, pokazuju podaci Uprave carina. Iz resora koji vodi Vladan Joković „Danu” su nedavno dostavljeni podaci u vezi sa carinama i akcizama za 2018. i dio 2019. godine, dok su nam lani proslijedili podatke za preostale tri godine.\nUkupan iznos koji CRBC nije platio za carinu iznosi 20,4 miliona, dok se na akcize odnosi 3,6 miliona eura. Iz Uprave carina su pojasnili da je Zakonom o autoputu Bar–Boljare, članom 21, propisano oslobođenje od plaćanja carine na uvoz građevinskog materijala namijenjenog za izgradnju autoputa, opreme namijenjene za ugradnju u objekte autoputa i za izgradnju autoputa i postrojenja namijenjena za ugradnju u objekte autoputa i za izgradnju autoputa.\n– Pravo na oslobođenje od plaćanja carine na uvoz građevinskog materijala, opreme i postrojenja ima izvođač radova na izgradnji autoputa, što znači da su samo ove tri grupe proizvoda, prilikom njihovog uvoza od strane izvođača radova, oslobođene od plaćanja carine. Za sve ostale proizvode carina se obračunava po propisanoj stopi za odnosni proizvod. Napominjemo da se PDV za sve proizvode, pa i gore navedene, koju uvozi izvođač radova obračunava po stopi od nula odsto (član 16 istog zakona), uz propisani uslov podnošenja kontrolne markice koju izdaje Poreska uprava – pojasnili su iz Uprave carina.\nAutoput je počeo da se radi 11. maja 2015. godine uz rok da bude završen do 11. maja ove godine. Taj datum je probijen, odnosno dogovoren je novi 30. septembar 2020. godine, iz razloga što treba uraditi dodatne radove koje je Vlada zaboravila da stavi u osnovni ugovor težak 809,6 miliona eura.\nPodaci Uprave carina pokazuju da je CRBC u ovoj godini, do 1. maja, oslobođen plaćanja carine od 20,9 hiljada. U 2018. godini je bio oslobođen za iznos od 476,6 hiljada, 2017. godini 10,3 miliona, godinu ranije 1,03 miliona, a u 2015. godini 8,6 miliona eura.\nKada je u pitanju akciza, do prvog kvartala ove godine nije plaćena akciza od 147,9 hiljada, lani od 1,8 miliona, 2017. godine 1,22 miliona, 2016. oslobođeni su 409 hiljada, a prve godine izgradnje 43,3 hiljade eura.\nOvi podaci se, dakle, odnose samo na kineski CRBC, koji je za radove na autoputu angažovao preko 100 podizvođača. Domaći podizvođači su dobili poslove vrijedne oko 400 miliona, od čega se samo na Bemaks odnosi 235 miliona eura. Oni su takođe, kao i CRBC oslobođeni plaćanja carina, akciza, PDV.\nPrema podacima, koji su se krajem godina mogli čuti od strane ministra finansija Darka Radunovića, CRBC i domaći podizvođači su do decembra prošle godine bili oslobođeni plaćanja 112 miliona eura po osnovu PDV-a i carine.\n– Prilikom uvoza podizvođači su oslobođeni iznosa od 36,64 miliona. U 2015. godini 9,48 miliona, zatim 5,07 miliona, prošle godine 11,8 miliona, a ove godine, do 1. decembra, 10,3 miliona eura, što je ukupno 36,64 miliona. Poreska oslobađanja od PDV-a u unutrašnjem prometu su po godinama iznosila 8,13 miliona, zatim 14,03 miliona, 26,4 miliona lani i 27,55 miliona u ovoj godini, što je ukupno 76,11 miliona. Spisak podizvođača je utvrđen i odobren u ime Ministarstva saobraćaja (MSP). Podizvođača CRBC-a koji su dobili saglasnost MSP-a je 99 – rekao je Radunović prije pola godine u Skupštini.\nDodatni radovi papreno koštaju\nVlada je nedavno usvojila više dokumenata koji se tiču dodatnih radova na autoputu koje treba odraditi do 30. septembra. U pitanju je vodosnabdjevanje, napajanje autoputa električnom energijom i pristupni putevi za petlju Smokovac. Vodosnabdjevanje će koštati 14,2 miliona, napajanje strujom 38,2 miliona, a prva faza petlje 30,5 miliona.\nJuče je na sjednici Vlade utvrđen ugovor za postavljanje kablovske kanalizacije na otvorenoj trasi i mostu Moračica u iznosu od 4,83 miliona, u okviru cijene za napajanje strujom.


Od početka epidemije u Kozarskoj Dubici testirano više od 100 osoba – Radio Feniks\nOd početka epidemije u Kozarskoj Dubici testirano više od 100 osoba\nRaF 11/04/2020 Od početka epidemije u Kozarskoj Dubici testirano više od 100 osoba2020-04-11T14:35:17+02:00 KD INFO\nOd početka epidemije novog korona virusa, u Kozarskoj Dubici testirano je više od 100 osoba sa simptomima bolesti COVID-19, potvrdila je epidemiolog u Domu zdravlja u Kozarskoj Dubici i član opštinskog Štaba za vanredne situacije Borka Knežević.\nOna je navela da je epidemiološka situacija u Kozarskoj Dubici sada stabilna, a da je od te bolesti izliječeno osam Dubičana.\n„Negativni su svi nalazi lica testiranih u posljednja 24 časa. Pod ljekarskim nadzorom je 61 osoba, a iz sistema epidemiološkog nadzora do sada je izašlo 360 lica“, precizirala je Kneževićeva.\nŠef Odsjeka komunalne policije opštine Kozarska Dubica Slobodan Pralica saopštio je da je danas do 12.00 časova kontrolisano pet lica u kućnoj izolacije, a da su svi kontrolisani poštovani rješenja o izolaciji, koja izdaju zdravstveno-sanitarni inspektori.\nOn je pozvao građane da poštuju mjeru izolacije, koja će i dalje biti kontrolisana, te da se pridržavaju svih mjera i preporuka koje su trenutno na snazi, a koje se odnose na sprečavanje širenja virusa korona.\nIz Štaba za vanredne situacije opštine Kozarska Dubica potvrđeno je da u karantinu, fomiranom u Osnovnoj školi “Sveti Sava” danas boravi 12 osoba, koje su u karantin upućene sa graničnih prelaza i imaju mjesto prebivališta je na području opštine Kozarska Dubica.\nTokom jučerašnjeg dana, iz karantina je, prema uputstvu Ministarstva zdravlja Republike Srpske, u kućnu izolaciju pušteno šest osoba.\nIako nema novih oboljelih, u opštini Kozarska Dubica i dalje su na snazi sve mjere, koje su s ciljem sprečavanja širenja virusa korona, donijeli opštinski i republički Štab za vanredne situacije.\nNa građane se apeluje na obavezno nošenje zaštitnih maski i rukavica na javnim mjestima i otvorenom prostoru, te da se pridržavaju zaštitne mjere socijalnog rastojanja od dva metra i poštuju zabranu okupljanje u grupama većim od tri osobe na javnim mjestima.\nOve mjere kontrolisaće pripadnici MUP-a Republike Srpske, prema odluci Republičkog štaba za vanredne situacije.\n« Reljić: U završnoj fazi nekoliko važnih projekata i investicija\nPotvrđen novi slučaj infekcije virusom korona »


KfW i Banca Intesa: Za finansiranje lokalnih samouprava 30 miliona evra - Biznis i Finansije\nHome\tVestiBiznis & Finansije\tKfW i Banca Intesa: Za finansiranje lokalnih samouprava 30 miliona evra\nKfW i Banca Intesa: Za finansiranje lokalnih samouprava 30 miliona evra\nby bifadmin 30. septembra 2011.\nKfW Entwicklungsbank, nemačka razvojna banka, u ime Saveznog Ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj Republike Nemačke, potpisala je sa Banca Intesa ugovore o trećoj kreditnoj liniji za finansiranje opštinske infrastrukture u iznosu od 30 miliona evra.\nUkupan iznos sredstava KfW-a investiranih u opštinsku infrastrukturu u Srbiji, uključujući i ovu liniju, iznosi 100 miliona evra, od čega će 90 miliona biti realizovano preko Banca Intesa. Primera radi, deo sredstava iz prethodna dva kreditna aranžmana uložen je u postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda u Temerinu (350.000 evra ), kao i novo obdanište u Čačku (610.000 evra).\nU okviru Programa za finansiranje opštinske infrastrukture, Banca Intesa je do sada odobrila ukupno 60 miliona evra kredita opštinama i javnim komunalnim preduzecima – rekla je Ester Gravenkoter, viši projekt menadžer za finansijski sektor. Ona je istakla da je ovaj proizvod, razvijen od strane KfW-a u bliskoj saradnji sa bankama pre samo tri godine, očigledno naišao na značajnu i hitnu tražnju u opštinama. Takođe, Gravenkoter je naglasila da je Nemačka Vlada, preko KfW-a, finansirala prateću tehničku pomoć koja je bila značajna za uspeh ove kreditne linije time što je pomagala opštinama u pripremi projekata.\n„Razumevajući teškoće sa kojima su se lokalne samouprave u prethodnom periodu susretale nastavili smo finansiranje i u periodu kada su drugi oklevali, čemu u prilog govori i činjenica da je polovinu od ukupno odobrenih investicionih kredita lokalnim samoupravama realizovala upravo Banca Intesa. Osim toga, u oblasti depozitnih i kreditnih poslova Banca Intesa je pouzdan partner za preko 90 opština u Srbiji“, izjavila je Draginja Đurić, predsednik Izvršnog odbora Banca Intesa.\nJirgen Velšof, direktor Kancelarije KfW-a u Beogradu, je izneo svoje očekivanje prema kome će tražnja ostati na visokom nivou i broj opština zainteresovanih za program rasti. On je dodao da KfW planira da preko domaćih poslovnih banaka nastavi finansiranje projekata opštinske infrastrukture, kao i da će biti uvedeni posebni podsticaji za investicije u energetsku efikasnost, kako bi se tržište učinilo još konkurentnijim i ponuda klijentima poboljšala. Kristof Ajhen, Prvi sekretar Ambasade Savezne Republike Nemačke u Beogradu, je istakao da novi kredit za finansiranje opštinske infrastrukture na optimalan način predstavlja stalan doprinos Nemačke Vlade modernizaciji srpske infrastrukture u mnogim oblastima. On je dodao da veoma ceni činjenicu da su krediti odobreni mnogim opštinama u celoj zemlji i naglasio da je to jasan znak njihovog velikog interesa da poboljšaju životne uslove svojih građana, što je u skladu sa ciljevima dugoročne, značajne i uspešne saradnje između Srbije i Nemačke.\nDržava otplaćuje dugove javnih preduzeća\nPet godina prvog dobrovoljnog penzijskog fonda u Srbiji


Alen Crnković imenovan je komercijalnim direktorom Molson Coorsa za tržište Bosne i Hercegovine. Na toj poziciji Alen Crnković bit će odgovoran za prodaju i marketing brendova Molson Coorsa na bosanskohercegovačkom tržištu.\nAlen Crnković je došao u Zagrebačku pivovaru 2006.godine na poziciju menadžera ključnih kupaca iz AWT International-a. Nakon kratkog vremena napredovao je na poziciju nacionalnog managera ključnih kupaca, na kojoj je vodio tim managera odgovornih za ključne kupce na hrvatskom tržištu maloprodaje, sve do ovog imenovanja.\nNa novoj poziciji Alen Crnković izravno će odgovarati Sergeyu Yeskovu, regionalnom predsjedniku Molson Coorsa za Hrvatsku, BiH i Sloveniju.Novim nacionalnim menadžerom ključnih kupaca Zagrebačke pivovare imenovan je Ante Pandža, dosadašnji nacionalni Field Sales menadžer Zagrebačke pivovare.\n#Zagrebačka pivovara #Molson Coors #Zimbabwe


Član 5 ― sveta obaveza Đukanoviću, Bajdenu i NATO-u - 15.06.2021, Sputnik Srbija\nČlan 5 ― sveta obaveza Đukanoviću, Bajdenu i NATO-u\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović ocenio je izjavu američkog predsednika Džozefa Bajdena da je član 5 iz osnivačkog sporazuma NATO-a sveta obaveza kao snažnu... 15.06.2021, Sputnik Srbija\n„Veliki povratak prijatelja, partnera i saveznika. Snažna poruka predsednika Bajdena: Posvećenost SAD članu 5 je čvrsta kao stena i nepokolebljiva. To je sveta obaveza“, napisao je Đukanović na Tviteru.Bajden je juče na samitu NATO-a u Briselu rekao da je Alijansa od ključne važnosti za američke interese i poručio da želi da Evropa zna da su uz nju SAD.„Član 5 je sveta obaveza“, rekao je Bajden, ukazujući na odredbu iz osnivačkog sporazuma NATO-a koja obavezuje sve članice da priskoče u pomoć i uzvrate ako bilo koja zemlja iz Alijanse bude meta oružanog napada.U decembru 2019. godine, lideri NATO-a proglasili su svemir petim domenom operacija Alijanse, nakon kopna, mora, vazduha i sajber prostora. Klauzula o kolektivnoj odbrani NATO-a aktivirana je samo jednom, kada su se članice okupile iza SAD nakon napada 11. septembra 2001. godine.Pročitajte i:\nvesti, svet, politika, milo đukanović, džozef bajden, nato, sporazum, obaveza, međunarodna obaveza\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović ocenio je izjavu američkog predsednika Džozefa Bajdena da je član 5 iz osnivačkog sporazuma NATO-a sveta obaveza kao snažnu poruku.\n„Veliki povratak prijatelja, partnera i saveznika. Snažna poruka predsednika Bajdena: Posvećenost SAD članu 5 je čvrsta kao stena i nepokolebljiva. To je sveta obaveza“, napisao je Đukanović na Tviteru.\nBajden je juče na samitu NATO-a u Briselu rekao da je Alijansa od ključne važnosti za američke interese i poručio da želi da Evropa zna da su uz nju SAD.\n„Član 5 je sveta obaveza“, rekao je Bajden, ukazujući na odredbu iz osnivačkog sporazuma NATO-a koja obavezuje sve članice da priskoče u pomoć i uzvrate ako bilo koja zemlja iz Alijanse bude meta oružanog napada.\nKlauzula o kolektivnoj odbrani NATO-a aktivirana je samo jednom, kada su se članice okupile iza SAD nakon napada 11. septembra 2001. godine.\n„Amerika će stalno biti prisutna u Crnoj Gori“: Poruka Podgorici iz Vašingtona