To je šest odsto više u odnosu na isti prošlogodišnji period. Do kraja godine se očekuje da će prihod biti zaokružen na 700 miliona evra.\nIstovremeno, Hrvatska je do kraja septembra inkasirala 6,2 milijarde evra prihoda od turizma, za koji se očekuje da će do kraja godine narasti na 6,7 milijardi. Slovenija, koja doskora nije mogla ni da se poredi sa Crnom Gorom, je prihodovala 670,8 miliona evra.\nAlbanija očekuje rast prihoda za 300 miliona, na 1,5 milijardi evra, dok je Srbija do kraja septembra od turizma prihodovala 735 miliona dolara.\nPrema podacima Monstata, Crnu Goru je do kraja oktobra posjetilo 1,34 miliona gostiju koji su ostvarili 8,65 miliona noćenja. Domaćih turista je bilo 163,7 hiljada.\nPoređenja radi, Hrvatsku je u prvih osam mjeseci posjetilo 8,31 milion turista, od čega 7,1 milion stranaca, a Albaniju skoro tri miliona gostiju, od čega 2,2 miliona iz inostranstva.\nResorni ministar Predrag Sekulić je istakao da je rast prihoda prvenstveno posljedica privlačenja turista veće platežne moći iz zemalja Evropske unije, odakle je došao svaki četvrti gost.\nEkonomski analitičar Siniša Lekić ističe da je ovogodišnji rezultat impresivan, ali da je Crna Gora i dalje daleko od željene milijarde evra prihoda na godišnjem nivou.\nOn objašnjava da Crna Gora “uz aktuelnu ponudu smještajnih kapaciteta ne može ostvariti veći prihod. Prije svega, nedostaje više hotela sa četiri zvjezdice ili sa pet zvjezdica, a s tim u vezi potrebno je što prije omogućiti ulazak lou kost aviokompanija na crnogorsko tržište”.\nLekić dodaje i da je “zabrinjavajuće što se minimum trećina prihoda od turizma ne oporezuje, to jest završi u sivoj zoni i u džepovima onih koji su nelegalno izdavali sobe, držali ugostiteljske objekte i pružali druge usluge turistima. Inspektora je ove godine bilo na terenu, ali njihov učinak nije bio zadovoljavajući”. Dan\nTagovi: albanijacrna gorahrvatskapredrag sekulicsinisa lekicslovenijasrbijaturizam\n03.04.2019 | 8:30\nAlbanija u problemu: Masovno otkazuju ture u tu zemlju\nAlbanska ekonomija pred kolapsom


Dunlop akcija - kupi gume i osvoji bon za gorivo - Moto Berza\nDanas počinje specijalna akcija za kupce Dunlop guma!\nSvaki kupac koji kupi komplet Dunlop guma za modele SportSmart TT, SportSmart Mk3, RoadSmart IV, Mutant i Trailmax Meridian u periodu od 15.aprila do 31.maja 2022.god dobiće bon za gorivo u vrednosti 3600 rsd.\nPromocija važi samo kod ovlašćenih Dunlopovih distributera kod kojih se oglašava ova akcija.\nPored ove specijalne akcije svaki kupac, bez obzira na model guma, dobija popust od 10% na moto gume, odnosno 5% na skuter gume!\nZa detaljne informacije o ovoj akciji posetite autogume.info


"Kupovina zlata za devizne rezerve dodatno učvršćuje finansijsku stabilnost i ukupnu stabilnost države", rekla je ona podsećajući da je od 2012. godine do danas Srbija kupila blizu sedam tona zlata za devizne rezerve.\nOna je navela da u ovom trenutku raspolažemo sa 20,81 tonom zlata ili 6,7 odsto deviznih rezervi. Od susednih zemalja samo Rumunija ima veće procentualno učešće u deviznim rezervama.\n"Najveći deo zlatnih rezervi kojima raspolažemo - 95 odsto, čuva se u Srbiji, u trezoru NBS, dok se, kao nasleđeno stanje, ostatak rezervi zlata od 1,01 tone čuva kod međunarodne finansijske organizacije BIS u Bazelu", rekla je guvernerka.\nOna je dodala i da NBS otkupljuje poluge zlata iz domaćih izvora, imajući u vidu da se radi o jednoj od najsigurnijih klasa aktive deviznih rezervi i nastaviće sa praksom kupovine zlata.\nTabaković je navela i da su na domaćem deviznom tržšitu u poslednje dve godine prisutni pritisci ka jačanju dinara kao rezultat dobrih ekonomskih pokazatelja Srbije i perspektiva za njen dalji razvoj.\n"Od aprila 2017. do sada, dinar je ojačao u odnosu na evro za 5,1 odsto, a NBS je neto kupila oko 2,8 milijardi evra da bi sprečila prekomerno jačanje domaće valute. Jačanje dinara nastavljeno je u nešto blažoj meri i u 2019. godini. Dinar je tokom prva četiri meseca ove godine ojačao prema evru za 0,2 odsto", rekla je Tabaković.\nNa pitanje kako najbolje sačuvati svoj novac, kaže da je dinarska štednja isplativija i u kratkom i u dugom roku.\n"Štednja stanovništva nastavila je da raste i u ovoj godini i dostigla je nove najviše vrednosti. Krajem aprila dinarska štednja iznosila je 66,8 milijardi dinara, a devizna 10,3 milijardi evra", rekla je Tabaković.\nPAUŠALCI OČEKUJU BOLJA REŠENJA Predlozi radne grupe od sredine juna na javnoj raspravi\nDODATNA PODRŠKA ŽENAMA U BIZNISU Preduzetnicama Zapadnog Balkana još 3,8 miliona evra\nOna je rekla i da je zahvaljujući punoj koordinaciji NBS i Vlade, otpornost i stabilnost naše ekonomije ojačana na trajnim osnovama, što našu zemlju čini privlačnom destinacijom za ulaganja.\n"Znatno smo smanjili unutrašnju neravnotežu - u 2019, kao i protekle dve godine, beležimo fiskalni suficit, a od 2016. i smanjenje javnog duga. Inflacija je vec duže od pola decenije niska i stabilna, imamo relativnu stabilnost kursa dinara i stabilnost finansijskog sistema".\nNavodi i da je u prethodne četiri godine neto priliv po osnovu stranih direktnih investicija bio više nego u celini dovoljan za pokriće tekućeg deficita, uz smanjenje spoljnog duga Srbije.\nPRIVATNE PENZIJE UPLAĆUJE 200.000 SRBA Prosečna uplata oko 4.000 dinara\nPovodom tendera za prodaju Komercijalne banke kaže da je ukrupnjavanje bankarskog sektora prirodna posledica konkurencije na tržištu Srbije, ali i dešavanja u matičnim bankama i zemljama iz kojih te banke dolaze.\n"Naš posao je da vodimo računa da se taj proces odvija uz očuvanje stabilnosti i zaštitu interesa deponenata. Raduje nas što postoji interesovanje i stranih i domaćih investitora za dolazak na bankarsko tržište Srbije i svakog ko ispunjava propisane uslove ćemo podržati", zaključila je Tabaković.\nBraća Pivac prešla prag od 50 ODSTO UDELA u Krašu\nŠVAJCARCI DALI NAJBOLJU PONUDU ZA JUGOREMEDIJU Hoće li zrenjaninska fabrika biti prodata\nNajbolju ponudu za kupovinu Jugoremedije u stečaju dao je investicioni fond iz Švajcarske, a hoće li zrenjaninska farmaceutska kompanija biti prodata odlučiće Odbor poverilaca narednih dana, rekao je u izjavi za Tanjug predsednik Odbora Vladimir Pecikoza.\n"LJUBO, IMAM JEDNU TUŽNU VEST" Osnivač Komercijalne nam je otkrio koga je izbacio iz kabineta zbog kredita od 5 miliona i zašto se na kraju POVUKAO\nMesna industrija Braća Pivac u ponedeljak je, putem Zagrebačke berze, saopštila da je prešla prag od 50 odsto akcija u Krašu, a taj prag je pređen krajem decembra prošle godine. Kako se navodi u objavi, Braća Pivac su prag od 50 procenata glasačkih prava u Krašu prešla 23. decembra 2019. godine, kada su na osnovu ugovora o kupoprodaji kupili 16.421 deonicu Kraša.\nISTRAŽIVANJE UOČI DAVOSA Kapitalizam čini više štete nego koristi\nVećina ljudi u svetu veruje da kapitalizam u svojoj današnjoj formi čini više štete nego koristi, otkrilo je istraživanje uoči ovonedeljnog samita političke i ekonomske elite u Davosu. Edelman Trust Barometer, koji je u dve decenije ispitao desetine hiljada ljudi o njihovom poverenju u ključne institucije, ove je godine prvi put nastojao da sazna šta ljudi misle o kapitalizmu.\nŠest stvari koje treba da znate o gasovodu "Turski tok"\nNa svečanosti u Istanbulu sve je spremno za svečano puštanje u rad deonice gasovoda "Turski tok". Ovo je šest stvari koje bi trebalo da znate o gasovodu čiji će jedan krak snabdevati Srbiju tim važnim energentom.\nKako danas živi nekad NAJBOGATIJI Balkanac?\nDve godine od otvaranja istrage protiv nekad najmoćnijeg hrvatskog preduzetnika – Ivice Todorića, od optužnice još ni traga. Iako je županijsko državno tužilaštvo u Zagrebu probilo sve rokove, sankcija za njih nema.\n"INTENZIVNA NEGA" ZA 25 BANAKA U NEMAČKOJ Na spisku rizičnih i veliki IGRAČI\nNemački finansijski regulator Bafin formirao je odeljenje “intenzivne njege” putem kojeg trenutno brine za 25 banaka koje se smatraju posebno rizičnim u pogledu pranja novca.\nIZVOZ NASTAVLJA DA RASTE Za Srbiju izazov usporavanje Nemačke i Italije\nZa Srbiju je izazov veće usporavanje zone evra nego što se očekivalo, a pre svega usporavanje najvažnijih trgovinskih partnera – Nemačke i Italije, za koje se očekuju stope rasta od 0,5 i 0 procenata u ovoj godini, ocenjuje se u najnovijem izveštaju o inflaciji za novembar, koji je objavila Narodna banka Srbije (NBS).\nNemačka kompanija MTU Aero endžins, za čiji bi dolazak u Srbiju ugovor trebalo da bude potpisan u junu, vodeći je proizvođač avio-motora i globalni svetski "igrač" u avio indudstiji koji godišnje ugovara poslove vredne više milijardi dolara, a svoju dobit istovremeno izdašno deli sa akcionarima.\nFOLKSVAGEN NAPRAVIO UŽI IZBOR Nemci za "Blic Biznis": U igri više lokacija u istočnoj Evropi\nNemački proizvođač automobila Folksvagen još nije odlučio gde će graditi svoju novu fabriku, potvrdila je za "Blic Biznis" Lesli Botge, portparol ove kompanije za prodaju i proizvodnju. Ona je rekla da je kompanija istražila različite lokacije u Evropi tokom prethodnih nekoliko meseci.\nVOJVODINA DOBIJA JOŠ JEDNU PIVARU Investitor dolazi iz zemlje piva, posao za 300 ljudi\nOpština Beočin i slovačka kompanija Architecture and desing Company Ltd. potpisale su protokol o saradnji i investiranju u ovoj opštini.\nNOVINE U RAČUNOVODSTVU I REVIZIJI Olakšava se sastavljanje finansijskih izveštaja\nNovi zakoni o računovodstvu i reviziji koji će biti na dnevnom redu sednice Skupštine Srbije zakazane za 2. oktobar trebalo bi da omoguće unapređenje sistema korporativnog finansijskog izveštavanja u Srbiji, kao i usklađivanje sa evropskim propisima, ukazuju nadležni i stručnjaci.\nItalijanska kompanija "Italia living" iz Barija, koja proizvodi tapacirani nameštaj, otvoriće svoj pogon u Vranju, u prostorijama nekadašnjeg ruskog preduzeća "Spilit".\nAUD 72.70 din\nCAD 81.10 din\nCHF 109.43 din\nGBP 137.84 din\nIlija je plivanje za časni krst iskoristio da pošalje snažnu poruku, a obezbeđenje ga napalo rečima "NIJE TI OVO POLITIČKI SKUP"\nOdržano prvo takmičenje u besedništvu na Filozofskom fakultetu u Nišu, Ksenija je "nešto priznala" i pobedila\nPRVI SASTANAK RADNE GRUPE Vlada Srbije: Hitne mere za smanjenje zagađenja - jedan od predloga i SUBVENCIJE ZA EKOLOŠKA VOZILA


Srbija mora da odgovori u SAD na iskrivljene "istine" o KiM - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nSrbija mora da odgovori u SAD na iskrivljene "istine" o KiM\nObjavio RTS 08 avgust 2019 .\nSrbija će na jesen u američkom Kongresu organizovati javno slušanje o stanju na KiM, a potpredsednik Skupštine Vladimir Marinković koji radi na pripremi događaja sa predsedavajućim srpskog kokusa u Kongresu, Stivom Stajersom, ocenjuje da za razliku od Prištine, koja nema najbolji kontakt sa administracijom Donalda Trampa, Srbija sada ima sve više prijatelja u SAD koji žele da saslušaju njene argumente.\nRadna grupa na čijem se čelu nalazi Milovan Drecun, predsednik odbora za KiM pripremila je brojne dokumente koji će biti predstavljeni tamošnjoj javnosti obuhvataju događaje i zločine počinjena nad Srbima na KiM iz devedesetih, preko bombradovanja 99, pogroma 2004. godine,pa sve do taksi na srpsku robu.\n"Cilj slušanja je da zaintresujemo što veći broj predstavnika Kongresa i Senata, ali i predstavnika tink-tenk organizacija, nevladinih organizacija, univerziteta. Želimo da budemo praktični i da iskoristimo bonus koji je stvorio Vučić posle mukotrpnog rada sa SAD i da obezbedimo prostor da se čuje istina", kazao je Marinković.\nOn ističe da Srbija mora da odgovori na "iskrivljene istine" i laži poput one da je silovano 20.000 Albanki. To je, podseća, objavljeno na slušanju koje je u aprilu u SAD organizovao kongresmen Eliot Engel.\n"To je naravno ''nonsens'', ali sto puta ponovljena laž postaje istina i ako nema reakcije na to kongresmeni, senatori, ali i šira javnost počinje da veruje u to što govore kosovski Albanci", kaže Marinković.\nOn se, kao i predsednica CEAS-a Jelena Milić slažu u oceni da je ovo moglo i ranije da se organizuje.\nMarinković veruje da bar polovina zemalja ne bi priznala KiM da su tadašnji političari bili aktivniji i naglašava da sada SAD želi da sasluša srpske argumente i Srbija to mora da iskoristi.\n"Zahvaljujući Vučiću stekli smo nove prijatelje u Senatu i Stejt departmentu, naročito u Trampovoj administraciji", rekao je Marinković koji dodaje i da srpska dijaspora treba da podrži Trampa na narednim izborima.\nPozicija Prištine oslabljena\nMarinković ističe da prištinske vlasti danas nemaju najbolji kontakt sa Trampovom administracijom, navodeći da je njihova pozicija oslabljena, te da mnogi donosioci odluka u Vašingtonu vide da istina nije baš onakva kakvom su je prikazivali predstavnici takozvanog Kosova.\nOn se osvrnuo i na izjavu Džona Boltona, savetnika za nacionalnu bezbednost koji je rekao da Srbija ima legitimne interese na KiM, ocenjujući je veoma važnom i najavljuje da će Srbija koristiti sva sredstva da zaštiti interese svog naroda.\nMilićeva pozdravlja inicijativu i kaže da je američki kongres prava adresa, te napominje da je takva aktivnost mogla da usledi i ranije.\nKako kaže, Amerika neće dići ruke od presuda Haškog tribunala, ali ima prostora da se ukaže na nedoslednosti i disproporciju kada je reč o srpskim žrtvama.\n"I dalje se veliki broj njih vodi kao nestali. Ništa se o njima ne zna, a mora da se sazna i da se utvrdi odgovornost. Inicijativa je jako dobra samo mislim da treba imati limite, da ne treba diskreditovati ceo koncept pravde nego, pre svega, ukazati na ogromne propuste u procesuiranju onih ratnih zločinaca gde su Srbi žrtve", istala je Milićeva.\nDodala je da izveštaji relevantnih organizaicja za ljudska prava i tranzicionu pravdu poput Fonda za humanitarno pravo Kosova ukazuju na skoro nepostojeći proces suđenja za ratne zločine ako su u pitanju srpske žrtve na KiM.\nMilićeva napominje i da je Srbija ispunila obaveze prema Haškom tribunalu, te da joj se čini da se to ne uzima u obzir kada se analizira Srbija 2019. godine.\n"Kosovo se gleda skoro kao nevino, a Srbija se gleda sa početka 2000. a ne sa protokom vremena i ozbiljnim koracima koje je napravlia u tom pravcu", zaključila je Milićeva.


Ariel i Lenor, brendovi kompanije Procter & Gamble Nova odeća za svu decu iz Svratišta – Plodna Zemlja\nOva kampanja dolazi nakon prethodne inicijative za unapređenje uslova u porodilištima u Srbiji, kao nastavak vizije da se pomogne najugroženijoj deci i deo je P&G inicijative 2,021 Dobro Delo u 2021. Sada će Ariel i Lenor obezbediti novu odeću svakom detetu korisniku Svratišta, što je 800 dece širom Srbije. Nažalost, postoji određeni broj dece u Srbiji koja žive ili rade na ulici, i koja su zbog takvog načina života izložena višestrukim rizicima. Ova deca pripadaju najsiromašnijem društvenom sloju, zbog čega svakodnevno ostaju gladna i bez odgovarajuće odeće. Kako je usled globalne pandemije i ekonomskih neprilika broj korisnika Svratišta stalno u porastu, Ariel i Lenor žele da pomognu najugroženijima.\n„Doniranjem nove dečije odeće deci iz Svratišta u Srbiji, P&G i njegovi brendovi nastavljaju da ulažu u lokalnu zajednicu na najosetljiviji način, pružajući pomoć tamo gde je najpotrebnija. Nedavno smo donirali preko 5000 toplih obroka deci u Svratištima, a sada nastavljamo da im budemo podrška. Nećemo stati ovde, naš plan je da nastavimo da doprinosimo zajednici pomažući onima kojima je pomoć najpotrebnija“, rekao je Razvan Resmerita, direktor komunikacija kompanije Procter & Gamble za jugoistočnu Evropu.\nPartner u realizaciji kampanje je udruženje „Prijatelji dece Srbije“, koje preko 30 godina doprinosi promociji i ostvarivanju prava deteta, kao i stvaranju uslova za sigurno i srećno detinjstvo. „Prijatelji dece Srbije posebnu pažnju posvećuju deci iz osetljivih grupa. Zato nam je od izuzetne važnosti kad imamo partnere koji brinu o dobrobiti dece koja su na društvenoj margini. Direktna pomoć deci koja žive i rade na ulici je urgentna, jer su to deca iz najsiromašnijih porodica u Srbiji“, rekla je Iva Eraković, izvršna direktorka udruženja.\nP&G snabdeva potrošače širom sveta jednim od najjačih portfolija pouzdanih, kvalitetnih, vodećih brendova, uključujući Ariel®, Always®, Ambi Pur®, Bounty®, Charmin®, Crest®, Dawn®, Downy®, Fairy®, Febreze®, Gain®, Gillette®, Head & Shoulders®, Lenor®, Olay®, Oral-B®, Pampers®, Pantene®, SK-II®, Tide®, Vicks® i Whisper®. P&G zajednica obuhvata operacije u oko 70 zemalja širom sveta. Posetite http://www.pg.com za najnovije vesti i informacije o kompaniji P&G i njenim brendovima. Za ostale P&G vesti, posetite https://www.pg.com/news.\nO P&G inicijativi 2,021 Dobro Delo u 2021\nU kompaniji P&G negovanje jednakosti i inkluzije, podrška našim zajednicama i zaštita planete ugrađeni su u način poslovanja. Verujemo da imamo odgovornost da svet učinimo boljim – kroz proizvode koje stvaramo i pozitivan uticaj koji mogu imati naši brendovi i kompanija. U okviru naše kampanje “Lead with Love”, P&G i njegovi brendovi, poput Ariela i Lenora, obavezali su se na 2,021 dobro delo ove godine.\nTagoviAriel Lenor Pomoć deci Procter & Gamble Svratište


Pentagon i NATO podržali Tursku u optužbama RF za navodno kršenje granica - Russia Beyond Croatia\nPentagon i NATO podržali Tursku u optužbama RF za navodno kršenje granica\nNATO i Pentagon podržali su prioćenja Ankare u kojima se tvrdi da je Moskva navodno ponovno ruskim vojnim avionom narušila zračni prostor Turske. Ministarstvo RF nazvalo je te tvrdnje neutemeljenom propagandom.\nU tijeku smo s priopćenjem i možemo potvrditi da je jučer još jedan ruski vojni avion narušio zračni prostor Turske i NATO pakta, izjavio je predstavnik Pentagona Mark Wright, prenosi portal Vzgljad.\n„Kao što smo već priopćavali nakon prethodnih incidenata SAD se priključuje NATO paktu i solidarira se s s Turskom i poziva Rusiju da poštuje zračni prostor Turske i prekine akcije, koja dovode do povećanja nestabilnosti u regiji. Važno je da Rusi i Turci razgovaraju i poduzmu mjere za sprečavanje eskalacije napetosti“, dodao je predstavnik Pentagona.\nGeneralni tajnik NATO alijanse Jens Stoltenberg pozvao je Rusiju da „u potpunosti poštuje“ zračni prostor zemalja članica Sjevernoatlantskog saveza, kaže se u priopćenju NATO pakta, koje prenosi Deutsche Welle.\n„Pozivam Rusiju da djeluje odgovorno i u potpunosti poštuje zračni prostor NATO saveza. Rusija mora poduzeti sve potrebne mjere korake kako bi jamčila da se takva narušavanja više neće ponavljati“, rekao je Stoltenberg. Prethodni incidenti, smatra on, pokazali su koliko je opasno takvo ponašanje. „Pozdravljam direktne kontakte Ankare i Moskve i apeliram na mir i deeskalaciju napetosti“, zaključio je prvi čovjek Saveza.


Tema: Državna politika BJR Makedonije: "Makedonoidi-začetnici Belaca"\nOvo je oficijalni spot „Makedonska moliva” koji se emituje počevši ovog meseca na državnoj televiziji MRTV. U njemu, Bog govori da je došao među Makedonce, sinove cveća, sunca i svetlosti čije molitve sluša nekoliko hiljada godina. Svi ljudi su mongoloidi, negroidi i „makedonoidi”, belci koji nose „makedonski gen”, kroz koji je Bog sazdao beli deo čovečanstva.\nKada je nekoliko poetski nastrojenih marginalaca govorilo o „nebeskoj Srbiji” sav svet se digao u osudu, pravili su se dokumentarci, knjige samo na osnovu ove pogrešno shvacene fraze. Danas, u 2009, zvanični stav jedne evropske države je da su to prvorođeni sinovi Boga,čiji je praotac Makedon pre 8.000 godina stvorio Belce, čijih su, pak, oni najčišći primerak. I niko, osim medija u Grčkoj, ne osuđuje ovaj megalomanski ultraprimitivni fašizam. http://www.youtube.com/watch?v=9ITEdiSBl3Y


On je podsjetio da su se obavezali da će nova demokratska vlast odgovorno sprovoditi sve međunarodno preduzete obaveze, jačati i unapređivati saradnju sa NATO savezom, posvećeno realizovati sve reforme neophodne za punopravno članstvo Crne Gore u Evropskoj uniji i izvršiti potpunu depolitizaciju ključnih institucija vlasti radi obezbeđivanja beskompromisne borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije, saopšteno je iz te partije.\nBečić je ponovio da će poštovati Ustav Crne Gore i u tom smislu neće pokretati bilo kakve inicijative ili postupke sa ciljem promjena državne zastave, grba i himne.\n“Bečić je dodao da je dio Sporazuma i to da nova demokratska vlast u Crnoj Gori neće pokretati postupak za povlačenje priznanja nezavisnosti Kosova, da neće sprovoditi revanšizam po političkom ili bilo kom drugom osnovu i da će sve zakone donositi i revidirati u skladu sa evropskim standardima, a sa ciljem što brže integracije Crne Gore u EU”, dodaje se u saopštenju nakon jučerašnjeg sastanka Bečića, lidera GP Ura Dritana Abazovića sa predsjedavajućim Odbora za spoljne poslove Evropskog parlamenta i potpredsjednikom EPP-a Dejvidom Mekalisterom, članom Evropskog parlamenta i Odbora za spoljne poslove Rajnhardom Butikoferom, direktorom beogradske kancelarije Fondacije “Hajnrih Bel” Simonom Ilseom i direktorom predstavništva Fondacije “Konrad Adenauer” za Cenu Goru i Srbiju Norbertom Bekmanom.\nBečić je posebno naglasio opredjeljenje nove demokratske vlasti da omogući učešće u vlasti manjinskim partijama bez obzira da li imaju parlamentarni status ili ne. On je, kako se dodaje u saopštenju, sagovornicima jasno ukazao da će nova vlast biti procrnogorska, prozapadna i proevropska.\n“Evropska unija je prioritet svih prioriteta nove demokratske vlasti u Crnoj Gori”, istakao je Bečić.\nOn je dodao da će Skupština Crne Gore biti dom demokratije, centar demokratije i arena u kojoj će se argumentovano razmjenjivati mišljenja i tragati za rješenjima i odgovorima na najsloženije probleme i izazove. Bečić je upoznao sagovornike sa ključnim prioritetima novog saziva parlamenta i iskazao uvjerenje da će svi politički subjekti biti privrženi reformama i evropskim vrijednostima.\nNaveo je da će osnovni zadaci Skupštine Crne Gore u naredne četiri godine biti rad na jačanju zakonodavne, nadzorne i kontrolne uloge, kao i na reformi pravosuđa i sveobuhvatnoj reformi izbornog zakonodavstva. Predsjednik Skupštine je u svijetlu ekonomske krize sa kojom se suočava Crna Gora i velikim izazovima sa kojima će se suočiti nova Vlada, posebno istakao značaj investicionog plana za Zapadni Balkan koji je prezentovao u nedavnoj posjeti crnogorskom Parlamentu komesar Varhelji.\nAbazović je posebno afirmisao Sporazum koji su potpisala tri lidera, a koji je garant čvrstog prozapadnog opredjeljenja nove demokratske vlasti u Crnoj Gori. On je sagovornicima saopštio da su lideri kao potpisnici Sporazuma svojevrsni branitelji proevropskog i prozapadnog kursa Crne Gore i istakao značaj jačanja međunarodne pozicije Crne Gore.\n“Posvećena, dosljedna i efikasna realizacija svih preuzetih obaveza najbolje će jačati međunarodnu poziciju Crne Gore. Organizovani kriminal i korupcija predstavljaju naše najveće izazove u narednom periodu. Isključivo beskompromisnom borbom i odlučnim djelovanjem nezavisnih pravosudnih institucija i izvršne vlasti, moramo savladati sve prepreke i izvesti neophodne reforme u cilju ubrzanog napretka ka članstvu Crne Gore u EU”, naglasio je Abazović.\nSagovornici su izrazili posebno intersovanje za prioritete nove demokratske vlasti u Crnoj Gori.\n“Takođe, u posebnom fokusu interesovanja gostiju bila je dinamika pregovora o formiranju nove vlasti. Oni su izrazili očekivanja da do formalizacije izborne volje građana dođe u što skorijem roku imajući u vidu brojne izazove, ali i brojne obaveze koje čekaju Crnu Goru, naročito u dijelu integracionih procesa. U središtu pažnje gostiju bili su i prioriteti zakonodavne vlasti u naredne četiri godine. Sagovornici su imali nepodijeljeno pozitivno mišljenje kada su u pitanju dostignuća Crne Gore, uz ocjenu da se od nove vlasti očekuje jače i brže sprovođenje reformi na putu punopravnog članstva u Evropskoj uniji. Oni su izrazili očekivanja da će nova Vlada Crne Gore posvećeno i efikasno ispunjavati sve obaveze i potpuno sprovoditi reforme, kako bi Crna Gora u najkraćem roku bila dio velike porodice evropskih naroda okupljenih u EU”, zaključeno je u saopštenju.


Kreditori danas u Atini\nBRISEL, Predstavnici grčkih kreditora počeće danas u Atini razgovore o trećem paketu finansijske pomoći za Grčku, najavljeno je iz Evropske komisije.\nDanas početak pregovora o novom paketu pomoći Grčkoj\nATINA, Predstavnici grčkih kreditora danas u Atini počinju pregovore s grčkim vlastima o novom programu finansijske pomoći toj zemlji, saopštila je Evropska komisija.\nRazgovori Atine i povjerilaca 27. jula\nATINA, Razgovori Atine i njenih međunarodnih povjerilaca o novom paketu pomoći Grčkoj održaće se u ponedjeljak, 27. jula, piše danas grčki list “Katimerini”.\nEvropski pregovarači stigli u Atinu\nATINA, Evropski pregovarači stigli su danas u Atinu radi razgovora o trećem paketu finansijske pomoći za Grčku.\nPredstavnici kreditora sutra u Atini\nATINA, Predstavnici međunarodnih kreditora otputovaće sutra u Atinu radi održavanja zvaničnih pregovora o novom paketu finansijske pomoći nakon što je grčki parlament rano jutros usvojio dva nacrta zakona o reformama, rekao je danas neimenovani zvaničnik grčke Vlade.\nKreditori zadovoljni usvajanjem reformskih zakona\nBRISEL, Međunarodni kreditori izrazili su zadovoljstvo nakon što je grčki parlament izglasao drugi set reformskih zakona koje povjerioci traže u zamjenu za treći paket pomoći Atini.\nUsvajanje reformi u parlamentu Grčke podiglo evropske akcije\nLONDON/PARIZ, Akcije na evropskim berzama su jutros evidentirale skok vrijednosti, nakon što je grčki parlament usvojio zakon o drugom setu reformi koje međunarodni povjerioci traže od Atine u zamjenu za pokretanje pregovora o trećem paketu pomoći.\nAtina želi dogovor do 20. avgusta\nATINA, Grčka Vlada saopštila je da želi da dogovor o trećem finansijskom paketu pomoći bude postignut do 20. avgusta pošto je pred parlament iznijela novi nacrt zakona, kako je predviđeno sporazumom sa međunarodnim kreditorima.\nKrugman: Precijenio sam sposobnosti grčke Vlade\nVAŠINGTON, Poznati ekonomista i nobelovac Pol Krugman, veliki pristalica Atine u njenim finansijskim nevoljama, rekao je juče da je “izgleda precijenio sposobnosti grčke Vlade”.\nEU: Grčki parlament ispunio uslove iz sporazuma\nBRISEL, Glasanjem grčkog parlamenta su ispunjeni prvobitni uslovi iz sporazuma “reforme za keš” koji je zvanična Atina početkom ove nedjelje dogovorila sa evropskim kreditorima, izjavila je portparolka Evropske unije Anika Brajthart.\nRegling: Još je moguć kolaps grčkih banaka\nBRISEL, Čelnik Evropskog stabilizacionog mehanizma (ESM) Klaus Regling upozorio je danas da je i dalje moguć kolaps grčkog bankarskog sektora ako Atina svojim propisima ne osigura uslove za treći paket međunarodne finansijske pomoći, kao i da bi taj kolaps imao\nCivilni službenici u Atini u jednodnevnom štrajku\nATINA, Civilni službenici u Atini stupiće danas u jednodnevni štrajk zbog protivljenja novom paketu finansijske pomoći Grčkoj, koji su ocijenili kao “pljačku prava i prihoda” grčkih radnika.\nPeskov: Prerano za priču o pružanju pomoći Atini\nMOSKVA, Prerano je da se govori o nekakvom paketu pomoći za Grčku, ali Rusija je spremna da poveća saradnju, izjavio je danas portparol Kremlja Dmitrij Peskov.


Turski ministar Gul: Genocid u Srebrenici je velika sramota čovječanstva | TRT Bosanski\nTurski ministar Gul:...\n"I danas, 23 godine kasnije, bol genocida u Srebrenici je i dalje duboko u našim srcima. U ime Republike Turske najsnažnije osuđujem ovaj zločin protiv čovječnosti", poručio je Gul\nGenocid u Srebrenici će ostati crna mrlja u historiji. Bosna i Hercegovina je iza sebe ostavila teške dane, i kao snažna i prosperitetna zemlja koja štiti svoj teritorijalni integritet, biće okrenuta ka budućnosti. Ostvariti to je naša obaveza prema našoj braći koje smo izgubili u Srebrenici, poručio je ministar pravde Republike Turske Abdulhamit Gul u govoru na komemoraciji povodom obilježavanja 23. godišnjice genocida u Srebrenici, javlja Anadolu Agency (AA).\nTagovi: ministar pravde , Abdulhamit Gul , turska , genocid , Srebrenica\nU Istanbulu je danas održan sastanak ministara vanjskih poslova zemalja članica Organizacije islamske saradnje (OIC) povodom terorističkog napada na Novom Zelandu.\nOdron u rudniku u Srebrenici, zatrpana dva rudara 22.03.19 04:38:00\nCrna Gora: U džamijama klanjana dženaza u odsustvu za žrtve terorističkog napada na Novom Zelandu 22.03.19 08:13:00


Varaličar.com - Korisnički Kontrolni Panel - Uslovi korišćenja\nDanas je Sre Dec 01, 2021 8:25 pm\nSva vremena su u UTC+01:00 Europe/Paris\nVaraličar.com - Uslovi korišćenja\nPristupanjem na “Varaličar.com” (u daljem tekstu “mi”, “naš”, “Varaličar.com”, “https://forum.varalicar.com”), prihvatate uslove navedene u daljem tekstu uslove. Ako se ne slažete sa uslovima molimo vas da ne pristupate i/ili koristite “Varaličar.com”. Mi možemo ove uslove promeniti bilo kada i obavestićemo vas o tome, mada bi bilo mudro da sami proverite regulativnost uslova dok koristite “Varaličar.com”. Posle izmena to znači da prihvatate nove uslove.\nPrihvatate da nećete slati uvredljive, vulgarne, kleveničke, reči mržnje, preteće, seksualno orijentisane reči ili bilo kakav materijal koji ne poštuje zakon vaše zemlje, zemlje gde je “Varaličar.com” hostovan kao i međunarodni zakon. Čineći to, rizikujete da budete odmah i zauvek izbačeni, uz obaveštenje vašeg Internet provajdera ako mi tako zahtevamo. IP adrese svih postova se beleže da bi pomogle u ispunjavanju ovih uslova. Prihvatate da “Varaličar.com” ima prava da ukloni, izmeni, pomeri ili zatvori bilo koju temu bilo kada. Kao korisnik, prihvatate da bilo koja informacija koju unesete bude sačuvana u našoj bazi. Ove informacije neće biti prikazivane trećim licima bez vašeg pristanka, niti će “Varaličar.com” ili phpBB biti odgovoran za bilo kakav hakerski pokušaj da ovi podaci budu kompromitovani.


U okviru posebnog programa koji æe se sprovoditi od 2014. do 2019. planirano je i izdavanje zbirke, javnosti i struènim krugovima, do sada nepoznatih dokumenata o Prvom svetskom ratu za koje se može oèekivati da æe izazvati pažnju meðunarodne javnosti i uticati na novo sagledavanje pitanja odgovornosti za izbijanje rata.\nPerišiæ je istakao da je 2013. godina bila za Arhiv Srbije jedna od uspešnijih, ali i najnapornijih. Kako je saopšteno, u protekloj godini Arhiv Srbije je priredio èetiri izložbe, objavio pet izdanja, potpisao Protokol o saradnji sa Narodnom skupštinom Republike Srbije.\nProtokolom je dogovorena saradnja koja æe se odvijati u razlièitim vidovima, a meðu kojima je najbitniji da æe Narodna skupština ustupiti svoj hol za izlaganje dokumenata na temu Prvog svetskog rata iz fondova Arhiva Srbije.\nU izdavaèkoj delatnosti, Arhiv Srbije æe u narednom periodu posebnu pažnju posvetiti objavljivanju dokumenata koji se odnose na istoriju srpske diplomatije.\nNastaviæe se i saradnja sa Glavnom arhivskom upravom grada Moskve na publikovanju dokumenata o srpsko-ruskim društvenim, politièkim i kulturnim vezama.\nPrva tri toma zbornika dokumenata iz ruskih i srpskih arhiva za period od 16. veka do 1917. godine objavljena su u prvoj fazi realizacije projekta. U drugoj fazi, planirano je da budu objavljena još dva toma za period od 1918. godine.\nPerišiæ je pokrenuo inicijativu za uspostavljanje saradnje sa turskim arhivima, a struènjaci Arhiva Srbije bili su u prilici krajem decembra 2013. godine da posete Otomanski arhiv u Istanbulu i dogovore potpisivanje Protokola o saradnji koji æe omoguæiti istraživanje dokumenata od znaèaja za istoriju srpskog naroda, što æe biti, kako je saopšteno, strateški projekat za srpsku nauku i kulturu.\nPerišiæ je naglasio da srpska nauka i država nisu više od sto godina uspele da se organizovano bave sistematskim istraživanjem u Otomanskom arhivu i da æe navedeni projekat, koji æe trajati godinama, znaèajno produbiti naša istorijska znanja i nacionalno pamæenje.\nNa juèerašnjoj konferenciji za medije, direktor Arhiva Srbije je govorio i o problemima Arhiva Srbije i istakao da je jedan od najveæih nedovoljan broj zaposlenih s obzirom na znaèajno poveæan obim poslova. (Kraj) ksp/drm


Najbolji srpski teniser Novak Đoković je, u dnevniku za svoj internet sajt, čestitao zlatnim vaterpolistima i mladim košarkašima, Miloradu Čaviću i Nađi Higl. Takođe, Novak je svom prijatelju Čaviću javno poručio da očekuje poziv za posetu u stan koji je\nFudbalski klub Anortozis iz Famaguste angažovao je za novog trenera, srpskog stručnjaka Slavoljuba Muslina, objavili su kiparski mediji. Uprava kiparskog kluba smenila je trenera Ernsta Midendorpa posle šokantne eliminacije bivšeg učesnika\nCrveni karton koji je Slavoljub Đorđević dobio u duelu protiv Dinama iz Tbilisija bio je ključni trenutak u pobedi Crvene zvezde nad Gruzinima. Povratnik na „Marakanu“ je prerano morao u svlačionicu, što je njegovim saigračima samo dalo motiv više da u\nReprezentativac Srbije Nenad Milijaš priznao je engleskim medijima da je defanzivac „orlova“ Nemanja Vidić znatno uticao na njegovu odluku da karijeru nastavi u Velikoj Britaniji. Novo pojačanje Vulverhemptona kaže da je veliki prijatelj sa srpskim\nSelektor fudbalske reprezentacije Engleske Fabio Kapelo potvrdio je da i dalje ima poverenja u Dejvida Bekama, koga je uvrstio na spisak igrača na koje računa za prijateljsku utakmicu sa Holandijom, 12. avgusta u Amsterdamu\nPred početak masters turnira u Montrealu najbolji teniser sveta Rodžer Federer kaže da nije dovoljno trenirao jer je bio prezauzet svojim ćerkicama koje su nedavno došle na svet\nJedan od najboljih košarkaša Slovenije Sani Bećirović kaže da ne bi imao ništa protiv da zaigra za Partizan! Iskusni bek, koji je u karijeri nastupao za velike evropske ekipe i osvajao mnogo trofeja, iznenađen je informacijom koja ga dovodi u vezu sa\nStan Milorada Čavića, koji je dobio posle sjajnih rezultata u Rimu, u poslednje vreme nalazi se na meti devojčica i dečaka koji bi po svaku cenu želeli da upoznaju svog sportskog heroja. Naime, posle silne medijske gungule i fotografija koje su se pojavile\nJovica Antonić i Aco Petrović najozbiljniji su kandidati za novog trenera Crvene zvezde! Posle definitivnog odlaska Svetislava Pešića menadžment „crveno-belih“ ima zadatak da što pre pronađe novog šefa stručnog štaba


Ana Lončarević ekspresno podnijela ostavku na funkciju v.d. direktora Aerodroma Crne Gore | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 26.04.2021 / 19:13\nPODGORICA – Vršilac dužnosti izvršnog direktora Aerodroma Crne Gore, Ana Lončarević, podnijela je ostavku na tu funkciju, javljaju “Vijesti”.\nPodgorički list navodi da je Lončarević na tu poziciju došla kao nestranačka ličnost, a da je neopozivu ostavku podnijela zbog nepremostivih razlika sa nadležnima oko načina i organizacije poslovana Aerodroma.\nKao jedan od razloga zbog kojih se odlučila da podnese ostavku pomenula je to da Aerodromi Crne Gore (ACG) imaju pravo na naplatu svojih potraživanja od države u iznosu od 9,4 miliona eura po pravosnažnoj i izvršnoj presudi Privrednog suda Crne Gore, a koja se odnosi na dug Montenegro Airlinesa prema ACG.\n„S tim u vezi, ne smatram opravdanim prijedloge nadležnih da je jedino rješenje izlaska iz aktuelne finansijske situacije kreditno zaduživanje ACG, a pogotovo u trenutku kada je izvesno da su nadležne sudske instance rešile prethodno navedeno potraživanje u našu korist“, istakla je.\nTagovi: Ana Lončarević, Aerodromi Crne Gore


source.ba | Sud izuzeo sutkinju Indiru Jahić iz postupka protiv rukovodioca GRAS-a\nSud izuzeo sutkinju Indiru Jahić iz postupka protiv rukovodioca GRAS-a\nKantonalni sud u Sarajevu izuzeo je sutkinju Indiru Jahić iz postupka protiv bivših rukovodioca u GRAS-a Ibrahima Jusufranića i Branislava Petrovića zbog sumnje u njenu pristrasnost.\n"Radimo na potpunoj reorganizaciji javnog prijevoza u KS. Prosječna starost tramvaja je 40 godina"\nNakon bezuspješnih pokušaja, konačno počinje suđenje rukovodstvu GRAS-a optuženih za krivotvorenje isprava\nJahić je izuzeta obzirom da postoji sumnja u njenu pristrasnost, jer je njen suprug radio u GRAS-u u vrijeme dok je optuženi Jusufranić bio direktor te firme.\nKako neslužbeno saznanje Balkanska istraživačka mreža, sutkinja Jahić je imala obavezu da se sama izuzme zbog ovog razloga, ali to nije učinila.\nNakon imenovanja novog sudije, suđenje Jusufraniću i Petroviću će početi iznova.\nJusufranić i Petrović su optuženi da su zlouporebom položaja ili ovlaštenja prouzrokovali štetne posljedice za GRAS i budžet Kantona Sarajevo.\nSuđenje im je počelo krajem januara ove godine.\nTagovi: Indira JahicGRASKantonalni sud SarajevoIbrahim JusufranicBranislav Petrovic


Održan skup na temu "Mirno rešavanje sukoba u privredi" | (Vesti - 04. 04. 2018) Subotica.com\nOdržan skup na temu "Mirno rešavanje sukoba u privredi"\n04.04.2018. u 00:00h\nU Regionalnoj privrednoj komori Severnobačkog okruga danas je održan skup na temu "Mirno rešavanje sukoba u privredi", koji je prisutnim privrednicima omogućio da se bliže upoznaju sa medijacijom u privredi naše zemlje, zakonskim okvirima, odnosom medijacije i arbitraže, te poverljivim i etičkim pitanjima u privrednoj medijaciji.\nMedijacija podrazumeva van sudski način rešavanja sporova, u kojem strane u sporu uz pomoć trećeg, neutralnog lica, odnosno medijatora dolaze do zajedničkog i prihvatljivog rešenja. Advokat Blažo Nedić, regionalni medijator Svetske banke i JAMS Internacional, kaže da je medijacija u oblasti privrede izrazito pogodna, kako u radnim sporovima, sporovima između isporučilaca i dobavljača, tako i u sporovima unutra firmi.\n- Medijacija je naročito pogodna za rešavanje sporova u privredi, jer pomaže stranama da dođu do rešenja koje je u njihovom interesu. Rešenje može biti raznoliko, jer nije u vezi sa onim što je predmet tužbenog zahteva i često se dešava da privredni subjekti, koji između sebe imaju više sporova koji traju dugi niz godina, putem medijacije uspeju da reše ne samo sve sporove, već i da nastave svoju poslovnu saradnju - objasnio je Nedić, koji je održao predavanje privrednicima.\nRazlozi zbog kojih je organizovan današnji skup, Slobodan Vojinović, v.d. direktor Regionalne privredne komore Severnobačkog okruga, kaže da su višestruki, te da su u tom cilju predavanju prisustvovali i predstavnici zakonodavne, izvršne i sudske vlasti.\n- Ovo predavanje je značajno, kako bi smo pre svega privrednicima bliže objasnili šta je medijacija, zašto je ona potrebna, koliko košta i u kojim slučajevima može da se koristi. Drugi razlog je da odavde možda krene i jedna inicijativa koja je neophodna, a to je da modifikujemo zakon, koji se nažalost pokazao kao nedorečen u praksi. Poslednje, ali ne i manje važno, jeste da ukoliko se ukaže potreba za ovaj region, ovde otvorimo Centar za privrednu medijaciju u prostorijama Regionalne privredne komore, što smo i predložili na nedavno održanom parlamentu - rekao je Vojinović.\nSkup na temu "Mirno rešavanje sukoba u privredi" omogućio je prisutnim privrednicima da se upoznaju sa medijacijom u privredi Srbije, zakonskim okvirima, odnosom medijacije i arbitraže, te poverljivim i etičkim pitanjima u privrednoj medijaciji.\nPostavljeno pre 2 godine i 1 mesec\nregionalna privredna komora regionalna privredna komora subotica medijacija\npre 1 čas i 45 minuta\npre 5 časova i 49 minuta\npre 21 čas i 25 minuta


Senatori: Otvorena pitanja na Balkanu ne mogu biti rešena bez Beograda\nIzvor: BKTV News, 17.Jul.2017, 18:59\nAmerički senatori Ron Džonson i Kris Marfi su nakon sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, istakli da u Vašingtonu odlično razumeju koliko je važno da SAD, Srbija i EU ojačaju saradnju.\nDžonson i Marfi istakli su danas da je stav Vašingtona da otvorena pitanja na Balkanu ne mogu biti rešena bez liderstva Beograda, >> Pročitaj celu vest na sajtu BKTV News << a da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić u poziciji da bude taj lider.\nSenator iz Vinskonsina, republikanac, Džonson rekao je da je predsednik Srbije ukazao na dugu istoriju odnosa dve zemlje, saveza, prijateljstva.\n"Imali smo u prošlosti uspone i padove u odnosima. Ovakvi sastanci su jako dobri i treba da se održavaju. Upravo je ono što treba da se radi da dođete u SAD, iznete vaše stavove I iskažete dobru volju za saradnju”; kazao je on.\n"Spoznajemo da sva otvorena pitanja na Balkanu ne mogu biti rešena bez liderstva Beograda. A Vučić je u poziciji da može biti taj lider, a mi demokrate i republikanci možemo da to podržimo“, naglasio je Marfi.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić veoma je zadovoljan današnjim razgovorima u američkom Kongresu, ali je najavio znatno organizovaniji i ofanzivniji nastup Srbije i promociju njene politike u Vašingtonu.\nMondo: Senatori o Balkanu: Nema rešenja bez Beograda\nNezavisne Novine: Američki senatori: Otvorenja pitanja na Balkanu ne mogu biti riješena bez Beograda


Vizija budućnosti eko-tehnologije na radnom mestu – ICT Vesti\nDanas je održivost prioritet mnogim menadžerima na svim nivoima. Prema istraživanju firme McKinsey&Company, 43 odsto menadžera izjavilo je da želi da uvrsti održivost u poslovne ciljeve, misiju ili vrednosti, što je za 30 odsto više u odnosu na 2012. godinu.\nŠtaviše, 53 odsto svih kompanija koje su prepoznate kao predvodnici u održivom razvoju na osnovu preduzetih aktivnosti u odnosu na kompanije iz iste branše, postavljaju sebi izazovne ciljeve za buduće inicijative.\nSuočene sa pritiskom da eksternim stejkholderima dostave opipljive dokaze, kompanije sve više nastoje da u osnove poslovanja integrišu inicijative u pravcu održivosti tako što će zameniti staru, neefikasnu IT opremu. Prelaskom na nove, ekološki prihvatljivije proizvode, ne samo da pomažu u očuvanju životne sredine, već i poizitivno utiču na poslovanje u smislu smanjenja troškova, pa čak i na motivisanost zaposlenih.\nNaporno radimo kako bismo razvili rešenja koja će pomoći poslovnim okruženjima da postanu “zelena”, ali tako da ne žrtvujemo najnoviju tehnologiju koja nam daje konkurentsku prednost. Kompanija Epson, koja je prvobitno proizvodila satove, danas razvija originalne “Sho Sho Shei” (kompaktne, efikasne i precizne) tehnologije i proizvodi rešenja vodeći se tradicionalnim japanskom principom “Monozukuri” (umetnost i nauka proizvodnje). Ove kompaktne, efikasne i precizne tehnologije su u osnovi svih naših proizvoda i omogućavaju nam da razvijemo manje, lakše i energetski efikasnije proizvode izvanredne preciznosti i performansi.\nImajući to u vidu, jedno od najznačajnijih distignuća jeste adaptacija Micro Piezo inkdžet tehnologije, koja koristi prednosti minimalizacije mehaničkih i elektro-mehaničkih elemenata (MEMS), u Epsonovu PrecisionCore glavu štampača. Ova tehnologija nam je omogućila da proizvedemo kancelarijske i industrijske štampače koji koriste raznovrsne tečnosti u definisanim količinama i sa velikom preciznošću.\nGodine 2014. predstavili smo WorkForce Pro seriju poslovnih inkdžet štampača koji koriste našu PrecisionCore tehnologiju i inovativni sistem mastila na dopunu velikog kapaciteta koji minimalizuje potrebu za zamenom potrošnog materijala. Ovi štampači prevazilaze mogućnosti kabastih laserskih štampača u smislu ekoloških prednosti za poslovanje. Naši WorkForce Pro štampači mogu štampati do 75,000 strana bez potrebe za dopunom mastila, štede energiju do 96 odsto, smanjuju emisiju CO2 za 92 odsto i proizvode 95 odsto manje otpada u poređenju sa sličnim, laserskim štampačima.\nMeđutim, nastojimo da pružimo više od tehnologije koja smanjuje uticaj na životnu sredinu. Želimo da promenimo način ponašanja i poslovanja naših klijenata tako što ćemo im ponuditi proizvode, usluge i funkcije koje unapređuju efikasnost kancelarije i doprinose održivijoj budućnosti. Sa tim ciljem, predstavili smo PaperLab, prvi kompaktni kancelarijski sistem koji proizvodi novi papir od iskorišćenog, uništenog papira, bez upotrebe vode. Nadamo se da PaperLab neće samo pretvarati korišćeni papir u novi, već promeniti način na koji poimamo štampanje na radnom mestu. U osnovi ovog ekološkog sistema je nova, dinamična kancelarija koja je efikasnija i koja podržava reciklažu.\nOno što je najbolje, tek dolazi: nastavićemo da unapređujemo naše tehnolohije u sva četiri segmenta (inkdžet, vizuelne komunikacije, nosiva tehnologija i robotika) kako bismo uvećali vrednost za korisnika i doprineli očuvanju životne sredine. Zapravo, mi svakog dana investiramo 1,3 miliona dolara u istraživanje i razvoj, što kao rezultat daje preko 5.000 registrovanih patenata svake godine. Prema poslednjoj evidenciji, dostigli smo cifru od 50.000 živih patenata. Na nivou kompanije, Epson je kroz istoriju pokazao odlične rezultate u sferi ekološke prihvatljivosti. 1988. godine postali smo prva kompanija na svetu koja je objavila da će eliminisati hloro-fluoro-ugljenik (CFC) koji je štetan za ozonski omotač, a već 1992. dobili smo priznanje od strane Američke agencije za zaštitu životne sredine (United States Environmental Protection Agency). Kao odgovor na ozbiljnu pretnju koju predstavlja globalno zagrevanje, potvrdili smo dugoročnu posvećenost očuvanju životne sredine i 2008. godine objavili našu “Ekološku vizuju do 2050.” (Environmental Vision 2050). Deo naše vizije jeste da smanjimo emisiju CO2 za 90 odsto kroz čitav životni vek proizvoda, eliminišemo bilo kakvu emisiju gasova koji nisu CO2 a koji doprinose globalnom zagrevanju, iniciramo projekte koji će čuvati i podržavati biodiverzitet i postarati se da naši proizvodi mogu da se recikliraju. Naši ciljevi su ambiciozni, ali su veliki i ekološki izazovi sa kojima se naša planeta susreće, a oni zahtevaju snažan odgovor i želimo da nastavimo da budemo predvodnici pozitivne promene.\nSmanjivanjem uticaja naših proizvoda, usluga i poslovanja na životnu sredinu, nastavićemo da pomažemo našim korisnicima da postignu svoje ciljeve i kreiriaju viziju budućnosti. Vizija se, međutim, jedino može dostići kada je podržana akcijom, zbog čega pozivam kompanije da više razmišljaju o integrisanju ekološki-efikasne tehnologije u svoju agendu održivosti.\nepson eko tehnologija, epson srbija


Potpredsjednik FED-a podnosi ostavku – Bankar.me\nJanuary 12, 2022 BANKE, SAD, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\nKlaridina ostavka je uslijedila nakon vijesti da je prepravio svoj prethodno podnijeti finansijski izveštaj krajem prošlog mjeseca kako bi prikazao da je prodao jedan fond koji se bavi trgovinom akcijama, a zatim ga brzo otkupio neposredno prije nego što je FED najavio niz spasilačkih programa kako bi zaustavio ekonomske posljedice pandemije koronavirusa.\nNjegov mandat je trebao da istekne 31. januara, a američki predsjednik Džo Bajden (Joe Biden) je nominovao jednog od guvernera Fed Laela Brejnarda (Lael Brainard) da preuzme Klaridino mjesto u upravnom odboru centralne banke.\nZbog ovog „preuranjenog odlaska“ Klarida neće biti na sljedećem redovnom zasijedanju FED za utvrđivanje monetarne politike krajem januara, kada će zvaničnici raspravljati o tome kada da podignu kamatne stope i kako da počnu da smanjuju bilans stanja centralne banke veći od osam biliona dolara.\nNa mjestu potpredsjednika Klarida je predvodio pregled okvira monetarne politike za 2019. godinu i služio kao glavni savjetnik predsjedavajućeg Džeroma Pauela (Jerom Powell), koji je u izjavio da će odlazećeg kolege „ostaviti trajni uticaj u oblasti centralnog bankarstva“.\nIzmeđu ostalog, njemu se daju zasluge što FED više neće reagovati na podatke o zaposlenosti u očekivanju veće inflacije, nego će umjesto toga čekati da se „povećanje cijena materijalizuje“ na tržištu, piše Reuters a prenosi Biznis.rs.\nCentralna banka SAD sada raspravlja o povećanju kamatnih stopa ranije nego što se očekivalo i smanjenju programa otkupa obveznica kasnije ove godine, jer se bori protiv inflacije koja je znatno iznad cilja.\nKlaridin mandat u FED počeo je u septembru 2018. godine, nakon što ga je nominovao bivši predsjednik Donald Tramp (Donald Trump). Radio je kao profesor ekonomije na Univerzitetu Kolumbija i bio generalni direktor u investicionoj kompaniji Pacific Investment Management Company (PIMCO).\nPOJMOVIFED Richard Clarida FED\nPrevious Naslovne strane dnevnih novina za 12. januar\nSljedeći Direktor kompanije Binance među najbogatijim ljudima na svijetu


Radio Romania International - Rumunsko-američki odnosi posle 1945.\nRadio România Internaţional/ Stranice istorije / Rumunsko-američki odnosi posle 1945.\nRumunsko-američki odnosi posle 1945.\nTiok Drugog Svetskog rata bacio je Rumuniju i Sjedinjene Američke Države na suprotne strane Gvozdene zavese.\nZastave Rumunije i SAD\nPosle 1945. godine, Rumunija i Sjedinjene Američke Države su se, bez njihove volje, našle na jednoj i drugoj strani Gvozdene zavese. Tok rata je ih bacio u suprotne tabore, iako je podrška SAD, krajem Prvog svetskog rata, zahvalujući principima predsednika Vilsona, bila odlućujuća u stvaranju Velike Rumunije. Zbog komunističke ideologije, Rumunija i Sjedinjene Američke Države bile su čak na protivničkim pozicijama, iako nisu nikada imale istorijski spor. Osnivanje dva suprotna vojna bloka, a to su NATO i Varšavski Ugovor, dodalo je više napetosti bilateralnim odnosima, posebno '50. godina, kada je staljinizam bio u cvatu u zemljama Centralne i Istočne Evrope. Ali vlasti u Bukureštu i Vašingtonu su posle 1953. godine, kada se politika Moskve promenila usled Staljinove smrti, odlučile da poboljšaju odnose. Diplomata Anton Mojsesku imenovan je za ambasadora Rumunije u Sjedinjenim Američkim Državama 1954. U intervjuu koji je 1995. dao Centru Rumunske radiodifuzije za usmenu istoriju, Anton Mojskesku je govorio o opštoj atmosferi skromnih pokušaja ponovnog približavanja dveju zemalja: ”Treba da kažem da u trenutku kada sam bio imenovan opunomoćeni ministar u Sjedinjenim Američkim Državama, medjunarodna politička atmosfera je bila dosta napeta. Veoma napeti su bili odnosi izmedju dva velika centra moći: s jedne strane bio je NATO na čelu sa Amerikom, a sa druge strane Varšavski Ugovor na čelu sa Sovjetskim savezom. Zato je u Sjedinjenim Državama situacija diplomatskih misija zemalja socijalističkog logora bila veoma teška. U prvom redu, nametnute su stroge restrikcije diplomatama ovih misija, kojima nije bilo dozvoljeno da napuste prestonicu bez specijalnog odobrenja Stejt Departmenta. Mi, na primer, imali smo jednu povlasticu, mogli smo da putujemo samo u Njujork, s obzirom da sam bio i posmatrač pri Ujedinjenim Nacijama, gde Rumunija nije još bila primljena kao punopravni član.”\nAktivnosti rumunske misije u Sjedinjenim Američkim Državama bile su veoma ograničene uporedjenju sa situacijom koja je postojala pre rata. Relaksacija odnosa je bila prvi cilj obeju strana, ali je prvi korak napravila američka strana. Anton Mojsesku je govorio o otvorenošću kojom je bio primljen kod predsednika Ajzenhauera, povodom uručivanja akreditivnih pisama: ”Diplomatsko osoblje sastavljeno je od 7-8 osoba, sem mene, plus supruge. Vojno osoblje je formiramo od tri osobe, takodje sa suprugama, dok ostalo je bilo administrativno osoblje ambasade. Svi smo postali jedna porodica, organizovali smo zajedničke izlete, išli smo na ribolov. U ovom kontekstu došlo je vreme da uručim akreditivna pisma i povodom prijema kod predsednika Sjedinjenih Američkih Država Dvajta Ajzenhauera, bivseg vrhovnog komandanta savezničkih snaga za vreme rata i savezničke ofanzive protiv hitlerizma. On je imao veoma prijateljski stav za vreme razgovora, izrazili smo nadu u razvoj odnosa izmedju Sjedinjenih Američkih Država i Rumunije i u bolje medjusobno poznavanje. Na kraju prijema, predsednik me pozvao da bilo kad i bilo gde posetim Ameriku, ono što je bilo nekako suprotno opštim pravilima nametnutim diplomatama naših zemalja.»\nDrugi cilj rumunske ambasade u Sjedinjenim Američkim Državama je bila infiltracija medju pripadnike rumunske zajednice. Rumunska dijaspora u Americi bila je pretežno antikomunistička i kritično se izijasnila protiv režima u Bukureštu, koji je podržala Moskva. Ali zahvaljujući emocionalnoj strategiji ambasade, neki su se približili politici Bukurešta, rekao nam je bivši ambasador Anton Mojsesku: ”Pokušali smo da uspostavimo kontakte sa što većim brojem Amerikanaca rumunskog porekla. Tesniju vezu imali smo sa uredništvom lista ”Rumunski Amerikanac” (Românul american). Uredništvo je bilo u Ditrojtu, gde je živeo znatan broj Rumuna, većina njih preratni emigranti koji su radili u preduzećima Ford. Na poziv glavnog i odgovornog urednika lista, povodom Medjunarodnog dana žena, zajedno sa mojom suprugom posetio sam Ditrojt. Tamo smo u jednoj sali, grupi od otprilile 250 ljudi, većina njih starijih, koje su ranije otišli zi Rumunije, prikazali smo film sa aspektima iz Rumunije, posebno sa folklorom iz Transilvanije i Moldove. Kada se svetlo zapalilo primetio sam da skoro svi su plakali zbog emocije, bio sam impresioniran, a medju nama je tada uspostavljena jaka veza. Posetio sam neke porodice i fabrike, a tehnologiju koju sam tamo video upotrebio sam za iskustvo našeg zavoda automobila, nakon što sam se vratio u domovinu.”\nPosle decenija ograničene saradnje ili sporova, rumunsko-američki odnosi su stvarno postali ponovo normalni tek posle 1989. godine.


U Aleksincu goreo automobil jednog od rukovodilaca u 'Grameru'\nIzvor: JužneVesti.com, 26.Dec.2018, 12:15\nU Aleksincu goreo automobil jednog od rukovodilaca u "Grameru"\nJoš jedno vozilo bilo je u plamenu prošlog vikenda, a reč je o "fiatu 500l" čiji je vlasnik Dušan Pavlović, Aleksinačanin koji je na rukovodećoj funkciji u fabrici Gramer. Policijska istraga povodom ovog slučaja je u toku.\nKako objašnjava Pavlović, auto mu je goreo u subotu 23. decembra uveče, dok je bio na parkingu zgrade u kojoj stanuje. Odmah je obavestio policiju, a da li je požar na autu podmetnut, >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << pokazaće istraga.\nRukovodilac u fabrici Gramer kaže da ni u koga ne može da uperi prstom zbog toga što mu je buktinja progutala automobil.\nDok policija ne da svoje nalaze i ne završe sa istragom, ne mogu da uperim prstom ni u koga - rekao je Pavlović.\nU niškoj policiji potvrdili su da im je ovaj slučaj prijavljen i da rade na njemu.\nObavešteno je Osnovno javno tužilaštvo u Aleksincu, izvršen je uviđaj i intenzivan rad policije je u toku - rečeno je iz policije.\nPodsetimo, paljenje automobila je na jugu Srbije postala uobičajena stvar. Tako je u plamenu od prošle godine bilo na desetine vozila, a većina njih gorela je u Nišu.\nAleksinac.net: Zapaljeno vozilo u Aleksincu: Izgoreo automobil menadžera "Gramera"\nJuznaSrbija.info: Zapaljeno još jedno vozilo: Izgoreo automobil menadžera aleksinačkog "Gramera"


Dekić: Preko Tekstilca do tri boda - SportSport.ba\nFudbaler Kozare optimističan\nDekić: Preko Tekstilca do tri boda\nPiše: D. Vejo 17.03.2017., 20:15\nFudbaleri Kozare iz Gradiške nemaju šta više da kalkulišu, vrijeme je da se kreće po nove ujedno i prve proljećne bodove.\nNakon poraza u prošlom kolu od ekipe Podrinja u Janji, Velimira Stojnića i njegovi izabranike čeka susret sa Tekstilcem iz Dervente, timom koji igra dosta dobro ove sezone uprkos porazu od Borca u prethodnoj utakmici (0:1).\nGradiščanci su sa šeste, pali na osmu poziciju u Prvoj ligi Republike Srpske. No, ohrabruje činjenica da još uvijek ima vremena za popravni, pa je tako sutrašnji meč sa Dervenćanima odlična prilika da se popravi utisak.\n"Pobjeda je ono što nas zanima. Bitno je da smo svi zdravi i spremni, da nema povreda. Tu je i Igor Makitan naš štoper koji je pauzirao prošlu utakmicu zbog žutih kartona. Jedino što nas zanima to su tri boda koja su nam prijeko potrebna. To je ono o čemu razmišljamo", istakao je za SportSport.ba fudbaler Kozare, Ranko Dekić.\nUtakmica između Kozare i Tekstilca igra se sutra od 14 sati na Gradskom stadionu u Gradišci.\nDefanzivac Kozare Ranko Dekić ove zime se dovodio u vezu sa prijedorskim Rudarom, ali je njegova želja ipak bila da ostane u gradu na Savi.\nFudbaleri Kozare u sklopu 18. kola Prve lige Republike Srpske na svom će terenu dočekati ekipu...\nFudbaleri Kozare iz Gradiške jučerašnjim porazom u Janji (1:0), sa šeste pali su na osmu poziciju...\n12.03.17., D. Vejo


Novi smrtni slučajevi od koronavirusa u Kini, Iranu i Italiji\nUzorci koronavirusa u laboratoriji u Hengjangu, u Kini\nU Kini je zabeleženo 150 novih smrtnih slučajeva od koronaviusa čime je broj umrlih porastao na 2.592, a istovremeno se smanjuje broj novozaraženih, javili su 24. februara kineski zvaničnici, prenosi agencija Frans pres (AFP).\nSvi umrli osim jednog su u centralnoj provinciji Hubej, gde se pojavio novi koronavirus i gde je epicentar epidemije.\nBroj umrlih zabeležen u poslednja 24 časa predstavlja primetno pogoršanje posle 97 umrlih u nedelju.\nNacionalna zdravstvena komisije je takođe saopštila da je u poslednja 24 časa potvrđeno 409 novoobolelih, od kojih je samo 11 van Hubeja. Ta brojka predstavlja znatan pad dnevnih novih zaraženih posle gotovo 650 prijavljenih u nedelju, i time se dovodi do preko 77.000 ukupno zaraženih u kontinenalnoj Kini, van kineskih autonomnih teritorija Hongkonga i Makaoa.\nU više provincija javljeno je da već nekoliko uzastopnih dana nemaju nijedan novi slučaj obolelih od koronavirasa na njihovoj teritoriji.\nSZO: Nesiguran trend opadanja zaraženih koronavirusom\nIako je najveći deo zaraženih i umrlih od novog koronavirusa koji se pojavio u decembru u Hubeju i dalje koncentrisan u Kini, epidemija se širi u svetu.\nOko 1.500 zaraženih i 26 umrlih zabeleženo je van kontinentalne Kine, u više od 25 zemalja i teritorija i pojava novih žarišta i zaraze u Evropi i na Bliskom istoku izazivaju zabrinutost.\nIranska novinska agencija ILNA objavila je 24. februara da je broj smrtnih slučajeva od koronavirusa u gradu Komu porastao na 50.\nTo je znatno više od broja koji su iranske vlasti objavile samo nekoliko sati ranije, kada su potvrdili da je u Iranu zabeleženo ukupno 12 smrtnih slučajeva, a državna televizija se pozivala na izjavu poslanika Asadolaha Abasija koji je rekao da je 47 ukupan broj potvrđenih slučajeva zaraženih u toj zemlji.\nZabrinute zbog širenja virusa u Iranu, oko 40 zaraženih i osam umrlih, više susednih zemalja zatvorilo je svoje granice ili ograničilo razmenu sa Iranom.\nBrisel još 'ne razmatra' restrikcije putovanja unutar Šengena\nU Italiji je umrla šesta osoba, javila je državna medijska kuća RAI, dok zvaničnici ulažu napore da obuzdaju epidemiju u severnom delu zemlje, gde je u poslednja tri dana registrovano više od 150 slučajeva zaraze.\nU izveštaju se navodi da je reč o osobi iz Breše, koja se lečila od kancera.\nU Južnoj Koreji, gde su 763 zaražena a sedam umrlo, broj slučajeva skače poslednjih dana posebno u jugoistočnom gradu Daeguu, gde su stotine vernika jedne hriščanske sekte zaražene.\nKineske vlasti su poslednje dve nedelje stvorile određenu konfuziju o bilansu zaraženih i umrlih u zemlji time što su više puta izmenile svoje metode računanja, navodi Frans pres.


O zapošljavanju posredstvom agencije | Petač, Babić | Paragraf\nMelanija Petač za PRAVO U PRIVREDI\nVerujem da će donošenje Zakona o agencijskom zapošljavanju doprineti unapređenju okvira za poslovanje u Republici Srbiji, kao jedan od preduslova za privredni razvoj, koji između ostalog kreira i niz drugih važnih faktora, a sve u cilju zaštite prava radnika i novog zapošljavanja. To predstavlja još jedan korak ka harmonizaciji zakonodavstva Republike Srbije sa zakonodavstvom Evropske unije u postupku pridruživanja i ujedno jedan od načina kako bi se tržište rada u Republici Srbiji takođe prilagodilo novom sistemu industrijskih odnosa, a u cilju postizanja privrednog razvoja i kreiranja radnih mesta. Stanje u ovoj oblasti, u našoj zemlji je izuzetno loše, obzirom da nema posebno regulisane odgovornosti agencija koje obavljaju poslove privremenog zapošljavanja u svrhu ustupanja radnika poslodavcu korisniku, kao i druge poslove vezane za ljudske resurse prema radno angažovanim licima. To u praksi, zaposlene preko agencije za privremeno zapošljavanje dovodi u svojevrsni diskriminisani položaj. Zarade radnika koji su angažovani preko agencija su daleko niže od zarada zaposlenih koji su u radnom odnosu kod poslodavca korisnika.\nRadnici angažovani preko Agencije ne mogu ostvariti ni druga prava koja imaju zaposleni koji su u radnom odnosu i koja im pripadaju iz radnog odnosa i po osnovu rada, a u skladu sa zakonskom regulativom Republike Srbije. Radnici koje agencija upućuje na rad kod poslodavca korisnika ne mogu ostvariti ni zaštitu svojih prava, kako to mogu ostvariti zaposleni koji su u radnom odnosu.\nObzirom da poslodavci u Srbiji angažuju sve veći broj radnika preko Agencija za privremeno zapošljavanje, neophodno je popuniti pravnu prazninu koja sada postoji u ovoj oblasti u našoj zemlji i izraditi zakon o agencijskom zapošljavanju, kako bi se zakonom regulisala ova materija, osnovni uslovi rada, izjednačili u pravima sa zaposlenima koji su u radnom odnosu kod poslodavca korisnika, kao i osigurala zaštita radnika koji rade preko agencija. Zbog svega toga, neophodno je što hitnije regulisati rad ovih Agencija, ali u skladu sa pravom Evropske unije, a ne samo interesa Poslodavaca. Zato očekujem da će zaposleni donošenjem zakona koji reguliše ovu oblast, imati “pogodnosti”, odnosno da će zaposleni u Agencijama za privremeno zapošljavanje radi ustupanja na privremeni rad poslodavcu korisniku, u velikoj meri biti izjednačeni u pravima iz radnog odnosa i po osnovu rada sa zaposlenima koji su u radnom odnosu kod poslodavca korisnika. Ujedno bi se na taj način stvorili i uslovi da ustupljeni zaposleni imaju veću egzistencijalnu sigurnost od svog rada, jer sada nemaju gotovo nikakvu sigurnost u pogledu svoje budućnosti, što dovodi do toga da teško mogu da podižu kredite, prave dugoročne planove ili rešavaju svoje stambeno pitanje.\nOčekivani efekti primene Zakona o agencijskom zapošljavanju trebalo bi da budu jednak tretman ustupljenih zaposlenih u pogledu ostvarivanja određenih prava iz radnog odnosa i po osnovu rada, prvenstveno osnovni uslovi rada (u skladu sa zakonom kojim se uređuje rad, kolektivnim ugovorom /ili pravilnikom o radu, kao i ugovorom o radu uporednog zaposlenog), a koji se odnose na trajanje radnog vremena, prekovremenog rada, noćnog i smenskog rada, dnevni (nedeljni i godišnji) odmor i druga odsustva, zaradu za obavljeni rad, naknadu zarade i naknadu troškova za dolazak i odlazak sa rada, za ishranu u toku rada, regres za korišćenje godišnjeg odmora, za vreme provedeno na službenom putu u zemlji i inostranstvu, bezbednost i zdravlje na radu, pravo na sindikalno organizovanje i kolektivno pregovaranje, zabranu diskrimininacije, mogućnost usavršavanja.\nU Republici Srbiji materija zapošljavanja, povećanja zaposlenosti i sprečavanje dugoročne nezaposlenosti regulisana je Zakonom o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti. Ovim zakonom određeno je da poslove zapošljavanja obavlja Nacionalna služba za zapošljavanje i Agencije za zapošljavanje. Zakonom o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti regulisano je da Agencija za zapošljavanje obavlja poslove zapošljavanja i to: obaveštavanja o mogućnostima i uslovima zapošljavanja; posredovanja u zapošljavanju u zemlji i inostranstvu; profesionalne orijentacije i savetovanja o planiranju karijere; sprovođenja pojedinih mera aktivne politike zapošljavanja, na osnovu ugovora sa Nacionalnom službom. Prema dostupnim podacima do kojih smo došli iz 2017. god., u Srbiji je registrovana 91 Agencija za posredovanje u zapošljavanju, dok je okvirno 100.000 radnika angažovano preko Agencija u privatnom, ali i u javnom sektoru. Takođe, ni Zakon o radu ne uređuje zapošljavanje u svrhu ustupanja zaposlenih poslodavcima-korisnicima.\nStoga je važno naglasiti razliku između agencija za posredovanje pri zapošljavanju (kako je definisano Zakonom o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti) i agencija za privremeno zapošljavanje (koje će biti regulisano Zakonom o agencijskom zapošljavanju). Kod posredovanja pri zapošljavanju, agencija za posredovanje nije poslodavac zaposlenom. Uloga agencije za posredovanje je ograničena na nastojanje da se povežu lice koje traži zaposlenje i potencijalni poslodavac. Kod agencije za privremeno zapošljavanje lice se zapošljava u agenciji, a zatim se pod određenim uslovima ustupa trećim licima (preduzeću korisniku).\nPrednosti nacrta zakona o agencijskom zapošljavanju su prvenstveno regulisanje materije koja do sada nije bila zakonom regulisana, odnosno regulisanje rada preko agencija i da se osigura zaštita radnika zaposlenih kod Agencija za privremeno zapošljavanje, osiguranjem načela jednakog postupanja. Svrha izrade ovog zakona je regulisanje: rada Agencija za privremeno zapošljavanje radi ustupanja radnika na privremeni rad kod poslodavca korisnika, zasnivanje radnog odnosa sa zaposlenim u cilju njegovog privremenog ustupanja poslodavcu korisniku da pod njegovim nadzorom i rukovođenjem ustupljeni zaposleni privremeno obavlja poslove, odnosa između Agencije i poslodavca korisnika, izjednačavanje prava zaposlenih koje Agencija ustupa na privremeni rad kod poslodavca korisnika sa pravima zaposlenih kod istog poslodavca korisnika, zaštita prava ustupljenih radnika. Što se tiče manjkavosti teksta nacrta zakona, one se odnose na neadekvatno regulisanje: uslova neophodnih za rad agencije, kolektivnih prava ustupljenih zaposlenih, ograničenje broja ustupljenih zaposlenih u odnosu na ukupan broj zaposlenih kod poslodavca korisnika, odgovornost agencije i poslodavca korisnika za isplatu zarade i naknadu štete u vezi sa povredom na radu i profesionalnom bolešću, kao i kaznenih odredbi ovog zakona.\nNa nedavno održanoj javnoj raspravi u Privrednoj komori Srbije u Beogradu predstavnici sindikata su izjavili da je nacrt Zakona protiv radnika i da je otvoren za zloupotrebe. Šta je konkretno sporno u nacrtu i koje su značajne manjkavosti nacrta na koje biste ukazali?\nPrvenstveno moram da naglasim da je javna rasprava bila o verziji nacrta zakona, koji je u većem delu ključnih stvari bio neusaglašen sa socijalnim partnerima, članovima radne grupe, te su i iznete primedbe predstavnika sindikata upravo usmerene na neusaglašene stavove, što u svakom slučaju zaista i otvara prostor za zloupotrebe, kako od strane agencija, tako i od strane poslodavaca korisnika. Nakon kritika koje su na javnoj raspravi uputili predstavnici sindikata, održan je još jedan sastanak radne grupe radi raspravljanja i usaglašavanja stavova oko teksta nacrta, ali zbog nedovoljno vremena, radna grupa nije uspela da predloge razmatra i eventualno usaglasi, te je rad radne grupe okončan.\nRadi sprečavanja različitih vrsta zlouporebe, a pre svega neisplaćivanja zarade zaposlenima od strane agencije, svaka agencija bi u postupku registrovanja i dobijanja licence morala da ostavi depozit u banci kojim bi garantovala isplatu zarada svim radnicima čak i u slučaju svoje nelikvidnosti. Ovakva garancija postoji u brojnim evropskim zemljama, a nivo depozita varira od zemlje do zemlje, i iznosi, na primer, u Sloveniji 30.000 evra, a u Italiji čak do 350.000 evra. Moralo bi da postoji ograničenje u pogledu procenta radnika koji se smeju zaposliti preko agencija, te predstavnici sindikata insistiraju na tome da bi trebalo ograničiti procenat zaposlenih preko agencija na 10% od ukupnog broja zaposlenih kod istog poslodavca korisnika. Ukoliko bi se ovo ograničenje uvelo, smanjila bi se mogućnost poslodavaca da preko agencija zapošljavaju radnike čak i za one pozicije za koje su im potrebni stalni radnici. U Norveškoj je zakonom određeno da ukoliko zaposleni preko agencije čine više od 10% ukupne radne snage određene kompanije i ukoliko su angažovani na period duži od godinu dana, poslodavac mora da dobije odobrenje od predstavnika reprezentativnog sindikata za ovakvu vrstu angažovanja radnika. Poslodavac koji koristi usluge agencije ne bi smeo da bude lice povezano sa tom agencijom, u skladu sa definicijom povezanog lica koja već postoji u Zakonu o privrednim društvima, čime bi se sprečilo da poslodavci osnivaju “ćerke firme” preko kojih bi simulovano angažovali svoje radnike. Ovu situaciju upravo imamo u našoj zemlji, gde su velike privatizovane kompanije otpustile veliki broj stalno zaposlenih svojih radnika, da bi ih nakon toga ponovo zaposlili preko agencija za neuporedivo nižu zaradu. Ujedno je ovo ograničenje od 10% neophodno kako bi se zaštitio i položaj stalno zaposlenih kod poslodavca korisnika.\nZa radnike angažovane preko agencije morali bi da važe odgovarajući kolektivni ugovori koji su već na snazi kod poslodavca korisnika ili u grani u kojoj se angažuju, a ovi radnici bi trebalo da imaju pravo da se sindikalno organizuju i kod poslodavca za kog rade, i na nivou agencije sa kojom sklapaju ugovor. Na ovaj način bi se štitilo njihovo ustavno pravo na slobodu sindikalnog organizovanja i prava na štrajk, i ostavila bi im se veća mogućnost da se efikasno organizuju u sindikalna udruženja koja bi štitila njihova prava. Radnici “na lizing”, zbog samog karaktera svog radnog odnosa, kraće vreme provode na istom radnom mestu, češće menjaju poslodavce i ne stižu da izgrade odnose poverenja sa kolegama neophodne za sindikalno organizovanje, a sa druge strane su podložniji pritiscima poslodavaca, baš kao i svi zaposleni na privremenim i povremenim poslovima, zato što stalno zavise od potpuno jednostrane odluke poslodavca da li će im ugovori biti produženi, ili prekinuti bez ikakvog obrazloženja i prava žalbe, pa samim tim nemaju praktično nikakav prostor da jasno artikulišu svoje zahteve i zajednički se bore za svoja prava. Zato im je neophodna zaštita sindikata, koji moraju imati pravo da ih štite.\nUkoliko kazne nisu dovoljno visoke ili se ne vrši adekvatna kontrola primene zakona, ovakve odredbe se mogu lako zloupotrebiti. Da bi se pravila poštovala neophodno je, naravno, da postoje institucije, kadrovski i finansijski osposobljene, da kontrolišu primenu zakona u stvarnosti. Inspekcija rada u stanju u kome je danas, svakako nema dovoljno kapaciteta da kontroliše da li je radnik zaista angažovan za privremene i povremene poslove, ili radi za stalno simulirajući “rad na lizing”, tako da borba protiv zloupotreba u ovoj oblasti presudno zavisi od osnaživanja Inspekcija da se kompetentno bavi svojim poslom. Pored neizostavne uloge nadležne državne inspekcije, još jednom ističem neophodnost da se sindikatima omogući da vrše kontrolu primene određenih zakonskih odredbi i brinu se o zaštiti prava ustupljenih radnika, budući da se radi o izuzetno ugroženoj kategoriji radnika, i da zloupotreba njihovog nesigurnog položaja ima dalekosežne posledice na nivo prava svih zaposlenih.\nDa bi efekat zakona o agencijskom zapošljavanju bio potpun, njegovo usvajanje bi morala da prati izmena, ili donošenje propisa koji regulišu angažovanje radnika preko studentskih ili omladinskih zadruga, položaj radnika zaposlenih na poslovima obezbeđenja i održavanja, kao i brojnih drugih žarišta “prekarnog rada”. U verziji nacrta zakona o agencijskom zapošljavanju, navedene kategorije su potpuno preskočene, a jedino se njihovim uključivanjem u sveobuhvatni sistem zaštite radničkih prava, mogu sprečiti dalje zloupotrebe od strane poslodavaca.\nJedino stalno zaposlenje može pružiti radnicima sigurnost i slobodu u radu i životu, i ono bi trebalo da predstavlja pravilo, a sve ostale vrste povremenog i nestandardnog zaposlenja bi morale da budu izuzetak, koji se koristi samo onda kad za njim postoji stvarna potreba i nedvosmisleni obostrani interes poslodavaca i radnika. Najdelotvorniji način da se poslodavci destimulišu od zloupotrebe agencijskog rada je da se propišu posebni nameti za ovu vrstu rada, kako bi se on učinio skupljim u odnosu na redovno zapošljavanje.\nPrema podacima kojima raspolažu predstavnici sindikata, do sada je najveći broj radno angažovanih preko agencija u sledećim delatnostima: trgovina na veliko i malo, popravka motornih vozila, prerađivačka industrija, građevinarstvo, snabdevanje električnom energijom, saobraćaj, rudarstvo, administrativne i pomoćne uslužne delatnosti. Prema Anketi o radnoj snazi, najveći procenat radno angažovanih preko agencija je u sektoru usluga, dok je nešto manji procenat angažovan u sektoru industrije.\nNa koji način smatrate da može da se prevaziđe problem takozvanih lizing radnika u osnovnoj delatnosti poslodavca?\nMislim da nije moguće u potpunosti eliminisati problem radnika “na lizing” u osnovnoj delatnosti poslodavca korisnika, ali da je izvodljivo da se spreči ili barem svede na najmanju moguću meru, zloupotreba angažovanja radnika preko Agencija za obavljanje poslova u osnovnoj delatnosti kod poslodavca korisnika. Ovo je moguće tako što bi Zakon o agencijskom zapošljavanju, morao precizno da reguliše koji su to objektivni i opravdani razlozi, ili nastupanje određenog događaja, u kom slučaju bi poslodavac korisnik mogao da angažuje radnika preko agencije za privremeno obavljanje poslova u svojoj osnovnoj delatnosti. Isto je regulisano i Zakonom o radu, kada je definisan radni odnos na određeno vreme. Na ovaj način bi bilo moguće svesti zloupotrebu radnog angažovanja radnika preko agencija u osnovnoj delatnosti poslodavca korisnika, uz naravno veću kontrolu primene zakona od strane nadležnih inspekcijskih organa.\n7. Na koji način može da se prevaziđe problem nesigurnosti isplate ličnih dohodaka preko agencije u slučaju da agencija iznenada prestane sa radom?\nZakonom o radu regulisano je, da je poslodavac dužan da zaposlenom prilikom svake isplate zarade i naknade zarade dostavi obračun, da je to dužan da uradi i za mesec za koji nije izvršio isplatu, kao i da obračun zarade i naknade zarade koje je dužan da isplati poslodavac u skladu sa zakonom predstavlja izvršnu ispravu. To znači da zaposleni može na osnovu tog dokumenta da izvrši naplatu svog potraživanja (zaradu i naknadu zarade) od poslodavca, u postupku izvršenja, direktnim skidanjem sredstava sa računa poslodavca. Međutim, pošto je nacrtom Zakona o agencijskom zapošljavanju, pravi poslodavac zaposlenom, Agencija, jer je ustupljeni zaposleni u radnom odnosu u Agenciji (zaključuje ugovor o radu sa Agencijom), a zatim se ustupa poslodavcu korisniku radi privremenog obavljanja poslova pod njegovim nadzorom i rukovođenjem, to se s pravom nameće pitanje šta se dešava u slučaju da Agencija nema novčanih sredstava za isplatu zarade, ili da iznenada prestane sa radom. Na osnovu iskustva iz dosadašnje prakse, ovaj problem je moguće rešiti tako što će Zakonom o agencijskom zapošljavanju biti definisana solidarna odgovornost za isplatu zarade, naknade zarade i naknade troškova, kako Agencije (kao poslodavca) tako i poslodavca korisnika (kod koga se zaposleni upućuje na privremeni rad). To znači da bi zaposleni na osnovu obračuna zarade kao izvršne isprave mogao u postupku izvršenja, da traži naplatu svog potraživanja solidarno od Agencije i poslodavca korisnika, pa u slučaju da na računu Agencije nema sredstava za ovu isplatu ili je Agencija iznenada prestala sa radom, onda bi taj iznos zaposleni mogao da naplati direktnim skidanjem sredstava sa računa poslodavca korisnika.\nRadi sprečavanja različitih vrsta prevara, a pre svega neisplaćivanja zarade zaposlenima od strane agencije, naš predlog je između ostalog bio da je agencija dužna da u postupku registrovanja i dobijanja licence za rad, dostavi dokaz o bankarskoj garanciji, kojom bi garantovala isplatu zarada svim radnicima u slučaju svoje nelikvidnosti, kao i u slučaju iznenadnog prestanka sa radom.\nDa li su nakon učestvovanja u javnoj raspravi uzete u obzir primedbe sindikata na nacrt zakona i na koje je još odredbe nacrta najviše ukazivano kao na problematične?\nKao što sam prethodno navela, verujem da je postojala želja da se na još jednom sastanku radne grupe, raspravi o argumentovanim predlozima sindikata, ali kako je na raspolaganju bio izuzetno kratak vremenski termin, to je bilo nemoguće raspravljati o našim predlozima.\nKojim ste se direktivama EU i preporukama Međunarodne organizacije rada vodili prilikom izrade nacrta i da li su novi instituti koji se predviđaju nacrtom Zakona već zaživeli u EU?\nPrethodno moram da naglasim, da Republika Srbija u postupku pridruživanju Evropskoj uniji, ima obavezu da uskladi svoje zakonodavstvo sa zakonodavstvom Evropske unije, a pravne tekovine EU čini primarno i sekundarno zakonodavstvo. Primarno zakonodavstvo čine ugovori kojima je osnovana Evropska unija, Evropska ekonomska zajednica i Evropska zajednica za atomsku energiju, kao i međunarodni sporazumi koje su potpisale evropske zajednice i države članice i principi na kojima je Unija zasnovana. Sekundarno zakonodavstvo čine akti koje su doneli organi EU, a to su uredbe, direktive, odluke i preporuke.\nDirektive su akt EU, kojim se propisuje cilj koji se treba dostići i vreme u kome se to mora uraditi i obavezujuće su za države članice, ali se one implementiraju u domaće zakonodavstvo donošenjem zakona.\nMaterija rada preko agencija za privremeno zapošljavanje, regulisana je Konvencijom Međunarodne organizacije rada (MOR) broj 181 o privatnim agencijama za zapošljavanje (koju je naša zemlja ratifikovala 20.02.2013. godine) i Direktivom Evropskog Parlamenta i Veća 2008/104 od 19.11.2008. god. o radu preko preduzeća za privremeno zapošljavanje.\nDirektiva 2008/104/EZ definiše: opšti okvir za rad agencija za privremeno zapošljavanje, restrikcije i zabrane u vezi sa radom agencija za privremeno zapošljavanje, propisuje princip jednakog tretmana u pogledu uslova rada i zapošljavanja između radnika agencija za privremeno zapošljavanje i radnika direktno zaposlenih u korisničkom preduzeću, pristup zapošljavanju, kolektivnim olakšicama i stručnim obukama, predstavljanje radnika agencija za privremeno zapošljavanje, administrativnu i sudsku zaštitu.\nImplementacija Direktive 2008/104 je zaživela u zemljama Evropske unije, jer su u skladu sa članom 11. Direktive, države članice bile u obavezi da donesu zakone i druge propise potrebne radi usklađivanja s ovom Direktivom do 5. decembra 2011. god. Međutim, ono što je takođe vrlo važno istaći, jeste da su države članice pokazale različite pristupe koje u pogledu kako suštinskih tako i proceduralnih i institucionalnih propisa za oblast Agencija za privremeno zapošljavanje. Brojne različitosti između zemalja u oblasti rada Agencija za privremeno zapošljavanje, upravo ukazuju njihove različite zakonodavne i socio-ekonomske tradicije, kao i raznovrsne privredne odnose i kolektivne sisteme pregovaranja. Direktiva prihvata takve okolnosti, jer zemljama članicama omogućava mnogo prostora za manevar u prenošenju njenih odredbi, što je od suštinskog značaja.\nU nekoliko poslednjih decenija, u razvijenim i u državama u razvoju, došlo je do očiglednog pomeranja od standardnog zapošljavanja ka zapošljavanju radnika “na lizing”. Rast zapošljavanja radnika “na lizing”, je razlog za zabrinutost, jer se takvi radni aranžmani povezuju sa većom nesigurnošću za radnike u poređenju sa standardnim zaposlenjem. S druge strane, mogu se pojaviti i značajne posledice za kompanije, naročito ako dobar deo radne snage angažuju preko agencije. Osim toga, ono što može biti poželjno i korisno za jednog radnika ili preduzeće, posebno kratkoročno, dugoročno može da ima negativne posledice za privredu države. Te negativne posledice obuhvataju nedovoljna ulaganja u inovacije, usporavanje rasta produktivnosti, rizike za održivost sistema socijalnog osiguranja, povećanu promenljivost na tržišu rada i loše ekonomske rezultate, što može imati važne posledice za društvo u celini. Analiza celokupnih efekata ove vrste angažovanja radnika na razvoj društva, ukazuje na to da se u državama EU, smanjuje broj radno angažovanih preko agencija. U Evropskoj uniji udeo agencijskih radnika u ukupnom broju zaposlenih iznosi u proseku 1,6%, dok recimo u Nemačkoj čak 2,2% zaposlenih čine radnici koji rade preko agencija, a u Velikoj Britaniji 3,8%.\nO budućem angažovanju Saveza Samostalnih Sindikata Srbije\nSavez samostalnih sindikata Srbije, kao reprezentativna sindikalna centrala i socijalni partner, u tripartitnom dijalogu sa ostalim socijalnim partnerima (Vladom Republike Srbije i Unijom poslodavaca), imala je svoje predstavnike u Radnoj grupi za izradu Nacrta Zakona o agencijskom zapošljavanju. Svojim argumentovanim predlozima smo pokušali da doprinesemo izradi što kvalitetnijeg teksta nacrta zakona, ali nažalost moram da skrenem pažnju, da nismo uspeli da usaglasimo svoje stavove i predloge po određenim veoma značajnim pitanjima u ovoj materiji. S obzirom na navedeno, a nakon okončane javne rasprave o predloženom nacrtu zakona, stalno Radno telo Socijalno ekonomskog Saveta odbilo je da da saglasnost na isti tekst, te i Socijalno ekonomski Savet Republike Srbije na svojoj poslednjoj sednici u 2018. godini, nije dao pozitivno mišljenje na nacrt Zakona o agencijskom zapošljavanju. Naše buduće aktivnosti će zavisiti od sledeće odluke i aktivnosti nadležnog ministarstva. U svakom slučaju, Savez samostalnih sindikata Srbije, nastaviće sa dosadašnjim radom i sprovođenjem svih aktivnosti, koje su neophodne za zaštitu radnika, ostvarivanje njihovih prava iz radnog odnosa i po osnovu rada, za poboljšanje sigurnosti, bezbednosti i zaštiti zdravlja na radu, kao i svim drugim neophodnim aktivnostima za poboljšanje materijalnog položaja i socijalne sigurnosti zaposlenih.\nMarijanti Babić za PRAVO U PRIVREDI\nDa li smatrate da će Zakon unaprediti okvir za poslovanje u Republici Srbiji, i koje pogodnosti će od njega imati poslodavci?\nImajući u vidu da ovaj oblik angažovanja radnika odavno postoji u praksi, ali bez ikakvog pravnog okvira, što je omogućilo brojne zloupotrebe, očekuje se da će donošenje ovog zakona konačno uvesti red u ovu oblast i da će svaka ko omogućiti, kako poslodavcima tako i zaposlenima, da na informisan način donose odluke kada je reč o ovom načinu angažovanja radnika. Donošenjem Zakona biće po prvi put jasno koja su to prava i obaveze poslodavca korisnika, poslodavca agencije i samih ustupljenih zaposlenih i uz takve okvire, koji su usklađeni sa zakonodavstvom Evropske unije, nadamo se da će ovaj vid angažovanja radne snage dobiti neko svoje novo mesto i svrhu na tržištu rada i da neće više biti omražen zbog brojnih zloupotreba u prošlosti.\nMeđutim, da bi jedan zakon doneo bilo kakve pogodnosti i da bi uspostavio pravnu sigurnost za sve one čije interese i prava reguliše, isti mora biti nedvosmislen, jasan za tumačenje, kao i da ne ostavlja mesta za različite interpretacije u toku primene (što je u dosadašnjoj praksi sa drugim zakonima dovodilo do različite primene u istim situacijama, do zloupotreba, ili do ne tako retkog subjektivnog tumačenja u zavisnosti od organa koji tumači određene odredbe). Američka privredna komora u Srbiji prepoznaje i izražava podršku naporima koje je Ministarstvo rada uložilo u pripreme Nacrta Zakona. Sve članice Američke privredne komore u Srbiji veruju da je konstruktivan dijalog svih strana neophodan u formulisanju zakonskog teksta, kako bi on u podjednakoj meri štitio prava radnika i poslodavaca i sprečio zloupotrebe u praksi. Ovo posebno imajući u vidu da se naša poslovna asocijacija godinama zalaže za uspostavljanje standarda koji se u ovoj oblasti poštuju u zemljama Evropske unije.\nKoji su očekivani efekti primene Zakona o agencijskom zapošljavanju kada bude donet, sa aspekta poslodavaca?\nOno što je izvesno jeste da će primena principa jednak tretman - jednaka zarada, uz plaćanja agencijske provizije, povećati troškove zapošljavanja preko agencije i time učiniti skupljim ovaj vid angažovanja od direktnog ugovora o radu sa zaposlenim, te očekujemo da će ovo novo pravilo dovesti do značajnog opadanja u broju radnika angažovanih preko agencija.\nSvakako kao prednost vidimo činjenicu da će Zakon na predvidiv način urediti angažovanje radnika preko agencija i time sprečiti potencijalne zloupotrebe, koje su u prošlosti stvarale negativnu percepciju o ovom, često jedino mogućem, načinu angažmana radnika. Što se tiče mana, na prvom mestu bih istakla nedovoljno preciziranje određenih odredbi, jer smatramo da će, i pored svih napora radne grupe, nažalost određene nedorečenosti verovatno dovesti do nejasnoća u pogledu primene, bar dok se ne ustali određena praksa. Kao manu takođe ističemo i insistiranje na uvođenju kvota, koje je po našem mišljenju nepotrebno u situaciji u kojoj će svakako angažovanje radnika preko agencija za zapošljavanje biti skuplje, te stoga kompanije koje će na ovaj način angažovati radnike sigurno imaju ozbiljan poslovni razlog da to učine. Činjenica koja ne ide u prilog uvođenju kvota je i to da od zemalja Evrope zakonsko ograničenje kvotama postoji samo u Bugarskoj i u Sloveniji. U Bugarskoj je maksimalni broj ustupljenih zaposlenih ograničen na do 30% od ukupnog broja zaposlenih kod poslodavca korisnika. U Sloveniji je pak ograničen jedino broj ustupljenih zaposlenih koji imaju zaključen ugovor o radu na određeno vreme i to na 25% od ukupnog broja zaposlenih, a od bilo kakvog ograničenja su izuzeti poslodavci koji zapošljavaju 10 ili manje zaposlenih. Dakle, osim pomenuta dva izuzetka, nijedna zemlja u Evropi zakonom nije uvela kvote, jer je prepoznato da je dovoljno da se ustupljenim zaposlenima obezbedi da imaju isti nivo zarade i iste pogodnosti kao i uporedni zaposleni, te da pitanje obima korišćenja ovakvog vida angažovanja radne snage treba prepustiti isključivo tržištu i njegovim potrebama.\nUvođenjem kvota nanosi se šteta kako poslodavcima korisnicima, tako i samim zaposlenima koji rade preko agencija, ali i celokupnoj privredi i državi iz razloga koje smo navodili u toku javne rasprave, a koji su realna potreba privrede.\nNa nedavno održanoj javnoj raspravi u Privrednoj komori Srbije u Beogradu, predstavnici sindikata su izjavili da je nacrt Zakona protiv radnika i da je otvoren za zloupotrebe. Da li postoje neke sporne i problematične odredbe na koje biste Vi ukazali?\nSvesni smo činjenice da je kod pripreme ovako značajnih propisa veoma teško pomiriti, ili bar približiti, stavove predstavnika sindikata i poslodavaca (i to svakako nije situacija samo u našoj zemlji). Takođe, činjenica je da je zbog nepostojanja odgovarajućeg pravnog okvira bilo i dosta zloupotreba ovog koncepta angažovanja radnika u praksi. Ono što je možda dovelo do nesporazuma u toku pripreme nacrta zakona i javne rasprave jeste da su određeni predstavnici različitih zainteresovanih strana pristupili radu i raspravi bez dovoljnog razumevanja promene koja se uvodi principom jednak tretman - jednaka zarada. Na osnovu komentara koje smo čuli, deluje da je najveća bojazan predstavnika sindikata da će ovaj vid angažovanja radnika postati dominantan u odnosu na direktno zapošljavanje radnika kod poslodavaca korisnika. Međutim, razlozi zbog kojih kompanije angažuju zaposlene preko agencija za zapošljavanje su različiti - od angažmana radnika na periodičnim poslovima ili poslovima koji zahtevaju veći stepen fleksibilnosti nego što dopušta ugovor o radu, do zapošljavanja u fazi ulaska kompanija na tržište, a dok se ne obezbede tehnički uslovi za zapošljavanje stalno zaposlenih. Ovde su posebno istaknute situacije multinacionalnih kompanija, kojima korporativne procedure ne omogućavaju otvaranje novih radnih mesta. Naime, uprkos objektivnoj potrebi za dodatnim radnicima, često te kompanije imaju zabranu zapošljavanja od centrale. S druge strane, putem angažovanja radnika preko agencija, daje im se mogućnost fleksibilnijeg radnog angažovanja, koja se na drugačiji način prikazuje u finansijskim izveštajima. Kao što sam već napomenula, ako je ovaj način angažovanja skuplji, pretpostavka je da poslodavac korisnik ima validan poslovan razlog za to. Sa druge strane, svima je u koristi, a posebno sindikatima i zaposlenima da se otvara što više radnih mesta i da fleksibilnošću Republika Srbija privuče još više velikih stranih, ali i domaćih investicija, što bi u budućnosti dovelo i do otvaranja većeg broja radnih mesta na neodređeno.\nKakvu saradnju očekujete u budućnosti između Agencije i poslodavaca korisnika?\nAgencije i poslodavci korisnici već imaju uspostavljenu saradnju, posebno kada je reč o Agencijama i poslodavcima korisnicima koji posluju u okviru multinacionalnih korporacija s obzirom da su to poslovni odnosi kreirani na globalnom nivou. Međutim, u periodu između usvajanja i početka primene Zakona o agencijskom zapošljavanju i Agencije i poslodavci korisnici će morati da još jednom provere usaglašenost postojećih poslovnih odnosa sa novim pravilima. Sigurna sam da članice Američke privredne komore u Srbiji već preduzimaju određene radnje u cilju usklađivanja s obzirom da korporativna odobrenja potrebna za usklađivanja ove vrste znaju da oduzmu dosta vremena u praksi.\nŠta biste izdvojili kao najveći problem poslodavaca u Srbiji i na koji način će novi Zakon o agencijskom zapošljavanju doprineti donošenju rešenja, koje bi dovelo do ostvarivanja boljih uslova poslovanja za sve?\nPraksa je pokazala da postoji potreba za fleksibilnim oblicima zapošljavanja. Poslodavci su se odlučivali na angažovanje radnika preko agencija do sada iz različitih razloga. Jasno nam je da je osnovna namera zakonodavca da se konačno reguliše ovakva vrsta radnog angažovanja, da se zaštite prava radnika i da se stane na put brojnim zloupotrebama u ovoj oblasti. Međutim, bojimo se da će ograničenje koje je uvedeno u nacrt Zakona dovesti do situacije da se na tržištu uspostavi nova praksa zloupotrebe instituta privremenih i povremenih poslova i to čak u većim razmerama nego ranije. Uzimajući u obzir dalekosežan uticaj koje ovo ograničenje može imati na nivo nezaposlenosti, prihode budžeta Republike Srbije i prava radnika u Srbiji, smatramo da ovakvo rešenje ne bi smelo da bude usvojeno i stoga smo predlagali njegovo brisanje iz Nacrta zakona, tj. potpuno ukidanje kvote za broj ustupljenih radnika.\nKoje troškove, a koje olakšice za poslodavca korisnika donosi Zakon o agencijskom zapošljavanju?\nPostojanje jasnih pravila igre u ovoj oblasti će se svakako smatrati olakšanjem poslovanja poslodavaca korisnika, međutim, kao što sam već pomenula za one poslodavce korisnike koji do sada nisu postupali u skladu sa Evropskom tekovinom - jednak tretman, jednaka zarada - donošenje Zakona o agencijskom zapošljavanju donosi dodatne troškove.\nZa koje poslove očekujete da će biti najveća potražnja za zaposlenima posredstvom Agencije?\nPretpostavljamo da će to biti pre svega periodični poslovi kao i pomoćni poslovi koji ne predstavljaju osnovnu delatnost poslodavca korisnika. Takođe, na osnovu dosadašnje prakse, očekivano je da će ga strani investitori koji razmatraju dolazak u našoj zemlji koristiti kao način angažovanja radnika u toku perioda posmatranja potencijala našeg tržišta i pribavljanja informacija koje su im neophodne radi donošenja odluke o potencijalnoj investiciji kao i obimu investicije u Republici Srbiji.\nNa koji način smatrate da mogu da se prevaziđu problemi koji mogu nastati za poslodavca prilikom primene Zakona?\nUkoliko ostanu neke odredbe koje za sada deluju nedovoljno precizne, ujednačena praksa državnih organa koji će nadzirati primenu odredbi zakona će biti ključna. Samo ujednačenom praksom moći ćemo da kažemo da u ovoj oblasti zaista postoji pravna sigurnost ka kojoj stremimo.\nO budućem angažovanju Američke privredne komore u Srbiji...\nKreiranje uslova za nove investicije, održivo poslovanje i nova radna mesta će i u narednom periodu biti misija Američke privredne komore u Srbiji. Kroz konstruktivan i otvoren dijalog sa Vladom Republike Srbije, AmCham će nastaviti da zagovara stvaranje veće predvidivosti za privrednike, donošenje kvalitetnih propisa, jačanje institucija i vladavinu prava. U fokusu Odbora za radno pravo će i dalje biti kontinuirano praćenje radnog zakonodavstva, poput najavljenih izmena i dopuna Zakona o radu, kreiranja efikasnijeg i pristupačnijeg pravnog okvira za obavljanje stručnih praksi, smanjenje i digitalizaciju važećih administrativ nih procedura, kao i olakšavanje implementacije postojećih radno pravnih propisa.


Spor kompanije Apple i švajcarske železnice SBB oko dizajna sata\nSpor kompanije Apple i švajcarske železnice SBB oko dizajna sata – Personal magazin\nKompanija Apple, inače velo osetljiva na zaštitu vlastitoga dizajna, postigla je dogovor i sme na svojim proizvodima upotrebljavati sliku sata sa željezničke stanice, zaštićeni znak švajcarske železnice SBB-a. SBB ima…\nKompanija Apple, inače velo osetljiva na zaštitu vlastitoga dizajna, postigla je dogovor i sme na svojim proizvodima upotrebljavati sliku sata sa željezničke stanice, zaštićeni znak švajcarske železnice SBB-a.\nSBB ima prava na dizajn ciriškog inženjera Hansa Hilfikera iz 1944. Železnica je u junu objavila da će možda tužiti Apple jer se taj sat pojavio na novom operativnom sistemu za iPad.\n(Credit: Apple/Mondaine )\n“Za upotrebu sata na nekim Appleovim proizvodima, poput iPada i iPhonea, strane su postigle dogovor koji omogućuje Appleu da se služi staničnim satom SBB-a u skladu sa ugovorom o licenci”, objavio je SBB u petak. Cena naknade za licencu i ostale pojedinosti toga dogovora ostaju tajne.\nSpor kompanije Apple i švajcarske železnice SBB oko dizajna sata was last modified: October 13th, 2012 by Redakcija\nAnonymous Group prekida saradnju sa WikiLeaksom


LSV: Beogradu budžetska rezerva, a ostale opštine na doboš - Izazov\nBeta 22. oktobra 2017. 13:20\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) upitala je danas ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu Branka Ružića da li je glasao za odobravanje isplate 100 miliona dinara iz budžetske rezerve gradu Beogradu na poslednjoj sednici vlade i zbog čega se najbogatijoj sredini u Srbiji odobravaju velike isplate iz budžetske rezerve, dok većina opština i gradova „gotovo izdiše“.\n„Za neverovati je činjenica da se najbogatijoj sredini u Srbiji odobravaju velike isplate iz budžetske rezerve, dok većina lokalnih samouprava finansijski gotovo izdiše. Ministar Ružić bi morao da zna da grad Beograd u ukupnom dugu svih lokalnih samouprava u Srbiji učestvuje sa više od 78 odsto“, naveo je u saopštenju funkcioner LSV-a Aleksandar Marton.\n„Takodje, pošto se sedište ministarstva kojim Ružić rukovodi u Beogradu, sigurno su mu poznati veliki infrastrukturni radovi, megaprojekti na obali Save, stambeno poslovni objekti, preskupe muzičke fontane… Ima li takvih projekata u drugim delovima države?“, upitao je Marton.\nDodao je da LSV insistira da ministar Ružić pod hitno odgovori zašto su tako velike isplate iz budžetske rezerve potrebne Beogradu, a ne Alibunaru, Senti, Kniću ili Priboju, jer su po Ustavu Srbije svi gradjani ravnopravni.


Rusija pravi -suvereni- internet | Infomedia Balkan\nNauka i tehnologija | 13.Feb.2019 - 11:31 h\nNavodni cilj zakona je da omogući državi da se zaštiti od strane agresije u digitalnoj sferi.\nRuski poslanici su juče podržali jaču kontrolu Interneta u cilju odbrane od stranog miješanja, u nacrtu zakona koji bi, kako kažu kritičari, mogao poremetiti ruski internet i biti korišten za gušenje suprotstavljenih glasova.\nZakon, koji su neki ruski mediji uporedili sa onlajn „gvozdenom zavjesom”, prošao je prvo od tri čitanja u donjem domu parlamenta.\nCilj je da se ruski internet saobraćaj i podaci rutiraju preko tačaka koje kontrolišu državne vlasti i predlaže izgradnju nacionalnog sistema Internet domena kako bi se omogućio nastavak funkcionisanja mreže i u slučaju da država bude odsječena od strane infrastrukture.\nNacrt zakona je sastavljen u odgovoru na ono što njegovi kreatori opisuju kao agresivnu novu američku nacionalnu stretegiju sajber bezbjednosti usvojenu prošle godine.\nPoslanici su posebno zabrinuti da bi optužbe Zapada povodom ruskog hakovanja mogle dovesti do osvetničkih sajber napada i pokušavaju da smisle način da izoluju ruski internet po potrebi.\nMnogi posmatrači misle da je novi zakon još jedan korak ka cilju imitiranja Velikog zaštitinog zida u Kini koji korisnicima interneta u državi ograničava pristup sadržaju za koji vlasti procijene da je štetan.\nU kineskom sistemu, određene ključne riječi su blokirane, a korisnisci se ne mogu povezati sa sajtovima koju su na crnoj listi, uključujući Fejsbuk.\nGrupa Agora za zaštitu ljudskih prava je ranije ovog mjeseca saopštila da je zakon jedan od nekoliko novih pravnih akata sastavljenih u decembru koji „ozbiljno prijete internet slobodi”.\nVlasti su već blokirale stranice opozicionih figura poput Alekseja Navaljnog. Sastavljena je opsežna crna lista zabranjenih sajtova, a od popularnih blogera traže da se registruju kod države.\nMladi Rusi su suočeni sa novčanim kaznama i zatvorom zbog objava na društvenim mrežama u kojima ismijavaju Kremlj ili crkvu, a državna agencija za nadzor komunikacija, Roskomnadzor, nije uspjela da blokira Telegram, popularni servis za razmjenu poruka. Agencija je postala poznata po zabrani ekstremističkog govora i kritike na račun Kremlja.\nRusko udruženje industrijalca i preduzetnika je saopštilo da je zakon veći rizik za funkcionisanje ruskog interneta nego navodne prijetnje od zapadnih država koje bi trebalo da spriječi.\nNacrt zakona takođe predlaže instaliranje mrežne opreme koja bi mogla da identifikuje izvor internet saobraćaja i takođe blokira zabranjeni sadržaj.\nPredlog zakona, koji još može biti izmijenjen, mada se očekuje da prođe, dio je inicijative zvaničnika da povećaju ruski „suverenitet” nad svojim segmentom interneta.\nRusija je uvela stože internet zakone u posljednjih pet godina, zahtijevajući od pretraživača da brišu neke rezultate pretraživanja, od servisa za poruke da dijele šifre sa službama bezbjednosti, a od društvenih mreža da lične podatke ruskih korisnika pohranjuju na servere unutar države.\nIsključenje sa mreže da bi se testirali kapaciteti\nRuski sajt RBC je objavio da vlasti planiraju privremeno isključenje interneta kako bi se testirali kapaciteti sajber odbrane i analizirala spremnost države za zakon o suverenom internetu.\nGrupa velikih privatnih i državnih telekomunikacionih agencija na čelu sa Natalijom Kasperski, jednim od osnivača kompanije Kasperski Lab, proizvođača antivirus programa kojeg je američka vlada zabranila, odlučila je da obavi eksperiment prije prvog aprila.\nKratkoročno, planirano isključenje uglavnom ima za cilj da ublaži strah domaćih provajdera internet usluga da bi im zakon mogao nametnuti ogromne troškove i naškoditi pouzdanosti ruskog interneta.\nEskperti kažu da je razvoj takvih kapaciteta, ako ne nemoguć, u najmanju ruku izuzetno skup i mogao bi dovesti do velikih poremećaja u radu interneta. Takođe postoji prijetnja cenzure, jer bi sistem pratio Roskomnadzor, kojem bi bilo omogućeno da filtrira strani sadržaj koji joj se ne sviđa.\nVisoki ruski zvaničnici su upozoravali da bi im neka vrsta isključenja mogla biti nametnuta. German Klimenko, savjetnik predsjednika Vladimira Putina za internet, rekao je prošle godine da bi zapadne države mogle „pritisnuti dugme” da isključe Rusiju sa globalnog interneta. Putin je ranije rekao za Internet da je „projekat CIA”.\nAndrej Klishas, senator i jedan od autora zakona, rekao je da je vlada već izdvojila 20 milijardi rubalja da pokrije troškove obezbjeđivanja ruske sajber bezbjednosti u slučaju strane agresije.\nNeki eksperti kažu da ne vide logiku u nastojanju vlade za izgradi domaći internet koji bi mogao da funkcioniše u slučaju da je zapadne vlade izoluju od globalne mreže.\n„Isključenje Rusije sa globalne mreže bi značilo da smo već u ratu sa svima,” kazao je Filip Kulin, ruski ekspert za internet. „U toj situaciji bi trebalo da razmišljamo kako da uzgajamo krompir u nuklearnoj zimi, a ne o internetu.”