Posao za desetoro nezaposlenih privremeno - povremeno - juGmedia\nKomentari su isključeni na Posao za desetoro nezaposlenih privremeno – povremeno\nDesetoro lica sa evidencije Nacionalne službe za zapošljavanje u Vranju , potpisali su danas ugovore o obavljanju privremeno -povremenih poslova u firmama „Mikromodeli“ i „Marković“, što će otvoriti šansu za zasnivanje stalnog radnog odnosa kod ovih poslodavaca.\nPotpisivanje ugovora obavljeno je u maloj sali Skupštine grada u okviru sprovođenje stručnog osposobljavanja, u skladu sa Lokalnim akcionim planom za zapošljavanje u Vranju\nCilj je zapošljavanje osetljivih kategorija nezaposlenih osoba sa srednjom stručnom spremom, kroz realizaciju koncepta ,,učenje kroz rad“ .\n“Suština projekta je da se najpre vrši stručno osposobljavanje kroz ugovor o privremenim –povremenim poslovima u trajanju 3 meseca, a nakon toga se sa poslodavcima potpisuju ugovori na neodređeno vreme. Ono što je bio kriterijum za odabir kandidata jeste da su lica mlađa od 30, starija od 50 godina, da su iz ruralnih područja i da se na evidenciji službe za zapošljavanje nalaze duže od 12 meseci”, rekao je gradonačelnik Slobodan Milenković tom prilikom.\nUkupna vrednost projekta iznosi 12.340 evra, od toga učešće Grada 2.640 evra, a učešće Evropskog PROGRES-a 9.700 evra. Preduzeće ,,Mikromodeli“ sklopilo je ugovore sa sedam, a preduzeće ,,Marković“ sa tri nezaposlena lica\nPoslodavci su istakli da je ovo jedinstvena prilika i za njih, jer su ovako dobili olakšice za potrebe usavršavanje potencijalnih radnika , za kojima postoji realna potreba.\n„Molim vas da ovo ozbiljno shvatite, da se za tri meseca dodatno obučite za rad. Mi možemo da ukoliko neko odustane ili ne ispunjava ispune , izvršimo i zamenu kandidata što je isto jedna od opcija“, naglasio je Radovan Stanković, vlasnik „Mikromodela“\nGrad Vranje uplaćivaće sredstva na ime pokrića troškova minimalne neto zarade u Srbiji sa pripadajućim porezima i doprinosima, sredstva za pokriće troškova prevoza polaznika i naknadu poslodavcu za obučavanje polaznika na mesečnom nivou.\n“Ovo je dobar primer saradnje lokalne samouprave sa domaćom privredom. Želja mi je da se ona nastavi u narednom periodu jer jedni bez drugih ne možemo”, rekao je Dušan Marković, vlasnik firme “Marković”.\nProjekat su podržale Evropska unija, Vlada Švajcarske i Vlada Srbije, preko programa Evropski PROGRES.\nRazbacane pivske flaše, kese, papirići, razvaljene klupe i žardinjere, slika je koja je nakon noćašnjeg provoda na keju zabeležena u strogom centru grada. (više…)\nVRANJE/VLADIČIN HAN - Jedna osoba zadobila je teške telesne povrede nakon saobraćajne nesreće koja se dogodila u Svetosavskoj ulici u Vladičinom Hanu, sapštenjo je danas. (više…)\nPredsednica Vlade Ana Brnabić zajedno sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, obratiće se danas građanima Vranja u 18 časova ispred zgrade Skupštine, u okviru kampanje "Budućnost Srbije", koja počinje od Pčinjskog upravnog okruga. Kako je najavljeno na…


Upravljanje projektima - Development Consulting Group\nDCG ima preko 10 godina iskustva u upravljanju projektima sa fokusom na projekte donatora na Balkanu. Smatraju nas jednim od pionira u uvođenju dobre uprave i koncepta lokalnog ekonomskog razvoja, metodologije i alata a koji se trenutno široko primenjuju u Bosna i Hercegovina i na zapadnom Balkanu.\nNaša kompanija ima veliko iskustvo u praćenju, proceni i izveštavanju, kao i uspešne rezultate u kreiranju i sprovođenju metodologije i alata koji se koriste za praćenje i merenje kapaciteta lokalnih vlasti i nadležnosti. DCG takođe donosi jake i važne veštine facilitacije i obuke u uvođenju i upravljanju procesima lokalnih samouprava, kao i unutrašnje upravljanje, izgradnju finansijskih i logističkih kapaciteta kako bi se osigurao neometan rad naših klijenata.\nBiti široko prisutan u zemljama zapadnog Balkana, kombinujemo međunarodne standarde, savremene pristupe i primere najbolje prakse sa znanjem načina lokalnog razmišljanja, resursa i potreba, u cilju stvaranja prilagođenih instrumenata, koji važe u specifičnom kontekstu zemlje i koji se neprestano usavršavaju, kako bi poboljšali postojeće efikasne metodologije i alate i kreirali nove.\nDefinisanje metodologije i podešavanje osnovnih indikatora za procenu\nUpitnik i plan opštinskih poseta za terenske procenu\nPlan za projektovanje daljih aktivnosti


COVID-19 i dalje odnosi žrtve GracanicaOnline.Info\nCOVID-19 i dalje odnosi žrtve\n15. februara 2021. 1 min read\nJoš 15 osoba je preminulo od COVIDA-19 u Srbiji u poslednja 24 sata, a od 5.550 testiranih uzoraka je registrovana 1.331 osoba zaražena korona virusom.\nJoš 15 osoba je preminulo od COVIDA-19 u Srbiji u poslednja 24 sata, a od 5.550 testiranih uzoraka je registrovana 1.331 osoba zaražena korona virusom. Trenutno se u bolnicama širom Srbije nalazi 3.891, a na respiratorima 142 pacijenta.\nOd početka pandemije, u Srbiji je testirano 2.775.719 uzoraka, registrovano je 422.210 inficiranih osoba, od kojih je 4.245 lica preminulo.\nJedna osoba je preminula od COVIDA-19 u albanskim sredinama na Kosovu u poslednja 24 sata, a od 2.040 testiranih uzoraka je registrovano 178 osoba zaraženih korona virusom, dok je 267 pacijenata izlečeno, saopštio je Institut za javno zdravlje u Prištini.\nTrenutno je u albanskim sredinama na Kosovu 6.946 aktivnih slučajeva zaraze, a od početka epidemije je testirano 268.625 uzoraka, registrovano je 64.519 slučajeva zaraze, od kojih je 1.545 osoba preminulo.\nPrevious Jedna osoba preminula od COVIDA-19 u srpskim sredinama na Kosovu\nNext Nema preminulih od COVIDA-19 u srpskim sredinama na KiM


Novi Sad bezbedan od poplava | Autonomija\nNovi Sad bezbedan od poplava\n“Novi Sad je prvi put u istoriji siguran da je zaštićen od poplava.”\nRadovi na rekonstrukciji i nadvišenju keja uz Dunav u Novom Sadu, vredni više od 400 miliona dinara, danas su zvanično okončani, saopšteno je iz Kabineta gradonačelnika Novog Sada Igora Pavličića.\n“Novi Sad je prvi put u istoriji siguran da je zaštićen od poplava”, navodi se u saopštenju i dodaje da je nasip uz Dunav povišen za 80 centimetara, u dužini od 2.300 metara.\nNabavljena je i mobilna oprema, u vrednosti od oko 20 miliona dinara, za zatvaranje stepenišnih otvora na zidu, koja će biti montirana u oktobru, piše u saopštenju.\nDodaje se da je rekonstruisan i spomenički kompleks žrtvama fašističke Racije iz Drugog svetskog rata, a omogućen je pristup keju i osobama sa invaliditetom.\nRekonstruisani su i pešačka i biciklistička staza na keju uz Dunav, a izgrađena su i tartan-staza i košarkaški teren sa tartan-podlogom i osvetljenjem.\nUređeno je igralište za boćanje, rekonstruisana su javna rasveta i vodovod i kanalizacija, navodi se u saopštenju\nProjekat su finansirali Vlada Vojvodine, preko Fonda za kapitalna ulaganja i Grad Novi Sad.


Onemogućavanje pristupa lokaciji korisnicima i grupama - SharePoint\nOnemogućavanje pristupa lokaciji korisnicima i grupama\nDa bi na pravilan način upravljali pristupom resursima na vašoj lokaciji, važno je da administratori lokacije odmah otkažu pristup korisnicima koji više ne rade u organizaciji ili korisnicima čija se uloga promenila na način da je potrebno prilagoditi njihov nivo pristupa.\nNakon uklanjanja korisnika iz grupa dozvola neke lokacije, oni više nisu u mogućnosti da posete tu lokaciju (pod pretpostavkom da nemaju pojedinačna prava za pristup toj lokaciji). Takođe, ti korisnici više neće dobijati upozorenja u vezi sa bilo kojim događajem na toj lokaciji. Međutim, oni se još uvek nalaze u tabeli „KorisničkiPodaci“, a njihova obaveštenja još uvek su prisutna. Administrator lokacije još uvek može da vidi korisnička obaveštenja na stranici „Korisnička obaveštenja“.\nZahvaljujući ovome, olakšano je premeštanje korisnika između grupa uz zadržavanje obaveštenja koja su kreirali. Na ovaj način, korisnici koji su premešteni iz grupe „Posetioci“ u grupu „Članovi“ neće morati da iznova kreiraju svoja obaveštenja samo zato što su promenili nivo dozvola.\nDa biste trajno izbrisali korisnika iz tabele „KorisničkiPodaci“ i trajno izbrisali sva korisnička upozorenja, potrebno je da izbrišete korisnika iz kolekcije lokacija.\nBrisanje korisnika iz kolekcije lokacija\nPrikazivanje korisničkih obaveštenja\nNa matičnoj stranici, u meniju Radnje na lokaciji postavite pokazivač na stavku Postavke lokacije, a zatim izaberite stavku Osobe i grupe.\nNa stranici „Osobe i grupe: sve grupe“ izaberite ime grupe iz koje želite da uklonite korisnike.\nPotvrdite izbor u poljima za potvrdu pored korisnika koje želite da uklonite.\nU meniju Radnje izaberite stavku Ukloni korisnike iz grupe, a zatim kliknite na dugme U redu.\nNa stranici „Osobe i grupe: sve grupe“, u koloni Uređivanje kliknite na dugme Uredi pored grupe koju želite da izbrišete.\nPomerite se na dno stranice „Promenite postavke grupe“, kliknite na dugme Izbriši, a zatim kliknite na dugme U redu.\nDa biste trajno izbrisali korisnika iz tabele „KorisničkiPodaci“ i sva korisnička upozorenja, postupite na sledeći način:\nNa matičnoj stranici kolekcije lokacija, u meniju Radnje na lokaciji postavite pokazivač na stavku Postavke lokacije, a zatim izaberite stavku Osobe i grupe.\nNa stranici „Osobe i grupe“, na traci za brzo pokretanje kliknite na vezu Sve osobe.\nNa stranici „Osobe i grupe: sve osobe“ potvrdite izbor u polju za potvrdu pored imena korisnika koga želite da izbrišete.\nU meniju Radnje izaberite stavku Izbriši korisnike iz ove kolekcije lokacija, a zatim kliknite na dugme U redu.\nPrikazivanje korisničkih upozorenja\nNa matičnoj stranici portala, u meniju Radnje na lokaciji postavite pokazivač na stavku Postavke lokacije, a zatim izaberite stavku Izmeni sve postavke lokacije.\nNa stranici „Postavke lokacije“, u odeljku Administracija lokacije kliknite na vezu Korisnička obaveštenja.\nU meniju Prikazivanje obaveštenja za izaberite ime korisnika čija upozorenja želite da prikažete, a zatim kliknite na dugme Ažuriraj.\nDa biste izbrisali obaveštenje, potvrdite izbor u polju za potvrdu pored obaveštenja, a zatim kliknite na vezu Izbriši izabrana obaveštenja.


Centar za razvoj neprofitnog sektora » Nacionalni informativni dan o omladinskoj komponenti Erazmus+ programa\nZainteresovani za učešće na Info danu treba da popune registracioni formular.\n31.10.2017. Informativni dan o mogućnostima za mlade – Hotel „Metropol“, Bulevar Kralja Aleksandra 69, Beograd, od 11:00 do 17:00 časova\n02.11.2017. Informativni dan o mogućnostima za visoko obrazovanje – Rektorat Univerziteta u Beogradu, Studentski trg 1, svečana sala, od 12:00 do 17:30 časova\n03.11.2017. Informativni dan o mogućnostima za opšte, stručno i obrazovanje odraslih – Hotel „Metropol“, Bulevar Kralja Aleksandra 69, Beograd, od 11:00 do 17:00 časova.\nViše informacija o svim aktivnostima koje će biti organizovane tokom Erazmus+ nedelje, kao i registracione formulare za informativne dane, možete pronaći na sledećem linku.


Pandemija COVID 19 i promene u pravosuđu | VRANJSKE\nU situaciji uzrokovanoj pandemijom COVID-19 virusa, došlo je do ograničavanja nekih sloboda i ljudskih prava građana.\nPromene koje su uvedene pogodile su i pravosuđe u smislu da su neke mere uvedene, ne kao mere koje bi trebalo da obezbede da postupak ne zastari, već kao mera koja kažnjava kršenje izolacije.\nSvedoci smo i novina, posebno po pitanju suđenja preko skajpa koje je izazvalo pravu buru komentara i rasprava u javnosti.\nO ovim i drugim uredbama Vlade govorilo se na predavanju koje u okviru obuke „Praćenje reforme pravosuđa - jug Srbije“ organizuju Fondacija za otvoreno društvo i Odbor za ljudska prava Niš.\nOvonedeljni predavači su bili profesor Nevena Petrušić i dr Ivan Ilić sa Pravnog fakulteta u Nišu.\nTokom predavanja bilo je reči o pojavi zloupotrebe procesnih ovlašćenja u civilnoj i krivičnoj proceduri, te o ulozi svih procesnih učesnika (posebno stranaka) u poštovanju načela zabrane zloupotrebe prava.\nBilo je reči o tome, kakav je uticaj zloupotrebe procesnih ovlašćenja na predugo trajanje sudskih postupaka, u kontekstu prava na suđenje u razumnom roku.\nObzirom na aktuelne okolnosti uvedenog vanrednog stanja u Srbiji, kao posledica pandemije COVID 19 virusa, bilo je reči i o uticaju donetih uredbi Vlade na građanske i krivične postupke, sa naglaskom na ostvarivanje osnovnih prava i interesa učesnika u postupku.\nZloupotreba prava je nedozvoljeno i nekorektno vršenje prava, suprotno moralnom cilju i da se može vršiti kako bi se drugoj strani nanela šteta ili suprotno cilju kojem je ustanovljeno, čulo se na predavanju.\n- Zabrana zloupotrebe prava predstavlja univerzalni princip koji važi za sve sudske postupke. Zloupotreba je raširena pojava koja ima svoje korene u nefunkcionalnom sistemu, opterećenom velikim brojem predmeta, dugim razmakom između ročišta, problemima sa dostavom spisa, poziva i pismena, nedovoljnoj obučenosti sudija... U građanskom postupku, koji je namenjen pružanju pravne zaštite povređenim i ugroženim subjektivnim pravima, sam postupak je složen mehanizam, a pravne radnje se preduzimaju po određenom redosledu. Cilj je da se dođe do efikasne, ekonomične i, još važnije, zakonite pravne zaštite - istakla je profesorka Petrušić.\nNa predavanju se čulo i da u takvom postupku dolazi do zloupotrebe procesnih ovlašćenja u smislu preduzimanja određenih radnji od strane procesnih subjekata koje su najčešće usmerene na obesno parničenje, učestalo preinačenje tužbi, sastavljanje nepotrebnih podnesaka kako bi se uvećali troškovi postupka, pokretanje parnice čija je vrednost mnogo manja od troškova postupka itd.\nKao direktna posledica ovakvih radnji javlja se stvaranje nepoverenja u sud i pravosudni sistem.\nJedno od rešenja kojim bi mogla zloupotreba procesnih ovlašćenja da se smanji jeste i reformisanje ustanove izuzeća sudija, pooštravanje kazni za nedolazak na ročište (što se pokazalo kao veliki nedostatak i problem kod krivičnih predmeta), propisivanje strogih rokova za preduzimanje procesnih radnji i slično, rečeno je na skupu.\n- Zloupotrebe krivičnog postupka svakako su izostanak okrivljenog sa glavnog pretresa, što je veoma česta pojava, sa takozvanim „tipskim opravdanjima“, izbegavanjem prijema poziva (bilo kao svedok, ili kao okrivljeni), lažnim iskazima svedoka, do jezika vođenja postupka koji je propisan zakonom a posebno je važan za multietničke delove zemlje, kao i za pristup pravdi osoba koje koriste znakovni jezik - rekao je doktor Ivan Ilić.\nPrema navodima predavača, u sistemu prevencije zloupotrebe procesnih ovlašćenja sam sud ima veliku ulogu, posebno aktivnu u prepoznavanju zloupotrebe, jer blagovremenim reagovanjem može da doprinese smanjenju ove pojave.\nKao ključni instrument je dobro upravljanje postupkom i dobro proučen predmet od strane sudije, iako sudije nerado koriste svoja ovlašćenja u cilju sprečavanja i sankcionisanja zloupotrebe, složili su se na kraju učesnici ovog on line skupa.


Od ponedeljka neposredna nastava u svim školama u Srbiji – Gerila\nGerila > Društvo > Od ponedeljka neposredna nastava u svim školama u Srbiji\nobjavljeno na Nov. 19, 2021 u 11:40 am\nU svim osnovnim i srednjim školama u Srbiji od ponedeljka, 22. novembra 2021. godine, primenjivaće se prvi model nastave, odnosno učenici će nastavu pohađati neposredno, odlučio je Tim za praćenje i koordinisanje primene preventivnih mera u radu škola.\nTim na nedeljnom nivou, a na osnovu podataka koje dostavljaju škole i podataka iz ,,Servisa za javno zdravlje”, utvrđuje model nastave za škole u određenim jedinicama lokalne samouprave.\nKako se navodi u saopštenju, prema podacima iz nadzora preuzetim iz elektronskog sistema „Servis javnog zdravlja“ koje je Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja dostavio Institut za javno zdravlje „Milan Jovanović Batut“ u nedelji od 8. novembra do 18. novembra 2021. godine broj obolele dece školskog uzrasta od 6 do 18 godina je bio 2505 (0.33 odsto) obolelih.\n“U osnovnim i srednjim školama na teritoriji Republike Srbije, ukupno je 11 (0.03 odsto) odeljenja (16 i manje učenika), koja su zbog najmanje tri slučaja infekcije učenika u odeljenju promenila način organizacije rada sa neposrednog rada na onlajn nastavu u poslednjih 10 kalendarskih dana. Ukupno je 88 (0.22 odsto) odeljenja (17 i više učenika) koja su zbog najmanje dva slučaja infekcije učenika u odeljenju promenila način organizacije rada sa neposrednog na kombinovani model u poslednjih 10 kalendarskih dana i 6 (0.02 odsto) grupa u kojima se iz kombinovanog modela nastave prešlo na onlajn (pojava tri slučaja infekcije učenika) u poslednjih 10 kalendarskih dana”, navodi se u saopštenju.


Dan online - Hronika: Novski sud pod posebnim režimom rada - 2020-11-21\nHronika BROJ INFICIRANIH KOVIDOM-19 U CRNOGORSKIM SUDOVIMA SVAKIM DANOM SVE VEĆI\nOsnovni sud u Herceg Novom - Foto: DAN Novski sud pod posebnim režimom rada Postupa se samo u predmetima hitne prirode koji ne trpe odlaganje, odnosno pritvorski predmeti i predmeti povodom predloga za odlučivanje po privremenim mjerama u porodičnim sporovima.\nJedanaest zaposlenih u hercegnovskom Osnovnom sudu, od čega je četvoro sudija, inficirano je virusom korona. Iz tog razloga, u ovom sudu je utvrđen poseban režim rada, počev od 9.11.2020. do 23.11.2020.godine, potvrdila je za „Dan” portparol suda Vesna Gazdić. U navedenom periodu, ističe ona, obavljaju se samo poslovi u predmetima hitne prirode koji ne trpe odlaganje, odnosno pritvorski predmeti i predmeti povodom predloga za odlučivanje po privremenim mjerama u porodičnim sporovima.\nŠto se tiče prijema stranaka u pisarnici, ovaj sud je obustavio rad do daljnjeg, a pismena se isključivo primaju putem pošte.\nKako hercegnovskim tako i ostali sudovi u Crnoj Gori rade u vrlo otežanim uslovima ne samo zbog sudija, namještenika i ostalih zaposlenih koji su inficirani virusom korona već i zbog nedostatka prostornih kapaciteta u kojima se ne ispunjavaju uslovi za primjenu mjera NKT-a, te spriječenosti stranaka koji su sa strane da pristupe suđenjima.\nIz Višeg suda u Bijelom Polju rečeno nam je da je trenutno dvoje sudija oboljelo od Kovida-19 i njih dvoje se nalaze u izolaciji dok je u Višem sudu u Podgorici inficiran jedan sudija dok se jedan nalazi u samoizolaciji. U podgoričkom Višem sudu već desetak dana se odlažu suđenja, a razlog je uglavnom Kovid-19 i nemogućnost stranaka iz regiona da pristupe na sud.\nIz Osnovnog suda u Podgorici obaviješteni smo da je kod jednog sudije i osam zaposlenih potvrđeno prisustvo novog virusa korona i njima je uručeno rješenje o samoizolaciji.\nAlarmantno stanje u sudovima bilo je i prije par mjeseci kada nam je zvanično potvrđeno da je u kotorskom sudu bio veliki broj inficiranih i zaposlenih koji su bili u izolaciji.\nNa Kovid-19 nijesu imuni ni advokati, kao ravnopravni učesnici u sudskim postupcima, a koji takođe u velikom broju svakodnevno obavještavaju sudije da zbog infekcije virusom korona ili izolacije nijesu u mogućnosti da dođu u sud\nKada je advokat Zoran Piperović početkom juna, nakon što su sudovi počeli da rade u redovnom režimu, na jednom od suđenja saopštio da ima saznanje da u Višem sudu u Podgorici ima oboljelih od virusa korona, iz tog suda su tada demantovali tu informaciju.\n– Gotovo sve sudije Višeg suda u Podgorici od početka stupanja na snagu mjera u borbi protiv širenja virusa korona dolazile su na posao iako je to predstavljalo visok rizik za život i zdravlje – kazao je tada predsjednik tog suda za jedan crnogorski medij.\nProblem sa sudnicama u vrijeme korone\nPredsjednik Višeg suda u Podgorici Boris Savić ranije je medijima saopštio da će se u cilju zaštite svih učesnika u postupku, u predmetima gdje je na desetine optuženih, procesi održavati u salama za koje nikada ne bismo pomislili da će služiti kao sudnice. Međutim, do toga još uvijek nije došlo, a iz Sudskog savjeta su još početkom oktobra saopštili da će u toku tekućeg mjeseca početi sa radom velika sudnica OS u Podgorici koja ispunjava sve uslove za suđenja u vrijeme korone. Međutim, do realizacije tog režima rada još uvijek nije došlo.


Aplikacije koje su unaprijedile način poslovanja\nFoto: N.N. | Aplikacije koje su unaprijedile način poslovanja\nN.N. 07.12.2017 10:15\nRazvoj tehnologije omogućio je ljudima da radni prostor posmatraju drugačije. Danas, uz pomoć određenih aplikacija, korisnici nisu u obavezi da idu u kancelarije, već svoje zadatke mogu obavljati odakle god to njima odgovara. Jedini uslov za to je da imaju internet.\nIstraživanja pokazuju da u posljednje vrijeme sve više ljudi radi od kuće, ali bez obzira na to da li rade na samostalnom projektu ili su zaposleni u kompaniji koja im omogućava da rade od kuće, tehnologija je ključ za obavljanje takvog posla. Na internet tržištu trenutno se nalazi nekoliko aplikacija pomoću kojih korisnici mogu svoju virtuelnu kancelariju pretvoriti u efikasan i produktivan prostor, bez obzira na to da li se nalaze na moru, planini ili u svom domu.\nDropbox je aplikacija pomoću koje korisnici sve važne fajlove imaju na dohvat ruke. Dropbox ima širok spektar opcija koje odgovaraju potrebama za čuvanje podataka. Pored toga, fajlovi koji su namijenjeni za dijeljenje omogućavaju slanje velikih fajlova bez ikakvih problema.\nGoogle Drive aplikacija ne samo što služi za skladištenje i čuvanje, pa i sinhronizaciju slika i dokumenta, već je i najlakši način da korisnici podijele dokumente ili tabele. Komentarisanje i praćenje promjena omogućava klijentima i timovima da rade zajedno na projektima iako nisu fizički na istom mjestu.\nAsana aplikacija omogućava da timovi upravljaju projektima na najlakši način. Posjeduje funkciju putem koje prati projekte, dijeli zadatke, ali i prati napredak projekta. Može se koristiti na tabletu, računaru i mobilnom telefonu.


Zajednički projekti Svetske banke i Ministarstva finansija - U fokusu poljoprivreda i rudarstvo\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali razgovarao je sa šefom kancelarije Svetske banke u Srbiji Stivenom Ndegvom o realizaciji aktuelnih zajedničkih projekata i budućoj saradnji, saopšteno je posle sastanka.\nMali je rekao da je ta međunarodna finansijska institucija važan partner Srbiji, a reforma Poreske uprave i poreskog sistema je jedan od najvažnijih zadataka Svetske banke i Ministarstva finansija.\nNa sastanku se govorilo i o zajedničkim projektima koji će se tek sprovoditi, a koji se odnose na poljoprivredu i rudarstvo.\nOcenjeno je da je važno da se nastavi sa strukturnim reformama i daljim unapređenjem zakonodavnog okvira u cilju daljeg rasta i razvoja privrede u Srbiji.\nU ovoj godini počeće i pripreme novog partnerskog okvira sa Svetskom bankom za period od 2020. do 2024, navodi se u saopštenju Ministarstva finansija.\nNBS tvrdi da je dinarska štednja isplativija od devizne\nImajući u vidu značaj koji depoziti u domaćoj valuti imaju za stabilnost čitavog finansijskog sistema, Narodna banka Srbije (NBS), zajedno sa Vladom Republike Srbije (Vlada) nastoji da svojim merama, aktivnostima i komunikacijom sa javnošću ukaže na prednosti dinarske štednje i podstakne njen rast, kao važan aspekt dinarizacije finansijskog sistema Srbije.


Merkel: Centri za vakcinaciju u punom kapacitetu do aprila\nTanjug 12. februara 2021. 19:57\nBERLIN – Nemačka kancelarka Angela Merkel odbacila je danas navode kritičara o sporom protoku vakcinacije protiv korona virusa u toj zemlji, navodeći da će veliki centri za vakcinaciju, koji su formirani prošle godine, raditi u punom kapacitetu do aprila.\nMerkel je u intervjuu za nemački Cet-De-Ef rekla da postoji razočaranje zbog sporog sprovođenja vakcinacije u početku, ali je insistirala na tome da je iznenađujuće to što je uopšte razvijena vakcina samo godinu dana nakon otkrivanja virusa, prenosi AP.\n„To je ogromno dostignuće koje niko nije mogao da očekuje“, rekla je Merkel.\nOcenila je i da nije dovoljno jasno istaknuto da neće biti dovoljno vakcina za sve na početku.\nOna je odbacila tvrdnje da je Evropska unija bila škrta kada je reč o naručivanju vakcina prošle godine, dodajući da to što se mnogo brže vrši vakcinacija u Velikoj Britaniji i SAD „nije pitanje novca“.\nU Nemačkoj je vakcinacija starijih ljudi počela u decembru prošle godine, a do sada je dato oko 3,8 miliona doza.\nMeđutim, kako navodi AP, samo je nekoliko pacijenata posetilo velike centre za vakcinaciju, koji su postavljeni u izložbenim salama i sportskim arenama, a veliki broj doza dat je ljudima u staračkim domovima i bolnicama.


Film „Čekajući varvare“ u kandidaturi za nagradu Oskar – Portal Podgorica\nFilm „Čekajući varvare“…\nFilmsko ostvarenje Čekajući varvare čiju produkciju potpisuje Iervolino Entertainment, koji je ranije ove godine osnovao kompaniju Iervolino Studios za produkciju kratkometražnih animiranih filmova u Srbiji, u postupku je kandidature za najprestižniju filmsku nagradu Oskar, prenosi City Magazine.\nOvaj film rađen je po istoimenom romanu južnoafričkog nobelovca Džona Maksvela Kucija, koji je napisao i scenario, dok režiju potpisuje proslavljeni kolumbijski reditelj Siro Gera, u svom prvom ostvarenju na engleskom jeziku. Glavne uloge povjerene su glumcima Džoniju Depu i Robertu Patinsonu, kao i Oskarovcu Marku Rajlansu.\nRadnja filma Čekajući varvare odvija se na granicama izmaštanog orijentalnog carstva, a u fokus stavlja vječno pitanje odnosa starosjedelaca i osvajača, „napredne civilizacije“ i „varvara“. U naizgled mirnu pograničnu oblast carstva pod upravom ostarjelog načelnika, koga tumači Mark Rajlans, iznenada stiže kontroverzni pukovnik Džol (Džoni Dep), koji svojom brutalnošću prema okolnim narodima u načelniku budi sumnju i duh pobune protiv režima kojem i sam pripada.\n„Ključna stvar koja me je privukla ovom projektu jeste to što je poruka knjige i filma Čekajući varvare vanvremenska. Iako se radnja ne odvija u stvarnom svijetu, svako se sa njom može poistovetiti – kako prije 40 godina kada je knjiga napisana, tako i u današnje vreme“, rekao je Andrea Iervolino, producent filma i direktor produkcijske kuće Iervolino Entertainment. „Trenutno smo u procesu nominovanja filma za Oskara, a iako je u potpunosti snimljen u italijanskoj produkciji, zvanični jezik filma je engleski i to mu daje mogućnost da bude kandidovan u glavnoj kategoriji. Sada nam samo ostaje da svijetu dokažemo da su Varvari dovoljno specijalni i drugačiji, te stoga i dostojni ove prestižne nagrade“, dodao je Andrea Iervolino.\nKompanija Iervolino Entertainment počela je sa radom u Srbiji potpisivanjem Memoranduma o razumijevanju sa Ministarstvom privrede Republike Srbije i produkcijskom kućom našeg proslavljenog glumca i producenta Miloša Bikovića, Archangel Digital Studios.\n„Film mi se veoma dopao i Andrei želim svu sreću u trci za Oskara. Čekajući varvare još jedan je primjer toga da se Andrea uvek trudi da svojim filmovima prenese neku važnu poruku, te učini svijet malo ljepšim mjestom“, rekao je Miloš Biković. „Ne sumnjam da će i projekti koje radimo zajedno u Srbiji doživjeti isti uspjeh, iako se nalazimo na samom početku. Štaviše, animirani serijal Pafini, dijelom kreiran i u Srbiji, tokom protekle nedjelje bio je na Apple TV-u gledaniji od Diznija“, zaključio je Miloš Biković, prenosi City Magazine.\nAndrea Iervolino i Miloš Biković\nZa svega šest mjeseci postojanja, Iervolino Studios danas radi na dvije lokacije, u Novom Sadu i Beogradu, i zapošljava više desetina talentovanih kreativaca – od storibord umjetnika, preko 3D i 2D animatora, do grafičkih dizajnera, montažera i drugih. Kompanija Iervolino Studios već uveliko učestvuje u produkciji animiranih kratkometražnih filmova za svjetska tržišta a jedan od prvih projekata u kome je učestvovala predstavlja kratkometražni animirani serijal Pafini koji je dostupan na Apple TV i Amazon Prime digitalnim platformama. Takođe, u planu je proširenje kompanije i nova zaposlenja, kao i mnogobrojni projekti o kojima će uskoro biti riječi, piše City Magazine.


Nemačka smenjuje šefa vojne obaveštajne službe - Sputnjik Srbija\n20:02 24.09.2020 (osveženo 20:11 24.09.2020) Preuzmite kraći link\nGram će sledećeg meseca biti prevremeno penzionisan, a njegov naslednik biće uskoro izabran, objavili su Rojters i Asošijeted pres, a prenosi Tanjug.\nMinistarka Anegret Kramp-Karenbauer i Kristof Gram složili su se da sledeća faza modernizacije zahteva i kadrovske izmene, a ministarkina odluka o smeni aktuelnog šefa nemačke vojne obaveštajne agencije doneta je uz njegovu saglasnost.\nNemački zvaničnici izuzetno su zabrinuti zbog skorašnjeg otkrića da u vojsci ima ultradesničarskih ekstremista. Vlada je postigla saglasnost oko uvođenja zakona koji će ubrzati otpuštanje vojnika umešanih u ekstremizam ili teške zločine.\nPoslednjih nekoliko meseci dogodilo se nekoliko incidenata koji su povećali zabrinutost zbog uticaja krajnje desnice u vojsci, što je za Nemačku naročito osetljivo pitanje s obzirom na njenu nacističku prošlost, navodi Rojters.\nKramp-Karenbauer je u junu najavila da će rasformirati jedinicu u elitnim specijalnim snagama vojske KSK zbog konstantnog problema krajnjedesničarskog ekstremizma u njenim redovima.\nsmena, vojska, Nemačka


Na naplatu stiže milijardu evra\n► Na naplatu stiže milijardu evra\nSrbija ove godine treba da vrati milijardu evra kojih se zadužila prethodnih godina, a dug i dalje raste, dok je mogućnost vraćanja kredita sve neizvesnija.\nPrema podacima Narodne banke Srbije, spoljni dug javnog sektora, odnosno države, dostigao je 10,4 milijarde evra, dok ukupni spoljni dug, koji uključuje i kredite koje su uzimala preduzeća iznosi skoro 24 milijarde.\nPreduzeća će ove godine morati da vrate čak 2,8 milijarde evra, a u narednih pet godina, država i privreda ukupno će morati da stranim kreditorima isplate čak 17 milijardi evra.\nAli, dok se firme sada razdužuju, što znači da vraćaju više kredita nego što ih uzimaju, država nastavlja da neograničeno pozajmljuje novac. Ekonomisti smatraju da državi zbog toga preti opasnost da dođe u situaciju u kojoj neće moći da redovno izmiruje svoje obaveze, što će neminovno dovesti do oštrih rezova.\nEkonomista Stojan Stamenković nedavno je upozorio da je stopa servisiranja spoljnog duga Srbije, odnos visine godišnje otplate duga u odnosu na priliv od izvoza robe i usluga, dostigla 35 odsto, što je čak 10 odsto više od nivoa koji se smatra maksimalno prihvatljivim.\nA prema podacima NBS, najgore tek dolazi.\nDok je prošle godine Srbija samo za vraćanje spoljnog duga javnog sektora izdvojila 620 miliona evra i dok će ove godine morati da plati tačno 999 miliona evra, dotle će u 2013. ukupan račun dostići čak 1,5 milijardi evra, a 2014. dodatnih 1,4 milijarde. Budući da se ove godine očekuje maksimalni privredni rast od samo 1,5 odsto, a verovatno i manje od toga, stručnjaci strahuju da to znači da će dugovi početi da jedu ekonomsku „supstancu“.\nS druge strane, dugovi privatnog sektora, odnosno preduzeća su još veći nego dugovi države, i njima u narednim godinama za otplatu stiže višestruko više novca (zbog kratkoročnijih kredita i viših kamata), ali stručnjaci uglavnom nisu zabrinuti za ovaj deo spoljnog duga, budući da su privrednici na vreme shvatili kada treba da stanu sa uzimanjem kredita i sada ih redovno vraćaju.\nNajveća razlika i visini godišnjeg dospeća upravo će biti ove godine, kada država treba da vrati milijardu evra, a privreda čak 2,8 milijardi. Vaga će u korist privrede da se okrene tek 2017. kada će država morati da vrati 1,007 milijardi evra, a privreda 517 miliona. Ali zbog brzine zaduživanja i sposobnosti za vraćanje uzetog, dug javnog sektora je taj koji prevashodno zabrinjava stručnjake.\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Đorđe Đukić još prošle godine je upozoravao na to da će Srbija zapasti u problem sa servisiranjem spoljnog duga, s obzirom da su prosečne kamate po kojima se država zadužuje znatno veće od rasta BDP-a.\nKoliko je skupo zaduživanje jasno je kad se uporedi kamata od 7,25 odsto koje država plaća na evroobveznice koje je emitovala, sa rastom od samo 1,5 odsto koji očekuju optimisti.\nSaradnik Centra za novu politiku Goran Nikolić kaže da će zbog ovakve stope servisiranja spoljnog duga država verovatno morati da obori devizni kurs u drugoj polovini godine, za šta ima prostora pošto je dinar realno ojačao u odnosu na evro za pet odsto tokom prošle godine. Nikolić smatra da je problem i to što je nivo spoljnog duga dostigao čak 75,6 odsto BDP-a, odnosno što se približio granici od 80 odsto, koju ekonomisti smatraju maksimalno prihvatljivom.\nOsim kursa čije će obaranje dovesti do inflacije, koja će dodatno obezvrediti deo duga države koji nije vezan za evro, verovatno će od 2013. i PDV morati da se podigne za recimo dva procenta, a moguće je i da dođe do rasta akciza. Na primer, ima prostora da se dodatno podignu akcize na cigarete koje su još niske u poređenju sa drugim zemljama, a u pitanju nije mali prihod, jer godišnje od akciza na duvan budžet zaradi 800 miliona evra, kaže Nikolić i predlaže i podizanje akciza na gorivo.\nPrema njegovim rečima, Srbija je došla u situaciju da joj godišnje nedostaju 2,3 milijarde evra, a to je rupa koja mora da se zatvori smanjenjem budžetskog deficita i obezvređivanjem duga.\nPrema poslednjim podacima NBS iz oktobra 2011., ukupni spoljni javni dug iznosi 10.423 miliona evra, što pored reprogramiranih starih dugova i novih zaduženja države, obuhvata i obaveze Narodne banke Srbije, neregulisane obaveze Republike Srbije, kao i dug lokalne samouprave i državnih agencija bez državne garancije.\nU četvrtom kvartalu 2011. godine Srbija je prema planu trebalo da otplati ukupno 152 miliona evra, od čega se 87 miliona evra odnosi na glavnicu, 65 miliona evra na kamatu. Od januara prošle godine pa do septembra ukupno je otplaćeno 468 miliona evra (242 miliona evra glavnice i 226 miliona evra kamate).\nautor: ZM\tizvor: Danas/Novi Magazin\n7.06.2013, 00:19h mika Preporuči\n25.01.2012, 00:27h bb Preporuči\nmislim da je vreme da neko ide na tesku robiju zbog ekonomske izdaje zemlje...


Prema podacima Uprave za indirektno oporezivanje BiH, u našu zemlju je samo u prvih pet mjeseci ove godine uvezeno više od 70 miliona litara raznih vrsta vode u vrijednosti 66 miliona KM, što je četiri puta više u odnosu na vrijednost vode koja je plasirana na strana tržišta. S druge strane, u istom periodu u inostranstvo je iz naše zemlje otišlo oko 33 miliona litara vode, vrijednosti nešto više od 15 miliona KM.\nPodaci UIO pokazuju da je za pet mjeseci prošle godine uvezeno skoro 59 miliona litara vode, vrijedne 54 miliona KM, dok je u istom periodu iz BiH izvezeno nešto više od 35 miliona litara vode, vrijednosti oko 16 miliona KM.\n“Slobodno tržište i nedovoljna zaštita domaće proizvodnje u svim sferama privrede samo zadaju udarce domaćim proizvođačima. Nedostaju nam adekvatni poticaji, ali i jaki brendovi kakve imaju zemlje u okruženju, kao što su Srbija i Hrvatska, koje imaju mnogo veći uvoz u BiH nego mi izvoz na njihovu teritoriju. Ono što je trenutno najrealnije i najučinkovitije je udružena akcija svih aktera, od institucija do komora u BiH i građana, da se kupuju domaći proizvodi. Pored marketinške kampanje, koja je neophodna, potrebno je uvesti, recimo u škole, kampanje za učenje podmlatka o bitnosti kupovine domaćeg proizvoda, pokrenuti kampanju edukacije kupaca, promociju domaćih proizvoda i domaće proizvodnje s ciljem promjene mentaliteta domaćih potrošača, uz angažman i podršku svih institucija. Strane kompanije od kojih uvozimo vodu godinama imaju agresivnu kampanju”, kazali su za Klix.ba iz Vanjskotrgovinske komore BiH.\nPosmatrajući vanjskotrgovinsku razmjenu voda, uključujući prirodne, mineralne, gazirane, sa i bez dodatih šećera, zaslađivača i aroma u periodu 2019/2020. godina, obim vanjskotrgovinske razmjene za 2020. godinu vrijednosno je iznosio 192,1 milion KM, od čega je izvoz iznosio 45,2 miliona KM, a uvoz 147 miliona KM. U prošloj godini došlo je do smanjenja izvoza (-12,1%) i uvoza (-14%) u odnosu na 2019. te se može konstatovati da je došlo do pada potrošnje generalno.\n“Kada je riječ o izvoznim tržištima, u 2020. godini, uključujući prirodne, mineralne, gazirane, sa i bez dodatih šećera, zaslađivača i aroma, najviše vode smo izvezli u Hrvatsku, Srbiju, Švicarsku i Njemačku.\nU BiH se voda u najvećoj količini uvozila iz Srbije, zatim Hrvatske, Slovenije, Mađarske i Rumunije”, istakli su iz VTK-a.


Connected Farm – LIVONA d.o.o\nNaslovna stranicaPoljoprivredaSoftverski sistemiConnected Farm\nSistem za razmenu podataka i praćenje rada u realnom vremenu\nTrimble Connected Farm je rešenje za razmenu podataka između poljoprivrednih mašina, terenskih ekipa i kancelarije. Sa lako dostupnim informacijama o karakteristikama zemljišta, stanju useva, količini padavina i radu mehanizacije, Connected Farm integriše sva pojedinačna rešenja precizne poljoprivrede u jednu celinu, čime pruža pravovremeno donošenje odgovarajućih odluka za maksimalno povećanje prinosa i profita poljoprivrednog imanja.\nDostupna su 3 Connected Farm modula:\nConnected Farm Field omogućuje dvostranu razmenu operativnih podataka između poljoprivrednih mašina i kancelarije. Karte parcela sa nazivima, granicama, navigacionim linijama, objektima (dalekovodi, hidranti, drveće i ostale prepreke) se formiraju pomoću Farm Works Mapping softvera ili Connected Farm Dashboard web aplikacije. Ovako formirane karte parcela se putem mobilnog interneta šalju na navigatore, dok se sa navigatora preuzimaju izveštaji o izvedenim operacijama, sa detaljnim informacijama o učinku, obrađenoj površini, radnim satima, …\nZa rad na mobilnim uređajima, dostupna je aplikacija Connected Farm Field App.\nConnected Farm Fleet je modul za praćenje rada mehanizacije i terenskih ekipa u realnom vremenu, kontrolu i analizu produktivnosti. Obezbeđuje informacije o trenutnim lokacijama poljoprivrednih mašina, istoriji kretanja, radnom statusu (rad u parceli, transport, mirovanje, …), radnim parametrima motora. Na osnovu ovih informacija, možete generisati izveštaje o angažovanosti i produktivnosti mehanizacije, kao i otkriti neovlašćeno korišćenje mehanizacije.\nConnected Farm Dashboard web aplikacija sadrži opcije za definisanje granice u okviru kojih je dozvoljeno kretanje mehanizacije, kao dozvoljeno vreme rada. U slučaju izlaska van granica ili kretanja van dozvoljenog vremena, sistem će vam poslati obaveštenje. Kako biste u svakom momentu imali informacije o vašoj mehanizaciji, dostupa je aplikacija za mobilne uređaje Connected Farm Fleet App.\nPovezivanjem sa CAN Bus sistemom, dobijate informacije o radnim parametrima motora, kao što su trenutni broj radnih sati, broj obrtaja, procentualno opterećenje, potrošnja goriva, pritisak i temperatura ulja, temperatura rashladne tečnosti, napon alternatora, … Takođe, na osnovu očitavanja broja radnih sati i definisanih servisnih intervala, sistem vas blagovremeno obaveštava o narednom redovnom servisu mašine.\nConnected Farm Advisor je modul za agronome savetnike. Omogućuje analizu karakteristika zemljišta na osnovu uzorkovanja, procenu trenutnog stanja i praćenje razvoja biljaka na osnovu NDVI vrednosti, dobijene snimanjem bespilotnim sistemom ili iz PurePixel satelitskih snimaka. Ove analize omogućuju agronomu da kreira karte za doziranje đubriva i da ih pošalje navigatorima u mašinama, radi izvršavanja prihrane sa varijabilnom normom.


Dubai 2013: Alfa Romeo 4C\nNedavno je Alfa Romeo sa ponosom saopštila njihov rekord na Nirburgringu. Nova Alfa Romeo 4C je uspela da zabeleži vreme kruga 8’04”, najbolje vreme za automobile sa manje od 250 KS. Sada oni izlažu automobil na sajmu automobila u Dubaiju i pokušavaju da prodaju još više primeraka ovog malog i kompaktnog automobila.\nOni će verovatno uspeti da prodaju još nekoliko primeraka, jer će Arapi verovatno zavoleti ovaj automobil zbog dovoljno mogućnosti da ih učini posebnim. Možete da uvećate moć modela 4C, zato što je automobil savršen za retke boje i folije. 240 KS nije toliko puno, ali tu su brojne opcije da povećate tu snagu!


Tvrđava Kastel u projektu očuvanja i obnove kulturnog nasljeđa – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nSavez za regionalnu saradnju Evropske komisije izabrao je tri lokaliteta na zapadnom Balkanu za realizaciju projekta očuvanja i obnove kulturnog nasljeđa u regionu, među kojima je i banjalučka tvrđava Kastel, potvrdio je gradonačelnik Banjaluke Slobodan Gavranović.\n“Već imamo dvije cjeline za koje smo obezbijedili sredstva, idemo korak po korak”, rekao je Gavranović novinarima u Banjaluci.\nOn je istakao potrebu za sanacijom prostora stare Artiljerijske kasarne unutar tvrđave Kastel, kao posebne cjeline koja bi mogla da bude namijenjena za hotelski smještaj.\n“To je vrlo značajna cjelina, ali koja ne može biti finansirana iz ovih sredstava, jer je riječ o hotelskom kompleksu. Takvi tipovi nisu u priopritetu ovih sredstava koje sada koristimo, zato je vrlo bitno da nađemo investitora koji je zainteresovan da uđe u taj projekat, a vidjećemo koji će biti model angažmana”, dodao je Gavranović.\nZa realizaciju projekta očuvanja i obnove kulturnog nasljeđa u regionu Savez za regionalnu saradnju Evropske komisije izabrao je i Franjevački samostan u Baču, kao i arheološki lokalitet “Apolonija” u Albaniji.\nVlada pripremila krivičnu prijavu protiv Suljagića\nSrpska istorija ne može da se razdvaja


Razlaz atine i Tirane zbog izbora | Institute for War and Peace Reporting\nRazlaz atine i Tirane zbog izbora\nSocijalisti Albanije pobedili na lokalnim izborima, ali je doslo do zahladjenja odnosa sa Grckom.\nIzmedju Atine i Tirane doslo je do svadje zbog optuzbi za izbornu kradju u delovima juzne Albanije naseljenim grckim stanovnistvom.\nOvaj spor je donekle pomutio pobedu vladajuce Socjalisticke partije, SP, na opstinskim izborima 15.oktobra.\nAtina se zali zbog izbornih nepravilnosti u predelu Himare u jugozapadnoj Albaniji u kojoj zivi grcka manjina, sto su potvrdili medjunarodni posmatraci.\nPosto nije uspela da dobije vecinu glasova u prvom krugu glasanja koji bi potvrdili zahteve za preuranjene nacionalne izbore, glavna opoziciona partija Demokratska stranka na cijem je celu bivsi predsednik Sali Berisha, odlucila je da bojkotuje drugi krug glasanja.\nStoga su se u izbornoj trci u Himare suocili kandidat Socijalisticke partije, SP i etnicki Grk, kandidat Partije saveza za ljudska prava, HRUP, koja je imala slabe rezultate u prvom krugu, cak i u krajevima u kojima zivi etnicka grcka manjina.\nMedjunarodni posmatraci konstatovali su da ovi izbori uopsteno "predstavljaju vazno poboljsanje" u odnosu na prethodne. Medjutim, Organizacija za bezbednost i saradnju u Evropi, OSCE, izjavila je da je drugi krug glasanja bio "manje pristupacan" nego prvi.\n"Situacija u Himari obelezena je ozbiljnim nepravilnostima od zastrazivanja clanova izborne komisije do dokaza o prevarama bar u tri izborne jedinice", kaze se u saopstenju Kancelarije demokratskih institucija i ljudskih prava, ODIHR.\nMedjutim sef ODIHR Eugenio Polizzi rekao je da ovi problemi nisu mogli znacajno da uticu na krajnji rezultat glasanja. Kandidat socijalista osvojio je u Himare 1.870 glasova u odnosu na 690 glasova njegovog protivnika.\nPoliticka situacija u ovom kraju pogorsana je nakon saopstenja kandidata HRUP-a da ce se ukoliko pobedi grcka zastava vijoriti nad opstinskim zgradama, da ce otvoriti skole na grckom jeziku i raspisati referendum o nezavisnosti.\nHRUP i Omonia, koalicija politickih grupa manjina, prebacila je Albance koji zive u Grckoj u Himare da bi za njih glasali. Albanska stampa izvestavala je o tome da je sampion Olimpijade u Sidneju, Pirro Dhima, koji potice iz Himare i ima grcko drzavljanstvo ucestvovao u ovoj operaciji.\nU toku fudbalske utakmice za svetski kup izmedju Albanije i Grcke u Tirani 11.oktobra, albanski navijaci su nosili veliki poster na kome je pisalo "Pirro ti si izdajnik, mi smo Albanci". Kao odgovor na prebacivanje glasaca, vlasti iz Tirane vratili su 13 autobusa albanskih imigranata koji zive u Grckoj.\nNa nedavno odrzanom samitu Evropske unije u Biarritzu, grcki ministar spoljnih poslova George Papandreau protestvovao je zbog ovih albanskih akcija. Portparol vlade iz Atine, Dimitris Reppas rekao je da ce "biti posledica".\nAlbanski dnevni list "Koha Jone" je 20. oktobra ukazao grckim vlastima da je deportacija trideset ilegalaca iz Albanije pocetak vecih izrucenja, zbog besa Atine izazvanog izbornim nepravilnostima.\nOsnovni problem sa kojim ce se sada suociti Tirana nije odluka opozicione Demokratske stranke da bojkotuje novo izabrane vlasti, vec da li ce doci do eskalacije svadje sa Grckom oko Himare.\nAlban Mitrusi radi za jednu medjunarodnu organizaciju u Tirani i dopisnik je IWPR.


Policija negira da su specijalci oštetili automobile Srba na Brnjaku i Jarinju\nPotrpedsednik Srpske liste Igor Simić saopštio je da su pripadnici Specijalnih jedinica Kosovske policije namerno oštetili desetak privatnih vozila čiji su vlasnici Srbi. Policija je, međutim, to demantovala i optužila Simića da širi dezinformacije.\nizvor: Kim, Kosovo press, Kosovo online\nOÅ¡teÄ‡eni automobil na Brnjaku (Foto Fejsbuk)\nVest o oštećivanju automobila sinoć je na Fejsbuku objavio potpredsednik Srpske liste Igor Simić. On je "ponašanje specijalaca" ocenio - primitivnim.\n"Prilikom zamene smena na administrativnom prelazu Brnjak sinoć, oko 23.30 časova su tzv. ’specijalci’ ROSU namerno oštetili desetak parkiranih privatnih motornih vozila u vlasništvu Srba. Očigledno da nisu mogli da sakriju razočarenje što naši građani nisu naseli na provokacije u prethodnih 11 dana i što je danas postignut sporazum koji uvažava interese našeg naroda", napisao je Simić.\nKako je dodao, isto se dogodilo i na prelazu Jarinje, kada su ogrebana i privatna vozila novinara.\nMeđutim, Kosovska policija je negirala ove navode Simića, istakavši da je ono što on tvrdi "netačno i tendenciozno" i da ima "određene političke ciljeve".\n"Kosovska policija je izvršila zvanične provere sa relevantnim jedinicama na terenu i dokazano je da su takvi podaci neistiniti, jer policijske jedinice nisu uključene ni pod kojim okolnostima, pa su takve vesti spekulacije, neodržive i političke orijentisane, kako bi se destabilizovala situacija i okaljale elitne jedinice Kosovske policije “, navodi se u saopštenju.\nIz Kosovske policije ističu da će "nastaviti svoju posvećenost u sprovođenju zakona i ustava Republike Kosova, u interesu očuvanja javnog reda i bezbednosti u zemlji za sve građane bez razlike".


Veće subvencije u periodu konverzije, udruživanje za bolji plasman – Slovenačka iskustva u organizaciji organske proizvodnje značajna i za srpske poljoprivrednike – Agropress\nSvake godine na svetskom nivou raste potražnja za organskim proizvodima. Zato je i srpsko ministarstvo poljoprivrede odlučilo da se aktivnije posveti ovom tipu proizvodnje. U Srbiji se za potrebe organskih proizvođača koristi blizu 16.000 hektara zemlje, ali je učešće ovakve proizvodnje u ukupno korišćenom poljoprivrednom zemljištu tek 0,44%.\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović rekao je nedavno da su neke mere za unapređenje već implementirane u budžet za 2017. godinu, ali da još toga treba uraditi.\n– Proizvođačima je naročito potrebna pomoć u periodu prelaska iz konvencionalne na organsku proizvodnju kako bi im se tokom te tri godine olakšao ovaj proces, ali i afirmisala organska poljoprivredna proizvodnja i ohrabrilo što više proizvođača da uđe u ovaj vid proizvodnje – rekao je ministar.\nU nalaženju načina na koji bi ovo moglo da se izvede, može da posluži iskustvo suseda. Period sertifikacije kako bi jedno gazdinstvo svoje proizvode moglo da prodaje kao organske u Sloveniji kao i u Srbiji traje tri godine, a ova država daje veće subvencije za organsku proizvodnju u razdoblju konverzije, nego posle kada gazdinstvo već ima sertifikat organskog proizvođača.\n– Razlozi za to leže u tome što u periodu konverzije gazdinstvo mora da ispuni sve uslove za organsku proizvodnju, troškovi su veliki, a proizvodi još ne mogu da se prodaju kao organski, pa su zato i subvencije veće – kaže Tanja Strniša, državna sekretarka u slovenačkom ministarstvu poljoprivrede.\nOna je novinarima iz Srbije, koji su posetili ovo ministarstvo, rekla da Slovenija ima dosta stručnog znanja, i ako dođe do inicijative biće im drago da svoja iskustva oko organizacije organske proizvodnje prenesu Srbiji.\nKako navodi Strniša, organska proizvodnja u Sloveniji stalno raste, ali još nije dostigla tražnju za organskim proizvodima.\nTanja Strniša U 2015. godini Slovenija je imala 3.417 gazdinstva uključenih u organsku proizvodnju, dok ih je u Srbiji registrovano oko 2.000. U susedstvu 4,7% svih gazdinstva su organska, zajedno obrađuju 42.000 hektara zemljišta ili malo manje od 9%, po čemu su poprilično ispred nas uzimajući u obzir da Srbija ima znatno više poljoprivrednog zemljišta. Zanimljivo je i da je organsko gazdinstvo u Sloveniji u proseku dva puta veće od konvencionalnog.\nSlovenačka poljoprivredna politika biće i ubuduće usmerena na subvencionisanje organskih proizvođača, ali iako su one najčešći vid podsticaja organske proizvodnje, potrebno je ispuniti veliki broj uslova da bi se dobila ova vrsta pomoći. Zato je osim državne, važna i podrška finansijskih institucija.\nNova ljubljanska banka Slovenije, spremno podržava organske proizvođače.\n– Cilj Slovenije je da do 2020. godine 20% zemljišta bude pod organskom proizvodnjom, pa iako nemamo posebne programe za organske proizvođače, interes postoji i banka se uvek uklapa u finansiranje zanimljivih projekata. Ako pomoć države bude dodatno išla u ovom smeru i banka je spremnija da finansira ovakve projekte – kaže Darko Jurić, savetnik za mala i srednja preduzeća u ljubljanskoj NLB banci.\nPodršku organskim proizvođačima slovenačka banka pruža i u Srbiji. U toku je NLB Organic konkurs, u okviru kojeg će se šesti put nagraditi tri najbolja projekta novčanom nagradom u ukupnom iznosu od milion i po dinara. U beogradskom predstavništvu banke ističu da organska proizvodnja predstavlja veliki potencijal za ekonomiju Srbije. Najveći deo proizvodnje se izvozi, i to na evropska tržišta, a vrednost plasmana organskih proizvoda dostigla je 20 mil EUR.\nOsim finanisaranja, jedan od najvećih izazova za organske proizvođače u narednom periodu biće udruživanje, a to naglašava i državna sekretarka u slovenačkom ministarstvu, ističući da još nisu u dovoljnoj meri organizovani u zadruge. Iako, kako kaže, daju subvencije za ovakvo povezivanje organskih proizvođača, nisu zadovoljni postignutim.\nU 2013, 2014. i 2015. godini imali smo specijalne subvencije za organske zadruge i na konkurs se javilo pet zadruga, ali činjenica je da zadrugarstvo prestane kada se subvencije iskoriste. Zadruge su dobar oblik povezivanja poljoprivrednika jer su u njihovom vlasništvu i sa njima imamo dobra iskustva na drugim područjima, na šta računamo i u domenu organske proizvodnje, budući da je to je preduslov za rast ovog sektora – kaže Strniša.\nKako dodaje državna sekretarka, danas svi organski proizvođači svoje proizvode prodaju direktno na pijaci ili gazdinstvu, ali ako bi želeli da ih plasiraju i u trgovinama, to ne bi mogli da urade pojedinačno. Za ujednačen plasman, neophodno je povezivanje kako bi se garantovala isporuka.\nUgovorena poljoprivredna proizvodnja, prema njenim rečima, garantuje stalnost i stabilnost u poslovanju poljoprivrednika, i kontinuitet u prodaji i podršci je neophodan, pa je to ujedno i potreba i jedan od glavnih prioriteta i organskih proizvođača u Srbiji.\npovrća voća органска производња\nU Glogovcu raste paprikolimun?!


Liste čekanja i liste zakazivanja – GRAD Kruševac\nNaslovna » Projekti » Projekti 2017 » Pod lupom – kršenje prava pacijenata i zdravstvenih osiguranika » Liste čekanja i liste zakazivanja\nRFZO ne finansira sve usluge u zdravstvu i tačno se zna koji se pregledi i procedure moraju obaviti u propisanom roku, odnosno, šta je na listi čekanja, a šta na listi zakazivanja. Ono Što je na listi zakazivanja mora se obaviti u pripisanom roku ili refundirati troškove pregleda u nekoj drugoj ustanovi, dok za liste čekanja to ne važi.\nNavodeći probleme sa kojima se suočavaju kao osiguranici, veliki broj anketiranih građana izjasnio se da je to čekanje i po nekoliko meseci na specijalistički pregled ili skener, do godinu dana pa i više na magnetnu rezonancu.\nPacijenti kažu da su zbog brige o svom zdravlju često primorani da neophodne preglede obave u privatnoj praksi, ali da ne mogu da dobiju potvrdu da te preglede ili procedure nisu mogli da obave u nadležnoj ustanovi u propisanom roku.\nPrema rečima zaštitnice prava osiguranih lica, Živke Jelić, RFZO ne finansira sve usluge u zdravstvu i tačno se zna koji se pregledi i procedure moraju obaviti u propisanom roku, odnosno, šta je na listi čekanja, a šta na listi zakazivanja.\n– Potvrda da se usluga ne može zakazati u roku od 30 dana odnosi se na usluge za koje su sačinjene liste zakazivanja. Tako se prvi specijalistički pregled mora obavi u roku od mesec dana, a radi postavljanja dijagnoze i odluke o daljem lečenju. Za magnetnu rezonancu prave se liste čekanja i ne postoje rokovi od 30 dana, izuzev u slučaju hitnosti, za bolničke pacijente. Kada je u pitanju skener, liste čekanja se prave za snimanje glave i kičme, dok je sve ostalo na listi zakazivanja- kaže Jelićka.\nOna napominje da je zdravstvena ustanova u obavezi je da izda potvrdu ukoliko je pacijent na listi zakazivanja a ne može da obavi pregled ili proceduru u propisanom roku, na osnovu čega pacijent kasnije i ostvaruje pravo na refundaciju troškova.\nAnketirani pacijenti, uglavnom starije dobi, kao jedan od većih problema navode to što po propisanu terapiju kod izabranog lekara moraju da odlaze svakog meseca, a što im sa uvođenjem zakazivanja preko Nacionalnog kol centra, stvara dodatne probleme.\nPrema rečima zaštitnice, Pravilnikom o obimu i sadržini prava iz obaveznog zdravstvenog osiguranja i participaciji za 2017. godinu, predviđeno je da osigurano lice koje duže od 12 meseci koristi istu terapiju, ima pravo na lek u količini dovoljnoj za 60 dana, s tim što se takva terapija propisuje na dva recepta.\nKao problem na koji nailaze kada je u pitanju zakazivanje preko kol centra, pacijenti navode i to da se dešava da u danu kada im je pregled zakazan izabrani lekar ne radi, pa su prinuđeni da ponovo zakazuju pregled.\nZaštinica naglašava da je zdravstvena ustanova dužna da obezbedi kontinuiran i nesmetan rad na pružanju usluga osiguranim licima, te da nijedan pacijent kome je zakazan pregled ne sme biti vraćen. Takođe, pacijenti imaju pravo i na pregled bez zakazivanja u hitnim slučajevima, gde procenu hitnosti vrši ordinirajući lekar.\nU situacijama kada je, pak, pacijent opravdano sprečen da dođe na zakazan pregled, poželjno je da o tome obavesti zdravstvenog radnika, sa kojim će i postići dogovor oko novog termina.\nNa pitanje da li je zakazivanje pregleda preko Nacionalnog kol centra koje očigledno pravi probleme, posebno starijim pacijentima, zakonska obaveza ili samo preporuka Minsitarstva zdravlja, zaštitnica prava osiguranih lica odgovorila je da Zakon o zdravstvenom osiguranju i podzakonska akta RFZO nisu uredili način već samo mogućnost i rokove zakazivanja zdravstvenih usluga, odnosno, zakon propisuje da se pregledi zakazuju samo onda kada pacijent ne može da se primi odmah.\nA da u praksi to odavno ne funkcioniše tako, potvrđuju i ankete koje su sprovele novine GRAD gde su se građani izjasnili da zakazivanje do nedavno “na svesku” a od nedavno preko kol centra, u ovom trenutku jeste jedini način da se zakaže pregled na primarnom nivou.\nRFZO ne finansira sve usluge u zdravstvu i tačno se zna koji se pregledi i procedure moraju obaviti u propisanom roku, odnosno, šta je na listi čekanja, a šta na listi zakazivanja. Ono Što je na listi zakazivanja mora se obaviti u pripisanom roku ili refundirati troškove pregleda u nekoj drugoj ustanovi, dok za liste čekanja to ne važi. Navodeći probleme sa kojima se suočavaju kao osiguranici, veliki broj anketiranih građana izjasnio se da je to čekanje i po nekoliko meseci na specijalistički pregled ili skener, do godinu dana pa i više na magnetnu rezonancu. Pacijenti kažu da su zbog…\nPrethodni : Opozicija u Kruševcu zajedničkim saopštenjem protiv medijskog mraka\nSledeći : Nove sadnice u Pionirskom parku i na Bagdali\n18. aprila 2021., 05:06


23.08.2017 u 11:00\nZaštitnik građana Zoran Pašalić počeo da prima građane\nZaštitnik građana Zoran Pašalić počeo je danas prve razgovore s građanima u Beogradu i najavio mogućnost da se, zbog velikog broja njih koji dolaze iz unutrašnjosti, razgovori izmeste van glavnog grada kako se oni ne bi izlagali trošku. Zaštitnik će danas primiti prvih 30 građana u svojoj kancelariji u Beogradu i predviđeno je da mu oni do 19 sati predstave svoje probleme i ta praksa prijema građana, kako je ranije saopšteno, biće organizovana svakog poslednjeg petka u mesecu. Pašalić je kazao da je do sada 80 građana zakazalo prijem kod ombudsmana i da bi zbog velikog interesovanja trebalo ramotriti uvođenje još jednog dana za prijem. On je posle prijema prve stranke novinarima rekao da je smisao razgovora u živoj reči koja se, kako je ocenio, bolje čuje nego iz papira. „Iz\nPohvale gode, kritike koriste\nTreba menjati Zakon o zaštitniku građana, ali posle sveobuhvatnog sagledavanja problema i bez postavljanja ikakvih rokova, prvo je što primećuje Zoran Pašalić posle dve nedelje na ovoj funkciji, na koju je došao s mesta predsednika Prekršajnog apelacionog suda. Sve promene, kako ističe, treba da idu u pravcu veće samostalnosti i nezavisnosti ove institucije i, najvažnijeg, većeg autoriteta zaštitnika građana. Jer, uglavnom, učinak zaštitnika građana se bazira na njegovom autoritetu.\n30.07.2017 u 12:02\nPašalić: Nepristojno je da ombudsman ima ovoliku platu\nNepristojno je da zaštitnik građana ima platu koju trenutno ima, smatra novoizabrani ombudsman Zoran Pašalić i navodi da će, između ostalog, izmenama Zakona o zaštitniku građana, koje su neophodne, predložiti da se ona ''izjednači na logičan nivo''. ''Malo je nepristojno da zaštitnik građana ima platu koju ima, kada je prosecna plata u Srbiji 400 evra'', kaže za Tanjug Pašalić. I dok javnosti ''pada u oči'' plata zaštitnika i njegovih zamenika, Pašalić ističe da svi drugi u toj instituciji imaju niže plate, koeficijent, nego što imaju ostali po zakonu o državnim službenicima i nameštenicima. ''Moj predlog će biti da se fundamentalno napravi rez u svemu tome i da se izjednači i stavi na jedan logačan nivo'', rekao je Pašalić. Na pitanje da li će poslušati poziv funkcionera Srpske\nZvezdaš, partizanovac i zaštitnik\nNovi zaštitnik građana Zoran Pašalić imaće priliku da pokaže koliko su na mestu kritike opozicije da je izabran da bi štitio interese vlasti, a ne građana. Poslanik SNS-a Vladimir Đukanović pozvao ga je da raspusti sadašnji kabinet ombudsmana, sublimirajući time zahteve vladajuće koalicije da se napravi diskontinuitet s radom Saše Jankovića, koga optužuju za politizaciju ove funkcije. Od toga kako će obavljati svoj posao zavisi da li će do kraja petogodišnjeg mandata anulirati činjenicu da je na ovu funkciju došao isključivo uz pomoć vlasti, bez konsenzusa u skupštini, bez podrške civilnog sektora koji se bavi pitanjima ljudskih prava i uglavnom nepoznat široj javnosti.\n20.07.2017 u 15:25\nNovi zaštitnik građana je Zoran Pašalić, dosadašnji predsednik Prekršajnog apelacionog suda, odlučili su poslanici Skupštine Srbije. Pašalića su na tu funkciju predložile sve članice vladajuće koalicije, a za njega su glasala 142 poslanika, dok je 20 bilo protiv. On je odmah položio zakletvu i time stupio na dužnost. Glasanju je prethodila tročasovna vrlo oštra polemika naprednjaka i opozicionara, a prvi diskutant Vladimir Đukanović (SNS) koji se osvrnuo na tekstove u „Ninu” i „Vremenu”, gde su „gotovo istovetni naslovi – zaštitnik građana ili vlasti, što je najbolji pokazatelj kakva se bestidna kampanja vodi protiv Zorana Pašalića, koji je u vreme prethodne vlasti izabran za sudiju”. Đukanović je pitao opozicionare iz kog su „budžaka izvukli prvi put Sašu Jankovića” i\n19.07.2017 u 21:57\nRazmena optužbi i debata o ombudsmanu\nKako treba da radi zaštitnik građana, ima li Zoran Pašalić moralne kvalitete za obavljanje te funkcije, kakvi su oni koji drže moralne lekcije o čoveku o kome govore rezultati njegovog dosadašnjeg rada? Ovo su neka od pitanja oko kojih su se sporili poslanici vladajuće koalicije i opozicije u Skupštini Srbije u toku debate o kandidatu za izbor ombudsmana. Svim opozicionim poslanicima bila je sporna Pašalićeva biografija zbog, kako su isticali, trinaestogodišnjeg studiranja i malo iskustva u zaštiti ljudskih prava. Tvrdili su i da će on biti zaštitnik vlasti, a ne građana. Iz vladajuće koalicije su podsećali da je Pašalić, koji je predsednik Prekršajnog apelacionog suda, studirao uz rad. Navodili su i da ima odlične rezultate i da je zbog toga profesionalno napredovao i u vreme bivše vlasti,\n14.07.2017 u 13:44\nSkupštinski odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo odlučio je danas da kandidat za Zaštnika građana bude Zoran Pašalić, koji je predsednik Prekršajnog apelacionog suda. Odbor je nakon tročasovnog razgovora sa sva četiri predložena kandidata za novog Ombudsmana odlučio da parlamentu po hitnom postupku uputi predlog da za Zaštitnika građana izabere Pašalića. Pašalića su za tu funkciju predložile poslaničke grupe svih političkih stranaka vladajuće koalicije. Na sednici odbora poslanici su razgovarali sa svim predloženim kandidatima, među kojima su i Ekatarina Marinković, koju je predložila poslanička grupa SRS, Milošem Jankovićem, koga su predložile poslaničke grupe DS i SDS i Vojinom Biljićem koji je bio predlog DJB. (Tanjug)\n19.05.2017 u 22:07\nIzbor ombudsmana pokrenut još u februaru, kandidata i dalje nema\nPredsednica parlamenta Maja Gojković uputila je još 1. februara dopis svim poslaničkim grupama da predlože kandidata za izbor zaštitnika građana Odboru za ustavna pitanja i zakonodavstvo, čime je pokrenuta procedura za izbor ombudsmana, ali do sada nije stigao nijedan predlog, kaže za za „Politiku” predsednik ovog tela Đorđe Komlenski (PS). U vladajućoj koaliciji kažu da imaju neke ideje o kandidatu, ali da će se o tome dogovoriti, u svakom slučaju, izbor će biti obavljen u zakonskom roku, do 4. avgusta. I opozicionari će, kažu, imati svoje predloge, ali ni oni, kao ni vlast, još ništa nisu odlučili.\n07.02.2017 u 12:50\nSaša Janković podneo ostavku i započeo kampanju\nProšla su 43 dana otkad je Saša Janković jednom subotičkom portalu prvi put javno rekao da namerava da se kandiduje za predsednika Srbije do današnje ostavke na funkciju zaštitnika građana, koju je predao na pisarnici Narodne skupštine. To je potpredsednica vlade Zorana Mihajlović dobro izračunala reagujući na ovaj njegov čin, uz komentar da je ostavku trebalo da podnese u trenutku kada je i zvanično najavio da će se kandidovati. To je ipak sasvim blaga ocena s njene strane, ako se uzme u obzir da njene stranačke i koalicione kolege smatraju da je Janković mnogo ranije trebalo da napusti nezavisnu državnu instituciju, to jest „onda kada je iskazao političke ambicije”. Janković se nije osvrtao na takve optužbe, objavljujući da je podneo ostavku jer je odlučio da se kandiduje za predsednika


Naslovna/Društvo/Sa više pažnje i ozbiljnosti baštiniti srpski jezik i ćirilično pismo\nMinistar prosvjete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić istakla je da resorno ministarstvo, zajedno sa naučnom, akademskom i kulturnom javnošću, može i želi da doprinese jasnom pozicioniranju ćirilice kao neraskidivog simboličkog elementa kulturnog nasljeđa srpskog naroda.\n“Srpska kultura je jedinstvena na svakom prostoru na kojem srpski narod živi u okviru ili izvan granica njegovih državnih tvorevina”, rekla je Trivićeva za “Nezavisne novine”.\n“Da bismo učvrstili put nacionalnog opstanka i kulturnog napretka, budućnosti utemeljene na čvrstini kulturnog nasljeđa koje nam je zavještavano vijekovima unazad, moramo sa više pažnje i ozbiljnosti baštiniti srpski jezik i ćirilično pismo”, dodala je Trivićeva.\n“Očuvanje kulturnog i nacionalnog identiteta je naš primarni zadatak. Povelja povezuje sve Srbe u njihovom kulturološkom djelovanju gdje god se nalazili, jer granice kulturnog prostora nije moguće svesti u granice političkog, odnosno državnog prostora”, rekla je Trivićeva.\nĆirilica Granica Jezik kultura Natalija Trivić pismo pomoć SRNA\nPolicija Brčko distrikta prošla trodnevnu edukaciju o suzbijanju nasilja u porodici


Općina Stari Grad i Prva bošnjačka gimnazija u projektu koji će povećati broj zaposlenih, povezati privredne subjekte, umrežiti alumniste Untitled Document\nOpćina Stari Grad i Prva bošnjačka gimnazija u projektu koji će povećati broj zaposlenih, povezati privredne subjekte, umrežiti alumniste\n15. Feb, 2018.\nSvi alumnisti Prve bošnjačke gimnazije uskoro će biti uvezani u jedinstvenu bazu podataka što će omogućiti međusobno povezivanje onih koji su se se ostvarili kao uspješni privredni subjekti sa onima koji traže posao, povezivanje zainteresovanih za različite oblike saradnje u oblasti obrazovanja, sporta, kulture…\nOd projekta se očekuje povećanje broja zaposlenih mladih ljudi, uvezivanje privrednika, ljekara, inžinjera i drugih uspješnih ljudi koji su završili Prvu bošnjačku gimnaziju.\nProjekat naziva “Umrežavanje alumnista Prve bošnjačke gimnazije” realizuje Prva bošnjačka gimnazija Sarajevo, a u potpunosti ga finansira Općina Stari Grad koja je prepoznala njegov značaj u vidu podrške mladim ljudima koji pokušavaju pronaći posao ili realizovati neku poslovnu ideju.\nDirektorica Prve bošnjačke gimnazija Naida Muminović-Hota kazala je da je ova škola, od svog osnivanja 1995. godine, društvu dala preko dvije hiljade kvalitetno obrazovanih mladih ljudi: ljekara, inžinjera, sportista, graditelja bolje budućnosti ove zemlje.\n“Riječ je o projektu koji je došao kao rezultat inicijative bivših učenika Prve bošnjačke gimnazije. Njih je sada preko dvije hiljade i oni se već nalaze u poslovnom svijetu, imaju svoje karijere i trude se da budu što bolji. Oni su htjeli da se međusobno umreže da sarađuju, a škola je htjela da ima mehanizam kako da valorizira svoj rad,” kazala je Muminović-Hota. Dodala je da se radi o web aplikaciji koja će biti instrument škole i alumnista, a ideju će rado podijeliti i sa drugim obrazovnim institucijama.\n“ Mi smo do sada intuitivno znali da su naši učenici veoma uspješni, ali ovako ćemo dobiti i prave pokazatelje toga, a sami alumnisti imat će priliku da razmjenjuju informacije, da oni koji su privrednici među njima traže zaposlenike, da oni koji su naučnici traže saradnike na projektima, da jedni drugima daju informacije o stipendijama i grantovima, da se umrežavaju, da putuju…,” dodala je Muminović -Hota.\nSporazum o finansiranju ovog projekta u iznosu od 14.320 KM potpisali su danas načelnik Općine Stari Grad Ibrahim Hadžibajrić i direktorica Prve bošnjačke gimnazije Naida Muminović-Hota. Prema riječima Hadžibajrića, ovo je institucionalno djelovanje na uvezivanju i prepoznavanju uspješnih mladih ljudi i istovremeno zapošljavanju onih kojima je to potrebno.\n“Općina je odlučila da u punom kapacitetu podrži projekat, ne samo zato što se Prva bošnjačka gimnazija nalazi na našoj teritoriji, nego i zato što smatramo da nam je potrebno ovakvo institucionalno rješenje prema kojem ćemo imati cjelovitu sliku naših srednjoškolaca i onoga što su postigli po završetku srednje škole. Istovremeno drugima ćemo omogućiti da se sa njima uvežu i ostvaruju saradnju,” kazao je Hadžibajrić. Dodao je da je ovakvo rješenje potrebno i na višim nivoima, konkretno na nivou kantona, ali i cijele države. Govoreći o podršci obrazovnim institucijama u općini Stari Grad, Hadžibajrić je iznio podatak da se na godišnjem nivou za tu podršku izdvaja 10% ukupnog budžeta Općine Stari Grad, što je mnogo više u odnosu na druge nivoe.\nProjekat “Umrežavanje alumnista Prve bošnjačke gimnazije” trenutno je u fazi testiranja i dogradnje, te finaliziranja pravnog okvira u skladu sa Zakonom o zaštiti ličnih podataka, a zvanično bi trebao zaživjeti 23. marta, ove godine.


Rumunski milioner dobio dva meseca ekstradicionog pritvora u Beogradu - Bizlife.rs\n09:22 Beograd, 15/04/2017\nViši sud u Beogradu odredio je ekstradicioni pritvor do dva meseca rumunskom državljaninu Sebastijanu Gici koji je lišen slobode po poternici iz Bukurešta.\n“Sudija za prethodni postupak je, nakon saslušanja, Gici odredio ekstradicioni pritvor zbog postojanja okolnosti koje ukazuju da će se sakriti ili pobeći u cilju ometanja postupka odlučivanja o zamolnici ili sprovođenja izručenja”, rekla je sinoć portparol suda Bojana Stanković,prenosi Kurir.\nMediji su preneli da je Gica kontroverzni biznismen i vlasnik TV kuće, a bio je pod istragom u više slučajeva u Rumuniji.Nestao je nakon što mu je izrečena zabrana napuštanja zemlje u okviru istrage o korupciji.Njegova imovina procenjena je na oko 100 miliona evra, a pre Beograda viđen je u Istanbulu.\nKada je uhapšen u Srbiji, pokazao je lažni pasoš Slovenije.\nKako navode rumnuski mediji, bivši poslanik Gica je pod istragom zbog “korupcijskog slučaja povezanog sa posetom bivšeg britanskog premijera Tonija Blera Rumuniji 2012. godine”. Zvanično je osumnjičen za zloupotrebu poverljivih informacija, mito, kupovinu uticaja i ucenu.\nNakon bekstva, Gica je na svojoj televizijskoj mreži objavio niz snimaka u kojima optužuje državne tužioce i obaveštajce za korupciju i ucenu, a tvrdi i da “ima dokaze” da su ucenjivali bivšeg premijera Viktora Pontu.\nPrema proceduri Evropske konvencije o ekstradiciji, ukoliko bude želela njegovo izručenje, Rumunija treba u roku od 18 dana od hapšenja da pošalje Srbiji zahtev za izručenje Gice.O zahtevu za izručenje odnosno ispunjenosti uslova koje predviđa Evropska konvencija o ekstradiciji odlučuje Viši sud u Beogradu, a tek potom konačnu odluku donosi ministar pravde.


Lična karta dovoljna za ulazak u Tursku - Pokazivač\nLična karta dovoljna za ulazak u Tursku\nČlanovi Vlade doneli su Zaključak kojim je građanima Srbije i Turske omogućeno da državne granice obe zemlje prelaze sa važećom biometrijskom ličnom kartom.\nZaključak o utvrđivanju osnove za zaključivanje protokola br. 1 između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Turske o izmenama i dopunama sporazuma o uzajamnom ukidanju viza, omogućio je građanima ove dve zemlje da državne granice prelaze sa važećom biometrijskom ličnom kartom.\nProtokol se zaključuje radi unapređenja i olakšanog kretanja ljudi i prometa roba, što je od posebnog značaja, imajući u vidu veoma razvijenu privrednu saradnju Srbije i Turske, kao i izuzetno veliki broj međusobnih turističkih poseta, saopšteno je iz Vlade Srbije.\nDa podsetimo, od 1. juna za ulazak u Tursku nisu potrebni ni negativan pi-si-ar test, ni negativni antigenski test. Ukinuta je i obaveza popunjavanja formulara za dobijanje tzv. HES koda za ulazak u Tursku, kao i njegovo korišćenje u zemlji.\nPrethodni tekstKarikatura dana: Lane Gutović\nSledeći tekstKoliko biste novca dobili ako biste sad prodali svoje besplatne akcije


Orhan Šahmanović prilikom posjete Čečeniji\nRezultat posjete predsjednika Opštine Plav Orhana Šahmanovića i lidera opozicionog Demokratskog fronta Čečeniji i tamošnjem predsjedniku Ramzanu Kadirovu je inicijativa o bratimljenju gradova Plava i Groznog, glavnog grada Čečenije.\nO bratimljenju crnogorskog grada sa glavnim gradom zemlje čiji se predsjednik nalazi na međunarodnoj restriktivinoj listi, treba da odluči crnogorsko Ministarstvo vanjskih poslova.\nIzražavajući zadovoljstvo što je delegacija Opštine Plav imala niz razgovora u Čečeniji, predsjednik Opštine Orhan Šahmanović kaže da je jedna od konkretnih inicijativa bila bratimljenje Plava i Groznog, glavnog grada Čečenije.\nDa bi ova inicijativa prošla, potrebna je saglasnost crnogorskog ministarstva vanjskih poslova i većina u lokalnom parlamentu. Šahmanović kaže da će vrlo brzo pokrenuti proceduru: „Brzo ću pokrenuti mehanizme za dobijanje saglasnosti i završetak cjelokupnih aktivnosti na bratimljenju dva grada. Primjetio sam da postoji velika želja investitora da ulažu u Opštinu Plav, očekujem vrlo brzo povratnu posjetu njihove delegacije Plavu i tu ćemo konkretizovati sve projekte koje smo izložili tokom boravka u Republici Čečeniji“.\nČinjenica je, da se predsjednik Čečenije Ramzan Kadirov nalazi na listi osoba prema kojima se primjenjuju međunarodne restriktivne mjere zbog podrške Rusiji u aneksiji Krima i oružane pobune u Ukrajini.\nZbog toga smo uputili pitanje crnogorskom Ministarstvu vanjskih poslova da li će dati saglasnost za bratimljenje Plava i Groznog. Na pitanje da li će smetnja bratimljenju Opštine Plav i Groznog biti spoljnopolitičke okolnosti, odnosno međunarodne restrikcije prema Kadirovu kojima se pridružila i Crna Gora, Orhan Šahmanović kaže da ne bi trebalo da bude problema pozivajući se i na izjavu premijera Duška Markovića.\n„Ne očekujem nikakve probleme ni od Ministarstva niti od odbornika. Jer to je dobra inicijativa kako za sve građane Plava tako i za Crnu Goru. Ali imajući u vidu sva ta luda vremena, može svašta biti. Mislim da bi bilo nenormalno da postoje bilo kakve prepreke za realizaciju bratimljenja. Odnosi Čečenije i Crne Gore ili Ruske Federacije, mislim da nisu na nekom lošem nivou. I sam premijer Duško Marković je u svom ekspozeu rekao da će uraditi sve da obnovi odnose sa starim prijateljima Rusima“, kaže Šahmanović.\nInicijativa o bratimljenju Plava i Groznog u aktuelnim spoljnopolitičkim okolnostima, ne predstavlja problem ni za visokog funkcionera Socijaldemokratske partije Džavida Šabovića čija je partija vlast u Plavu.\n„Plav je već pobratim sa nekoliko opština i sa područja bivše velike Jugoslavije i sa jednom opštinom iz Turske. Znači ne smeta ni da bude sa Groznim, tim prije što bi ova veza, kako je najavljeno, donijela i ekonomske efekte. Zbog toga ćemo svaku takvu ideju podržati. Mogu da ponovim ono što je predsjednik Opštine primjetio, da je i sadašnji nazovi premijer rekao da će odmah nakon izbora uspostaviti dobre ekonomske i ostale veze sa Rusijom. Kad kažem sa Rusijom, znači i sa Čečenijom i svim onim državama na koje Rusija ima uticaj i moć. Prema tome ne vidim nikakve smetnje tome. Naprotiv, očekujem da Vlada pozdravi takvu ideju predsjednika opštine“, kaže Šabović.\nU Demokratskoj partiji socijalista nismo mogli da dođemo do sagovornika koji bi prokomentarisao bratimljenje Plava i Groznog, kako do onih na lokalnom nivou u Plavu tako i među višim funkcionerima u Podgorici. Komentarišući inicijativu o bratimljenju, direktor nevladine organizacije Građanska alijansa Boris Raonić očekuje da Ministarstvo vanjskih poslova ne da saglasnost na ovu inicijativu, jer smatra da se radi o političkom egzibicionizmu.\n„Za mene je ovo još jedna u nizu gluposti političkih egzibicionista u Crnoj Gori. Ja ne bih previše trošio riječi o ovoj inicijativi, osim što treba reći da se nadam da Ministarstvo vanjskih poslova neće dati saglasnost na ovu inicijativu, kako bi se ova priča zatvorila. Naprosto mi imamo mnogo bitnije stvari o kojima treba da pričamo, a ne da pojedinci koji svojim radom ne mogu da skrenu pažnju na sebe, ovakvim potezima vjerovatno uzburkavaju javnost i skreću pažnju sa nekih bitnih tema“, kaže Raonić.\nLideri Demokratskog fronta su u Moskvi razgovorali sa Sergejem Željeznjakom\nPodsjetimo predsjednik Opštine Plav Orhan Šahmanović je sa liderima opozicionog Demokratskog fronta Andrijom Mandićem i Milanom Kneževićem boravio u zvaničnoj posjeti Čečeniji na poziv predsjendika Ramzana Kadirova, gdje je dogovorena uzvratna posjeta.\nLideri Demokratskog fronta su potom nastavili put u Moskvu gdje su razgovorali sa zamjenikom generalnog sekretara Putinove Jedinstvene Rusije Sergejem Željeznjakom, dominantnim ruskim kritičarem crnogorskog puta u NATO.\nKod Putinovog sljedbenika po čečenske investicije u Crnoj Gori\n„Apsolutna šizofrenija“: O Čečeniji pod pesnicom Kadirova\nOtac Putin i sin Kadirov


Македонија је нова Украјина\nMakedonija je nova Ukrajina\nStanje u Makedoniji, nakon što je lider opozicionog Socijaldemokratskog saveza Makedonije (SDSM) Zoran Zaev počeo sa objavljivanjem kompromitujućeg materijala o državnom nelegalnom prisluškivanju je zabrinjavajuće, ocenjuju analitičari koji smatraju da bi ta država uskoro mogla biti dovedena na ivicu provalije.\nNe isključuje se ni ukrajinski scenario, te je zato, kažu, u rešavanje aktuelne krize neophodno uključivanje međunarodnih faktora.\n„Ima mnogo skandala sadašnje vlasti zbog kojih bi građani mogli da krenu u proteste koji bi narednih meseci doveli zemlju na ivicu provalije i neviđenog haosa. Mislim da bi posledice ove krize mogle da budu daleko manje ukoliko se međunarodni faktor ozbiljno uključi rešavanje krize, jer ćemo u protivnom biti svedoci događanja koja bi mogla da se porede samo sa onim što se dešava u Ukrajini“, izjavio je novinar Bekim Buci.\n„Još od dolaska Nikole Gruevskog na vlast 2006. međuetnički odnosi su stalno na ivici pucanja.\nPremijerova nacionalistička politika je dovela do toga da se odnosi Albanaca i Makedonaca vidno pogoršavaju“, kaže Buci.\nOn je rekao da je Gruevski vodeći računa samo o pobedi svoje partije VMRO-DPMNE i o svom ličnom rejtingu, doveo zemlju u delikatnu i opasnu situaciju pošto je uništio međuetničke odnose koji su bili noseći stubovi za održavanje Makedonije.\nSlučaj „Monstrumi“ o ubistvu petorice Makedonaca mogla bi da bude polazna tačka za destabilizaciju zemlje, rekao je Buci.\nPo njegovim rečima, ako se potvrdi sadržaj Zaevljevog materijala o vladinom špijuniranju građana i stranih diplomata, onda bi moglo da dodje do reagovanja ne samo Albanaca nego i samih Makedonaca. Zbog toga je i u ovom slucaju kao i ranije stabilnost Makedonije u rukama stranaca.\n„Makedonija nije na pragu međuetničkog sukoba već je u ratu za demokratiju i slobodu izražavanja. Ona se realno suočava sa starim jugoslovenskim i evropskim konceptom, dok političke partije makedonsko-albanske odnose koriste da bi se održale na vlasti. Sadašnja vlast je u moralnoj krizi i zbog toga joj je potrebna kriza u međuetničkim odnosima kako bi preživela“, ocenio je Sinani.


Stižu pare bato! - Dimitrije Boarov - Peščanik\nVest iz Ministarstva finansija da je deficit državnog budžeta Srbije u prvih devet meseci ove godine dosegao visinu od 74,2 milijarde dinara, to jest oko 790 miliona evra, te da je u septembru tekući mesečni deficit iznosio 7,2 milijardi dinara – svakako nije dobra vest. No, ako se ona stavi u kontekst načelno (ali ne i definitivno) dogovorene dozvole MMF-a da budžetski deficit ove godine može kliznuti i do 4,5 odsto bruto društvenog proizvoda, onda ta vest, trenutno, ne deluje dramatično.\nJer, ako bi se nastavio septembarski (mesečni) raskol između tekućih državnih prihoda i rashoda, na kraju godine bi mogli konstatovati budžetski deficit od oko 100 milijardi dinara, to jest nešto više od milijardu evra. A to bi se „uklopilo“ u ono što je zasad dogovoreno sa MMF-om, čak i ako BDP Srbije ove godine opadne i za nešto više od četiri odsto, koliko očekuju stručnjaci, a nekmoli ako bude onakav kakav očekuju optimisti.\nIpak, gornja vest, da se „priliv deficita“, posle letošnjeg predaha, vratio na prolećni mesečni tempo negativnog prirasta iznad sedam milijardi dinara, ostaje loša vest, uprkos tome što ona bitno ne pogoršava pregovaračku poziciju Srbije uoči nove runde razgovora sa Misijom MMF-a, koja se očekuje kroz desetak dana u Beogradu. Preciznije govoreći, i strani i domaći stručnjaci uglavnom su prognozirali ovakav scenario, pa sigurno i nisu iznenađeni septembarskim rezultatima, dok smo se mi ipak nadali nečem boljem. U stvari, problem je izgleda u tome što je Vlada Srbije, u međuvremenu, na jednoj strani, bila prinuđena na veće fiskalne stimulanse i ustupke od onih koji su bili planirani, a na drugoj, pokazalo se da ona nije u kratkom roku bila u stanju da odlučnije sprovede politiku „velike štednje“ na tekućim troškovima (jedino su stradale infrastrukturne investicije).\nPri svemu tome, hitne mere u racionalizaciji troškova za javni sektor očigledno se kisele i razvlače i zbog najava ad hoc pozajmica na strani, kako od Evropske unije i Svetske banke, tako i od Kine i Rusije, a ti kratkoročni zajmovi će ovu tešku kriznu godinu građanima učiniti snošljivijom i omogućiti vladajućoj koaliciji da „prezimi“. Atmosferu veselja od danas do sutra lepo ilustruje i proslava predstojeće posete predsednika Rusije Dmitrija Medvedeva Beogradu, koja je već počela – jer je najavljeno da on za prezent donosi Srbiji kreditnu podršku od milijardu dolara. Jedan tabloid je pre neki dan čak, preko cele prve strane, tu najavu euforično naslovio sa „Milijarda, bato stižu pare!“ Drugi listovi su bili nešto odmereniji, pa su svoje izveštaje o ruskim kreditima, koje je u Istanbulu najavio ruski ministar finansija Aleksej Kudrin naslovili sa „Baćuške daju pare“ i slično.\nUzgred, neko će ovim povodom reći da je naš medijski sistem uvek spreman da i od najozbiljnijih stvari napravi lakrdiju. Krivica za sprdačinu, čak i sa najboljim prijateljima Srbije u svetu, ipak leži na domaćoj politici i njenim beskrupuloznim promoterima. Jer, na primer, neko je još zimus procenio da je za domaći rejting predsednika Tadića dobro ili loše (zavisno od toga ko je lanser informacija) da se u javnost pusti vest da je on od Rusije tražio pare za premošćavanje krize. Neko je, zatim, tabloidima šapnuo da je pare u Moskvi zapravo izmuzao svojim neskrivenim pravoslavnim rodoljubljem ministar inostranih poslova Vuk Jeremić. Sutra ćemo, verovatno, čuti da su najzaslužniji za ruske pare zapravo neki Voja, Velja ili Toma, a da su „žuti samoreklameri“ licemerno pokupili kajmak odavno utemeljenog „pozicioniranja Srbije“ pod rusku kasu itd. Otimačina o kukavne državne zasluge, očigledno, ostaje najrazvijeniji politički sport u Srbiji, a ceh tih zasluga kasnije otplaćuje građanstvo.\nNo, ako se vratimo ozbiljnijim stvarima, valja jednostavno naglasiti da su spoljne pozajmice Srbiji u ovom trenutku svakako dobro došle (makar one bile i uslovljene ustupcima na nekoj drugoj strani) – ali one samo odlažu potrebu da se reši glavni problem, problem previsokog učešća javne potrošnje u našem bruto proizvodu. A on očigledno neće lako doseći tempo rasta od oko 6-7 odsto, kakav je ostvaren u protekloj „demokratskoj dekadi“ (2000-2009), pa to muči Vladu i naše stručnjake.\nU nedostatku detaljnijih informacija o Vladinom programu konsolidacije, ovde možemo samo grubo ilustrovati veličinu problema služeći se dostupnim istraživanjima. Na primer, spomenutim problemom javne potrošnje pozabavio se u poslednjem izdanju Kvartalnog monitora FREN i ekonomista Milojko Arsić, u tekstu „Fiskalna konsolidacija i reforma javnog sektora“. Ovde, naravno, ne možemo dublje ulaziti u Arsićeve procene i argumentaciju, ali možemo skrenuti pažnju na jedan od njegovih najopštijih nalaza.\nArsić, dakle, kaže: „Tokom 2005-2006. godine Srbija je ostvarivala konsolidovane javne prihode od oko 43,5 odsto BDP-a. Postavlja se pitanje da li se i u narednim godinama može očekivati realizacija sličnog nivoa javnih prihoda? Odgovor je negativan zbog toga što su u proteklom periodu smanjene neke važne poreske stope, dok je smanjenje carinskih stopa prema EU u toku. Dodatno, smanjenje potrošnje u odnosu na BDP imaće za posledicu trajan pad prihoda od PDV u odnosu na BDP. Na osnovu datog nivoa javnih prihoda i fiskalnog deficita sledi da održiv konsolidovani nivo javnih rashoda u narednim godinama iznosi oko 41,5 odsto BDP-a. Navedeno učešće javnih rashoda je za 2,5 procentna poena niže nego u periodu 2006-2009. godine“.\nMilojko Arsić, da dodamo i to, zatim ističe da postoje dve mogućnosti za razrešenje raskoraka: „Prva mogućnost jeste da se fiskalna konsolidacija u celini realizuje smanjenjem javne potrošnje do nivoa koji je određen postojećim poreskim sistemom i održivim fiskalnim deficitom. Druga mogućnost jeste da se fiskalna konsolidacija najvećim delom ostvari smanjenjem javnih rashoda, ali da se istovremeno poveća i fiskalni kapacitet povećanjem nekih poreskih stopa. Primena druge opcije omogućila bi umerenije smanjenje javne potrošnje u odnosu na BDP, dok bi fiskalni deficit i javni dug ostali na održivom nivou“.\nVerovatno ćemo svi zajedno morati prihvatiti „drugu mogućnost“.


AUTOMATSKE METEOROLOŠKE STANICE (AMS) – Meteologos\nHome / AUTOMATSKE METEOROLOŠKE STANICE (AMS)\nU poslednje vreme sve je zastupljeniji ovakav tip stanica. Reč je o automatskoj stanici koja ima senzore (za temperaturu vazduha, pritisak, vlažnost vazduha, vetar, padavine, a mogu se priključiti i senzori za merenje Sunčevog zračenja, temperature tla, temperature vode,…), pomoću kojih se na svakih nekoliko sekundi meri i očitava trenutno stanje atmosfere. Ovakve stanice obično se mogu priključiti na kompjuter, gde se podaci arhiviraju, tako da ih je moguće razmeniti putem Interneta.\nCena takvih stanica se kreće od 250-300 evra pa sve do nekoliko hiljada evra. Jedne od najskupljih stanica koriste se i u poljoprivredne svrhe, gde mere isparavanje tla, isparavanje vlage sa biljaka, kao i temperaturu tla na nekoliko dubina.\nTakav oblik stanica omogućava postavljanje na teško pristupačna mesta, jer nije potreban osmatrač koji bi te podatke trebalo da očitava. Obično te stanice imaju i memoriju u koju spremaju podatke kroz neko vreme, a zatim se podaci prebacuju na računar putem bežične ili USB veze.


Rašović: Protiv Jagodine da pokažemo da smo izašli iz krize – Nadlanu.com\nRašović: Protiv Jagodine da pokažemo da smo izašli iz krize\nObjavljeno 18. okt 2013. / 19:42:08\nTrener fudbalera Partizana Vuk Rašović rekao je danas da njegova ekipa na utakmici protiv Jagodine u devetom kolu Super lige želi da pokaže da je izašla iz rezultatske krize i da ostane na prvom mestu na tabeli.\n“Utakmica u Jagodini je prva od četiri veoma bitnih u seriji duela koji mogu da odluče neke stvari, što se tiče polusezone. Idemo na to gostovanje da pokažemo da smo izašli iz krize rezultata, koja nas\nje uhvatila i da pokušamo da ostanemo na prvom mestu”, rekao je Rašović novinarima u Sportskom centru Teleoptik.\nRašović je ocenio da je Jagodina “koja voli da igra fudbal” i da ne očekuje da će se braniti.\n“Ne čeka nas nimalo lak posao, Jagodina igra veoma dobro kod kuće i uz svoju publiku dobro parira i Partizanu i Crvenoj zvezdi. Veoma su nezgodni u prekidima, imaju visoke igrače, tako da je to deo o kojem moramo da vodimo računa”, kazao je Rašović.\nTrener crno-belih je naveo da je ekipa “izvukla pouke” iz duela sa Vojvodinom u Novom Sadu, kada je dva gola primilia posle prekida.\n“Trudićemo se da budu što dalje od našeg gola i da bude što manje prekida, da ne dozvolimo da dođemo u probleme”, istakao je on.\nRašović je rekao da će se njegova ekipa truditi da napadne i da dođe do svoje igre.\n“Igraćemo napadački, trudićemo se da pravimo šanse i da pokušamo da dođemo do igre, što nam je prioritet. Ako ispravimo stvari koje nisu bile dobre u prethodnim utakmicama, možemo da očekujemo kontinuitet rezultata”, rekao je trener.\nRašović je dodao da nema povreda i da će moći da računa na sve igrače.\nPartizan će gostovati u Jagodini u nedelju od 15.00.\nMaradona dužan 39 mil. € poreza


30. Jul 1999 16:23 (GMT+01:00)\nKonačno dogovor Kine i SAD o odšteti za napad na ambasadu\nŽrtvama NATO 4,5 miliona dolara\nPEKING - Sjedinjene Države će isplatiti 4,5 miliona dolara kao odštetu za tri poginule i 27 ranjenih osoba u napadu aviona NATO na kinesku ambasadu u Beogradu, saopštio je u petak Stejt department.\nSporazum je postignut nakon trodnevnih razgovora kineskih i američkih pregovarača o kompenzaciji za žrtve napada izvedenog 7. maja. Razgovori o posebnoj nadoknadi za uništenu zgradu ambasade, kao i za američke misije u Kini, oštećene u protestima revoltiranih Kineza, biće nastavljeni idućeg meseca.\nDejvid Endrus, pravni savetnik Stejt departmenta, izjavio je da sporazum odražava "kritičnu važnost američko-kineskih odnosa" i da će novac, nadoknada za "tragično i pogrešno bombardovanje", biti isplaćen što je moguće pre. "Kako će novac biti podeljen, zavisi od kineske strane", dodao je on.\nAgencija Sinhua javila je da će novac biti isplaćen kineskoj vladi, koja će potom sumu podeliti ranjenim i članovima porodica poginulih u napadu. Izvori bliski pregovorima navode da je suma od 4,5 miliona dolara kompromis između kineskog zahteva od sedam, i američke ponude od dva miliona dolara.


Petak, 06 Novembar 2015 16:00\nU Trebinju je danas organizovan kros pod motom "Fizičkom aktivnošću i zdravim načinom života u borbi protiv dijabetesa", na kome su učestvovali učenici iz trebinjske Osnovne škole "Jovan Jovanović Zmaj". LJekar u trebinjskom Domu zdravlja Marko Popović rekao je novinarima pred početak krosa da je dijabetes bolest savremenog doba, a da je jedna od mogućnosti njegovog sprečavanja preventiva, u kojoj važno mjesto, osim lijekova, ima fizička aktivnost.\nPredsjednik trebinjskog Udruženja dijabetičara i ostalih zainteresovanih lica Nada Bijedić rekla je da je ovo jedna od aktivnosti u okviru obilježavanja 14. novembra - Svjetskog dana borbe protiv dijabetesa.\n"Cilj nam je da ukažemo da osoba oboljela od dijabetesa nema prepreka da se bavi sportom, čak i profesionalno", navela je Bijedićeva i napomenula da je za oboljele od dijabetesa fizička aktivnost na prvom mjestu, zatim ishrana, a na trećem mjestu lijekovi.Nastavnik fizičkog vaspitanja u Osnovnoj školi "Jovan Jovanović Zmaj" Duško Samardžić rekao je da je veoma važno od ranog djetinjstva biti fizički aktivan, na što, kako je rekao, trebaju neprestano da ukazuju roditelji.\nOn je istakao da su hodanje, plivanje, vožnja bicikla, samo neke od aktivnosti koje se preporučuju, ne samo kao prevencija dijabetesa, već i za zdrave osobe. Drugi trebinjski kros protiv dijabetesa organizovalo je Udruženje dijabetičara i ostalih zainteresovanih lica Trebinje u saradnji sa Osnovnom školom "Jovan Jovanović Zmaj" i Atletskim klubom "Leotar".\nViše iz kategorije: « Kakve tajne kriju podočnjaci? Injekcije za trudnice u RS stižu za mjesec dana »


Kako mafija regrutuje jugoslovenske azilante u Holandiji\nGarda "barona droge"\nVrbuju ih po kampovima gde čekaju odobrenje za azil. Kontakt sa zemljacima koji su se u Amsterdamu i Roterdamu već odomaćili\nNajviše kriminalaca među bivšim Jugoslovenima u Holandiji regrutuje se u centrima za azilante - zaključak je još neobjavljenog istraživanja koje je sprovela ekipa sa Erasmus univerziteta u Roterdamu - piše amsterdamski dnevnik "Trau".\nMarion van San intervjuisala je za potrebe ovog istraživanja 40 bivših Jugoslovena između 18 i 30 godina starosti, koji zbog različitih kriminalnih dela odslužuju kazne u holandskim zatvorima.\nKonačni rezultati koji bi trebalo da daju kompletniju sliku o tome koliko stranci i pripadnici manjina "participiraju" u kriminalnim aktivnostima u Holandiji biće poznati u septembru.\nMeđutim, već sada je jasno da kriminalci iz bivše Jugoslavije dolaze najčešće iz kruga onih koji traže azil.\n- Ovde nije reč o sitnim prekršajima - navodi Van San pokazujući šemu ulaska u kriminalni krug.\nNajveći broj muškaraca koji dolaze iz bivše Jugoslavije prijavljuju se u Holandiji kao dezerteri koji su odbili da idu u vojsku. Kada od Holandije zatraže azil, započinje procedura provere valjanosti podataka, koja može da traje do četiri godine.\nZa to vreme azilant je smešten u odgovarajućem centru, najčešće u mizernim uslovima bivše kasarne, pretvorene u centar za zajednički smještaj ili u kamp-kućicama.\nOsim hrane i smeštaja, azilanti nemaju pravo na rad ili školovanje. Od države dobijaju džeparac koji iznosi nešto manje od 40 evra sedmično po osobi.\nNakon izvesnog vremena dešavaju se prve krađe, najčešće "sitne" - par cipela ili deo odeće.\nNajveći broj azilanata iz bivše Jugoslavije nisu bivši kriminalci niti imaju veze sa kriminalnim krugovima u Holandiji.\n- Što duže borave, češće se uspostavljaju takvi kontakti. Oni koji su ovde počinili teške zločine, učinili su to najčešće za račun ovdašnjih "barona droge" (tako u Holandiji nazivaju dilere koji pokrivaju određene gradove, odnosno provincije) kao njihova "telesna garda", kaže Van San.\nOsim kontakata sa holandskim bandama, bivši Jugosloveni uspostavljaju veze i sa "zemljacima": u Amsterdamu i Roterdamu su upravo bivši Jugosloveni najveći šverceri oružja.\nPrema istraživanju Univerziteta u Najmegenu, najveći deo od oko 18.000 komada raznog oružja godišnje dolazi u Holandiju iz Hrvatske i Češke, a među najveće dilere ubraja se grupa od 15 do 25 stanovnika biše Jugoslavije, koji unesu četiri hiljade komada oružja godišnje.\nŠverc iz "male Jugoslavije", Srbije i Crne Gore, prestao je još 1999. godine, nakon NATO bombardovanja Jugoslavije. Tada su, kaže se u izveštaju, uništene fabrike za proizvodnju oružja. Put azilanta koji se nađe u krugu kriminala najčešće završava u zatvoru, a nakon odležane kazne sledi proterivanje iz Holandije.\nBroj azilanata koji se u Holandiji izbore za pravo o(p)stanka dobijanjem legalne dozvole za boravak, odnosno priznavanjem prava na azil, meri se jednocifrenim procentima.\nNakon strože kontrole granica i uvođenja pravila o "prvoj selekciji" (odmah po dolasku u Holandiju azilant daje prvu izjavu na osnovu koje nadležna služba u roku od 48 časova odlučuje o tome da li dotična osoba uopšte ima pravo da podnese zahtev za azil), nova desna vladajuća koalicija će još više pooštriti uslove za ulazak u zemlju.\nEfekti ovakve politike vidljivi su i u podacima iz Službe za imigraciju i naturalizaciju, popularno nazvane "policija za strance" - skoro polovina od oko tri hiljade zaposlenih moraće da od naredne godine potraži drugi posao.\nNajezda noćnih ptica u sred bela dana u dolini Mlave\nReporteri "Glasa" proverili kako životinje u beogradskom zoološkom vrtu preživljavaju pakleno leto\nPrvi "Karavan džipova Svrljig 2002" u organizaciji Safari kluba


Može li Evropski zeleni ugovor biti zeleniji\nHome / Zelena ekonomija / Može li Evropski zeleni ugovor biti zeleniji\n20. Maja 2020. 12. Jula 2020. AdminLeave a Comment on Može li Evropski zeleni ugovor biti zeleniji\nČovečanstvo se danas, više nego ikada ranije, suočava s egzistencijalnom pretnjom. Nezaustavljivi požari pustoše cele kontinente, nivo okeana postepeno raste i sve je jasnija i opravdana pretnja da će pod talasima nestati primorski gradovi, kao i pacifička ostrva. Usled strahovitog pritiska na životnu sredinu, oslobodio se smrtonosni virus, koji poslednjih meseci odnosi živote i preti da opustoši ekonomiju. Jasno je da nakon 2020. godine naši životi više neće biti isti. Čovečanstvo je i ranije svedočilo ovakvim pojavama, ali se one nikada nisu odvijale ovakvom brzinom.\nAli šta smo preduzeli? Nauka nam govori da ipak možemo zaustaviti ovu seriju nesrećnih događaja. Da li je „European Green Deal”, koji je krajem prošle godine donela i predstavila Evropska komisija, temeljni kamen ovog poduhvata? Kako je istakla Ursula von der Leyen, predsednica Evropske komisije, cilj je da do 2050. godine Evropa postane prvi klimatski neutralan kontinent, usporavajući globalno zagrevanje i ublažavajući pogubne efekte gasova staklene bašte.\nZapravo, Evropski zeleni ugovor je nova evropska strategija rasta. Budući da je plan da se smanje emisije, istovremeno stvarajući radna mesta i poboljšavajući kvalitet života, jasno je da je u pitanju „ugovor” koji se temelji na zelenoj ekonomiji.\n„Zelena nit će proći kroz sve naše politike – od transporta do oporezivanja, hrane do poljoprivrede, industrije do infrastrukture. Želimo uložiti u čistu energiju i proširiti trgovanje emisijama, ali takođe ćemo podstaknuti kružnu ekonomiju i sačuvati biološku raznolikost”, kaže u svom otvorenom pismu predsednica von der Leyen.\nDakle, Evropski zeleni ugovor nije samo neophodnost, već će biti svojevrsna prekretnica i inicijator novih ekonomskih prilika. Jasno je da mnoge evropske kompanije već posluju po principima zelene ekonomije, te da ovo „podešavanje” evropske politike zapravo predstavlja samo prilagođavanje prilikama na terenu. Sa druge strane, „ugovor” na višem nivou predstavljaće okosnicu kreiranja poslovnih politika, te se može očekivati da i one kompanije koje su do sada bile van „zelenih okvira” budu podstaknute da svoj razvoj planiraju na drugačijim principima. Sve to za posledicu treba da ima suštinski zaokret ka stvaranju zelenih poslova, dobrih poslovnih prilika i održive ekonomije. Sve to biće neophodno evropskoj ekonomiji kada se okonča pandemija. Istovremeno, biće to i test za ovaj ambiciozno nazvan „European Green Deal”. Međutim, hoće li ovaj „ugovor” moći da se meri sa efektima američkog „New Deal”-a, koji ju je iščupao iz jedne od najgorih recesija?\nDok je nacionalni program predsednika Franklina D. Roosevelta bio zasnovan na sprovođenju obimnih javnih radova o trošku države, izdavanjem povoljnih kredita bankama, ali i privatnim licima, te državnu kontrolu privrede, Evropska komisija ima na umu sasvim drugačiju taktiku.\n„Ono što je neophodno preduzećima jeste jednostavan pristup finansiranju. Da bismo to rešili, mi ćemo isporučiti održivi evropski plan ulaganja, podržavajući bilion evra (milion miliona) ulaganja u sledećoj deceniji. Predložićemo prvi Evropski zakon o klimi koji će zacrtati put napred i učiniti ovo nepovratnim: investitorima, inovatorima i poduzetnicima trebaju jasna pravila za planiranje svojih dugoročnih ulaganja”, rekla je von der Leyen i naglasila da će predložiti da se osnuje prelazni fond koji će preko Evropske investicione banke i privatnog novca, upumpati dodatnih 100 milijardi evra u sledećih sedam godina.\nCilj je da se ovim novcem finansira promovija transformacije u načinu na koji proizvodimo i konzumiramo, živimo i radimo…\n„Moramo zaštititi one koji su u riziku da ih takva promena teže pogodi. Ovaj prelaz mora odgovarati svima ili uopšte neće uspeti. Potrudićemo se da pomognemo onim evropskim regijama koje će morati poduzeti najveće korake, tako da nikoga ne ostavimo za sobom”, istakla je ona.\nNaravno, sve ovo je važilo pre pandemije koronavirusa, i pitanje je kakva podešavanja tek predstoje. Evropska unija već je najavila da planira obimna ulaganja u privredu svojih članica, kako bi se ublažili pogubni efekti. Ako se uzme u obzir da devet od deset građana Evrope od svoje vlade traži odlučnu klimatsku akciju, jasno je da će smer „ugovora” sigurno ostati „zelen”.\nZelena ekonomija – motor regiona\nKako smo protraćili pola milijarde evra


Pravobraniteljica sudjelovala na 22. godišnjoj konferenciji hrvatskih psihologa „Kako obrazovanju dodati boju?“ u Rovinju\n07 Studeni\t2014\nPravobraniteljica Višnja Ljubičić odazvala se pozivu Hrvatskog psihološkog društva te danas, trećeg dana četverodnevne konferencije (05.-08.11.2014.), održala predavanje pod nazivom „Uloga Pravobraniteljice za ravnopravnost spolova u afirmaciji prava na rodnu ravnopravnost u okviru zdravstvenog odgoja“.\nPredavanje je pravobraniteljica održala u okviru okruglog stola posvećenog ulozi psihologa u formiranju kurikuluma zdravstvenog odgoja pod nazivom „Uloga psihologije kao struke u stvaranju i provođenju zdravstvenog odgoja i edukacije iz područja seksualnog zdravlja“.\nU svom izlaganju pravobraniteljica je prisutne upoznala s aktivnostima Pravobraniteljice za ravnopravnost spolova u proteklih 10 godina vezano za teme spolnog odgoja u području obrazovanja. Također je opisala svoju ulogu u uvođenju nastavnog predmeta zdravstvenog odgoja u redovni program osnovnih i srednjih škola izdavši mišljenje o kurikulumu te interveniravši prema Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta vezano za sadržaj priručnika za provedbu zdravstvenog odgoja. Pored toga, navela je primjere iz prakse koji potvrđuju svrsishodnost uvođenja sadržaja vezanih za spolni odgoj u školski kurikulum.\nViše informacija o konferenciji „Kako obrazovanju dodati boju?“ možete pronaći na internetskim stranicama Hrvatskog psihološkog društva.