CM: Milivojević: Napuštanje dijaloga legitimno, novi bojkot ne odgovara nikome\nMilivojević: Napuštanje dijaloga legitimno, novi bojkot ne odgovara nikome\nPolitikolog Cvijetin Milivojević ocenio je danas, nakon što je više opozicionih stranaka napustilo medjustranački dijalog sa evroparlamentarcima, da očekuje će daljeg dijaloga još biti, jer "ni Evropskoji uniji, ni predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, ni opoziciji ne odgovara novi bojkot".\nMilivojević je za agenciju Beta rekao da je Vučića i na sadašnji dijalog "faktički naterala" EU, koja je prethodne parlamentarne izbore "uslovno priznala kao legitimne", uz uslov da organizuje dijalog vlasti i opozicije iz koga bi se stvorili demokratski izborni uslovi.\n"Opoziciji ne odgovara novi bojkot jer to bi znaličo ozbiljne finansijske i svake druge infrastrukturne probleme, jer se političke stranke u Srbiji finansiraju iz budžeta. Kada niste u parlamentu, vi ne možete da računate na novac iz državnog budžeta", rekao je Milivojević.\nOn je ocenio da je odluka da se dijalog napusti "logična", pre svega jer je ta grupacija opozicionih stranaka "pokazala dobru volju" slanjem svog predloga sporazuma evroparlamentarcima.\n"Zajedničkim snagama, evroparlamentarci i predstavnici vlasti su odbili da se čak i raspravlja, da se stavi na dnevni red, taj predlog ove grupe stranaka, što je zaista nečuveno. Sasvim je logično što je ova grupacija napustila pregovore, ali to ne znači da daljeg dijaloga neće biti", rekao je Milivojević.\nOcenio je da će, ukoliko ne dodje do dogovora oko izbornih uslova, verovatno uslediti akcije gradjanske neposlušnosti, demonstracije i protesti.\nPrema njegovim rečima, pre samog početka dijaloga moralo je da se reši pitanje razdvajanja izbora, kao i to što se Vučić nalazi i na čelu države i na čelu Srpske napredne stranke (SNS), što, kako je objasnio, nije po Ustavu.\nMilivojević je dodao i da opozicija nije postavila "suštinski zahtev", kada je reč o medijima.\n"Ne otvaranje medija za pojedine lidere opozicije, nego otvaranje medija za život, za izveštavanje. Pogotovo da se javni medijski servis i televizije sa nacionalnim frekvencijama vrate onome što je misija novinarstva, a to je obaveštavanje o onome što se zbiva u ovoj zemlji. To opozicija nije tražila, oni su samo tražili više njih u medijima i eto dokle su došli", rekao je Milivojević.\nOn je istakao da su se evroparlamentarci pre nastavka medjustranačkog dijaloga, sastali posebno sa Vučićem i predsednikom parlamenta i Socijalističke partije Srbije Ivicom Dačićem, odnosno "predstavnicima dve najveće stranke vladajuće koalicije".\n"Kakva je to ravnopravnost? A onda su nakon razgovora sa predsednicima te dve stranke, došli da razgovaraju sa opozicijom i Orlićem i Bakarecom koji su predstavljali Srpsku naprednu Stranku. Jasno je da oni ne donose nikakve odluke, već je ta odluka doneta na sastancima koji su evroparlamentarci imali prvo sa Vučićem, pa onda sa Dačićem", ocenio je Milivojević.\nStranka slobode i pravde, Pokret za preokret, Pokret slobodnih gradjana i Demokratska stranka odlučile su ranije danas da neće učestvovati u nastavku druge faze medjustranačkog dijaloga uz posredovanje evroparlamentaraca. (Beta, www.beta.rs, 17.9.2021)\nОбјавио cvijetin у 08:50


The SAA after fourteen years - still underutilized\nThis text is available only in Serbian.\nBEOGRAD – Danas se navršava četrnaest godina od početka pregovora EU i, tada državne zajednice Srbije i Crne Gore, o zaključenju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), prvoj stepenici ka integraciji Srbije u EU. Danas, četrnaest godina kasnije, Srbija je otvorila sedamnaest od trideset pet poglavlja, a privremeno zatvorila dva, i, ukoliko nastavi ovim tempom, budućnost njenog puta ka EU je dosta neizvesna. Šta predstavlja SSP i da li je Srbija imala onoliko koristi koliko se od sporazuma očekivalo?\nSSP je ratifikovan 2013. godine, a Prelazni trgovinski sporazum, koji je integralni deo SSP-a, krenuo je da se primenjuje od januara 2009. Najvažnije obaveze koje je naša zemlja preuzela ovim Sporazumom su uspostavljanje zone slobodne trgovine i usklađivanje zakonodavstva sa pravom EU“, objašnjava Ranka Miljenović, izvršna direktorka Centra za evropske politike.\nKako kažu iz CEP-a, neposredno pre otpočinjanja pregovora postojala je bojazan u javnosti da će stupanjem na snagu SSP doći do drastičnog pada izvoza i povećanog uvoza iz zemalja EU, budući da će se lagano spuštati carinska zaštita prema EU, a da naša preduzeća neće moći i znati da iskoriste povoljniji režim izvoza u EU.\n„Ipak, dok je pokrivenost uvoza izvozom u periodu 2000-2010 bila ispod 50%, nakon početka primene SSP-a došlo je do značajnog porasta izvoza uz ograničeni rast uvoza, što je rezultiralo pokrivenošću uvoza izvozom od preko 80%,“ objašnjava Miljenović.\n„Mogućnosti učešća na Jedinstvenom tržištu EU su veoma velike, i još uvek neiskorišćene. Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju Srbija je i zvanično postala jedno od tržišta sa najboljim spoljnotrgovinskim režimom, budući da trenutno ima ugovorni odnos o bescarinskom režimu i prema tržištu EU, kao i prema drugim tržištima,“ kaže Miljenović.\n„Pored toga, sami pregovori o zaključivanju SSP-a su pokrenuli izvestan broj reformi koje su imale blagotvoran uticaj i na preduzetnike i potrošače. Tu spadaju reforme u oblasti zaštite konkurencije, potrošača, intelektualne svojine, bezbednosti proizvoda, standardizacije i tehničkih propisa,“ dodaje Miljenović. „Ali, na nama je da ove prilike iskoristimo, što u prethodnim godinama nismo uradili u dovoljnoj meri,“ zaključuje Miljenović.\nCEP, zajedno sa NALED-om i portalom European Western Balkans trenutno sprovodi projekat „Jačanje kapaciteta organizacija civilnog društva za aktivno učešće u pregovorima o pristupanju EU kroz određene radne grupe Nacionalnog konventa o EU (Pripremi se za učešće) . Cilj projekta, koji podržava Delegacija EU u Republici Srbiji, je približavanje ekonomskih aspekata pregovora o članstvu sa EU, koji se temelje na principima i odredbama SSP, ka civilnom društvu, privredi i građanima i njihovo bolje uključivanje u pregovore putem postojećih mehanizama, odnosno Nacionalnog konventa za EU.\nERP Convention Working Group Meeting: More Reforms Needed to Target COVID-19 Pandemic Recovery\nFair competition is necessary for a better media offer\nLast updated: November 2, 2020, 15:10\nThis site was created and maintained with the financial support of the European Union. Its contents are the sole responsibility of the implementing party European Policy Centre - CEP (Project Coordinator), National Alliance for Local Economic Development - NALED and Centre of Contemporary Politics - CSP (through European Western Balkans - EWB portal), and do not necessarily reflect the views of the European Union.© Copyright 2019 Prepare to participate.


Ponovo je u Selti - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal Ponovo je u Selti\nPonovo je u Selti\nFudbaler iz Senegala – Pape Šeik Diop vratio se u Španiju, te će ponovo nastupati u dresu ekipe – Selte Vigo.\n22-godišnji vezista stigao je u klub iz Viga na pozajmicu do kraja naredne sezone (vrednu 500.000 eura) iz ekipe, Liona. Španski klub narednog leta ima opciju da otkupi njegov ugovor u celosti za dodatnih 9 miliona eura.\nDiop će tako po drugi put u svojoj karijeri nastupati u timu sa Balaidosa, jer je upravo u ovom klubu započeo svoju seniorsku karijeru 2014. godine, a igrao je i za prvi i za drugi tim Selte. Tri godine kasnije za sumu od 10 miliona eura (plus bonusi) prešao je u ekipu, Liona, gde se nije najbolje snašao, te se odlučio za povratak u Vigo.\nPrethodni tekstKemba Walker odogovrio na komentare Saleta Đorđevića\nSledeći tekstGolman Real Madrida odlazi na novu pozajmicu


Verhejen je u intervjuu za RTS rekao da je za Srbiju planirana finansijska podrška i za iduću godinu i precizirao da je za period od juna 2016. do juna 2017. planirana podrška od 350 miliona američkih dolara, a na pitanje da li je za iduću godinu, to jest od juna 2017, planirana i veća podrška, odgovorio je potvrdno.\n“Radimo na daljoj podršci sektoru finansija, energetike i transporta”, rekao je šef kancelarije Svjetske banke za Srbiju.\nUpitan da li postoje novi planovi i projekti za Srbiju, Verhejen kaže da Svjetska banka i dalje sprovodi svoju strategiju.\n“Planiramo da predstavimo dva projekta bordu direktora do kraja oktobra – jedan je podrška reformi javnih preduzeća, a drugi projekat su dodatna sredstva za Koridor 10”, naveo je on, dodavši da je sljedeći projekat predviđen za januar, a to je program obrazovanja dece i omladine, uz budžet podrške javnim preduzećima.\nVerhejen je rekao da je tim Svjetske banke sa vladom razgovarao o tome da se nađe način da se vladi pomogne da pokaže finansijskom tržistu i tržištu kapitala da je Srbija okrenula list i “to je način da se svi problemi iz prošlosti ostave iza nas”.\n“Vlada radi na strateškom pristupu tome, koji će predstaviti narednih mjeseci, i to je jedno od pitanja o kojima će ministar finansija razgovarati sa potpredsjednikom”, kazao je Verhejen.\nOn je ukazao da je Srbija, kad je riječ o ekonomskom rastu, postigla iznenađujuće rezultate, u pozitivnom smislu, s obzirom na posljedice katastrofalnih poplava koje su je pogodile 2014. godine.\n“Postoje tri ohrabrujuća elementa – porast investicija koje podstiču razvoj, porast izvoza zbog investicija koje rastu, ali i, prvi put od 2008, blago povećanje potrošnje. Ta tri faktora zajedno predstavljaju dobre održive faktore da bi rast opstao. To je još bolje nego rast kao preokret, što obično može kratko da traje”, istakao je Verhejen.\nPrema njegovim riječima, posebno ohrabruje sektor građevinarstva gdje je zabilježen rast od 30 odsto u odnosu na prošlu godinu što, kako kaže, stvara nova radna mesta i nove prilike.\nDa bi rast potrajao, napominje Verhejen, predstoji veliki posao, pri čemu je na građanima da podrže ekonomsku incijativu i da otvaraju mala i srednja preduzeća koja su, kako ističe, osnov za dugoročni i održivi ekonomski rast.\n“Tu je potreban veliki posao narednih godina da bi se poboljšalo ekonomsko okruženje, iako je dosta urađeno po tom pitanju, i da građani budu sugurni da mogu da preduzmu određeni ekonomski rizik”, objašnjava on.\nVerhejen smatra da je problem u idejama i naglašava da su prave ideje i privlačenje pravih investicija najvažniji.\n“Tu svi moramo da pomognemo vladi da stvara te ideje. To uopšte nije jednostavno – pronaći svoje mesto na regionalnom tržištu danas imajući u vidu da ste u konkurenciji sa zemljama kao što su Bugarska i Rumunija”, zaključio je Verhejen. RTV.rs\nTagovi: ekonomske reformemmfsvjetska bankatoni verhejen


Rajaner otkazao tri leta iz Niša za Bergamo zbog koronavirusa\nTanjug 5. marta 2020. 13:43\nNIŠ – Aerodromi Srbije saopštili su danas da je niskotarifna avio-kompanija Rajaner odlučila da otkaže tri leta na liniji Niš-Bergamo-Niš zbog epidemije koronavirusa u Italiji.\nU saopštenju se navodi da Aerodromi Srbije, na osnovu odluke avio-kompanije i obaveštenja koja im je uputio predstavnik Rajanera, a povodom situacije COVID-19, potvrđuju da su otkazani letovi Niš-Bergamo-Niš 21. i 28. marta, kao i 4. aprila ove godine.\nAerodromi Srbije putnicima preporučuju da se za sve detaljnije nformacije u vezi sa navedenom situacijom obrate PR službi avio-kompanije.\n„U skladu sa dobrom poslovnom komunikacijom i sa raspoloživošću zvaničnih informacija od strane avio-kompanija nastavićemo sa blagovremenim saopštenjima o eventualnim promenama u odnosu na najavljeni red letenja“, navodi se u saopštenju Aerodroma Srbije.\nU Londonu nastavljeni pregovori za period posle Bregzita


BalkanMagazin :: Sunce – za preporod Srbije\npetak, 02. mart 2012 00:48\nU selu Badnjevac nadomak Kragujevca u završnoj fazi je izgradnja pilot postrojenja solarne toplane, u koju može da se koncentriše sunčeva energija na visokoj temperaturi i da se mesecima čuva, a koja će uskoro i biti puštena u rad.\nReč je o sistemu solarne toplane sa koncentratorom i visokotemperaturnim akumulatorom, koje je izumeo Vladan Petrović, direktor firme „Alternativna energija“. On je svojevremeno bio profesor Mašinskog fakulteta u Kragujevcu i direktor razvoja u kompaniji „Krup“ u Nemačkoj gde je živeo oko dve decenije.\nPetrović u izjavi za Tanjug objašnjava da pilot postrojenje solarne toplane, prvo u Srbiji, predstavlja značajan prodor na polju energetske efikasnosti imajući u vidu da je kod obnovljivih izvora energije veliki problem njihova konstantnost.\n„Prednosti ovog sistema u odnosu na postojeće u svetu su kontinuirana proizvodnja energije iz akumulirane sunčeve energije, kao i do pet puta veći kapacitet akumulacije od postojećih“, tvrdi Petrović.\nPostojeći solarni sistemi zadovoljavju jednu trećinu dnevnih potreba za energijom iz razloga što Sunce u proseku sija osam sati dnevno, a da bi se nadomestio jaz od 16 časova, mnoge kompanije pored solarnih postrojenja imaju i elektrane koje rade na gas.\nOn svoj izum - pilot postrojenje solarne toplane podiže u dvorištu svoje kuće izgrađene u šumadijsko-japansko-bavarskom stilu, i kako tvrdi Petrović, njime će grejati kuću površine oko 500 kvadratnih metara kao i manji proizvodni pogon pored nje.\nMogućnost za privredni preporod Srbije\nSolarna toplana u Badnjevcu je prečnika 13 metara i visine 18 metara. Sa koncentratorom i visokotemperaturnim akumulatorom ovo postrojenje može da energiju sunca akumulira i po potrebi proizvodi toplotnu energiju u kontinuitetu - 24 časa na dan svih 365 dana u godini.\n„Ovaj sistem može da znači privredni preporod Srbije, jer bi uposlio na hiljade firmi koje se bave tehnologijama, uposlio bi celu mašinsku industriju, transportne sisteme i druge segmente srpske privrede. Otvorio bi i se veliki broj radnih mesta i značajno bi se redukovao uvoz gasa“, ističe Petrović.\nObjašnjavajući da pilot postrojenje solarne toplane u Badnjevcu može da zagreva nekoliko stanova Petrović tvrdi da se povećanjem prečnika koncentratora za samo jedan metar povećava broj stanova, koji će se zagrevati za čak deset puta. Solarna toplana nije samo za grejanje stanova, već može da se koristi i u privredi, ali i u poljoprivredi, gde bi se plastenici zimi zagrejavali.\n„Spreman sam da pomognem Vladi da sa ovom tehnologijom napravimo jedan privredni bum. Nisu ovde problem finansije, za ovu tehnologiju novac neće biti problem, moći će da se dobije iz sveta, ovde je bitna volja i želja države da stane iza ovog projekta, da ga implementira u Srbiji“, kaže Petrović, koji se iz Nemačke u rodni Badnjevac vratio sredinom 90-ih godina. „Kada bi država stala iza tog projekta, vrlo brzo bi se tehnologija izvozila na svetska tržišta, koja, već sada, pokazuju interesovanje, poput Engleza odakle su i investitori izgradnje pilot postrojenja, zatim iz Jordana, Nemačke, Kine i Norveške.“\nNorvežani će, dodaje Petrović, već u utorak posetiti postrojenje u Badnjevcu, jer njih zanima visokotemperaturni akumulator kako bi sačuvali energiju vetra.\nOvaj šumadijski mašinski inženjer, koji je većinu od svojih 36 izuma patentirao u Nemačkoj, objašnjava da bi izgradnjom solarnih toplana u Srbiji, za 10 do 15 godina, nakon otplate te investicije, građani mogli praktično besplatno zimi da greju svoje domove, odnosno plaćali bi samo troškove održavanja sistema.\nPrimera radi, da bi se ceo Kragujevac grejao, potrebno bi bilo izgraditi solaranu toplanu čiji bi koncentrator bio prečnika i visine 90 metara i ta investicija bi u dogledno vreme bila isplativa, imajući u vidu da Kragujevac za energente za grejanje za narednih 20 godina treba da plati oko 800 miliona evra.\nUskoro i solarna toplana u Velikoj Plani\nZa sada u Kragujevcu nema takvog interesovanja, ali je zainteresovana opština Velika Plana, za koju je pripremljeno idejno rešenje za solarnu toplanu, koja će nositi naziv „Lozovik 1“ (koncetrator prečnika od 55 metara, kako bi se grejalo 108 stanova u toj varošici).\n„Za izgradnju pilot postrojenja solarne toplane u Badnjevcu trebalo je oko 100 hiljada evra,“ kaže Petrović i dodaje da je izvođač radova čačanska firma, a investitori su poslovni partneri iz Engleske, inače Indijci poreklom. To su Amarjit Rijad i Hardip Siera, vlasnici softverske i trgovačke kuće, koji su, kako navodi Petrović, u izgradnju toplane uložili privatno, a ne u ime kompanija.\nAkumulator za solarnu toplanu jedinstven je u svetu po zapreminskim kapacitetom od 450 kilovat časova po metru kubnom a maksimalna temperatura do koje se zagreva akumulaciona masa iznosi 800 stepeni Celzijusovih, ističe Petrović.\nOn dodaje da sistem izolacije jezgra akumulatora, koji je, takođe, njegov izum, omogućava da toplotni gubici budu manji od šest odsto na godišnjem nivou.


Francuzi kupuju u Žablju i Crvenki, a ne Kostić – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome agro danas Francuzi kupuju u Žablju i Crvenki, a ne Kostić\nApr 10, 2013 | agro danas, Agrobiznis, Hrana, Investicije, Kompanije, Prehrambena industrija, Srbija, Teme, Tržište, Vesti\t|\nKostić je, podsetimo, namerio da kupi celu grčku industriju šećera ”Helenik šugar”, u čijem su sastavu i šećerane ”Šajkaška” u Žablju i ”Crvenka” ali nije prošao na tenderu. Bolja ponuda, naime, stigla je od Francuza, pa i od takmaca iz Poljske ”Krajonja Spolka cukronja„\nUgovor s najvećim francuskim proizvođačem šećerne repe Grci već vide kao gotovu stvar, na koju tačka treba da se stavi krajem aprila, međutim, upućeni kažu da ipak nije sve završeno i da će pregovora o ceni i svemu ostalom još biti. Za sada je sigurno da su Francuzi ušli u uži krug. Po našim informacijma, to Kostiću nije pošlo za rukom, a Nacionalna poljoprivredna baka Grčke, koja poseduje većinski paket akcija u „Heleniku”, preporučila je da se ipak favorizuje francuska ponuda. Ostaje, međutim, mogućnost žalbe, pa bi na tu kartu mogli zaigrati i „MK-grupa„ i poljska šećerna industrija, koja je takođe nezadovoljna tenderom.\nInače, objavljen je tender za prodaju kompletnog „Helenik šugara”, to jest cele grčke industrije šećera. U sastavu „Helenika„ su pet šećerana u Grčkoj, od kojih dve ne rade, te „Crvenka” i „Šajkaška”.\nMiodrag Kostić već duže merka „Helenik”, ali ga je u nameri da ga uzme pod svoje sprečavala sprska Komisija za zaštitu konkurencije. Pre nekoliko meseci Kostiću je ipak dozvoljeno da učestvuje na tenderu i dao je ponudu. On je po odobrenju antimonopolske komisije izjavio da će njegova kompanija, ukoliko pobedi na tenderu za kupovinu „Helenik šugara„, prodati šećeranu „Šajkaška” u Žablju.\nNaime, po rešenju Komisije za zaštitu konkurencije Srbije, prodaja „Šajkaške” je bila uslov da bi šećerana „Sunoko”, u vlasništvu „MK-grupe„ dobila odobrenje za preuzimanje „Helenik šugara„. Komisija je donela rešenje kojim je „Sunoku” odobrenje za kupovinu „Helenik šugara„, osim prodajom jedne šećerane, uslovila i „dostavljanjem sadržinski unapred definisanih šestomesečnih izveštaja„, s tim da ta obaveza traje do trenutka ukidanja carinskih i drugih dažbina koje se plaćaju pri uvozu šećera u Srbiju.\n– Za nas je prihvatljivo uslovno odobrenje srpske antimonopolske komisije za preuzimanje „Helenik šugara„. Nadamo se da ćemo pobediti na tenderu i u svemu ćemo postupiti u skladu s odlukom Komisije – rekao je Kostić pre dva meseca.\nOn je tada naveo da, osim „MK-grupe„, još tri velike šećerane, iz Bugarske, Poljske i Francuske, učestvuju na tenderu za prezimanje „Helenik šugara„.\nKompanija ”Sunoko” je najveći proizvođač i izvoznik šećera u Srbiji, gde poseduje šećerane u Vrbasu, Pećincima, Kovačici i Baču.\nRatari pozdravljaju ”Kristal union”\nPoljoprivrednici s kojima smo juče razgovarli, a koji sarađuju sa šećeranama u Žablju i Crvenki, pozdravili su mogućnost da te dve fabrike postnu deo sistema francuskog „Kristal uniona”. Reč je o jednom od najvećih evropskih proizvođača šećera koji je lane zuzeo peto mesto u tom poslu. Prosečno godišnje proizvede 800.000 tona šećera, ali i 100.000 litara alkohola i etanola, 150.000 peleta od pulpe šćerne repe… Proizvodeći i koristeći etanol kao biogorivo, ta kompanija je značajna i u francuskom energetskom sektoru.\nTags: -abaljcrvenkainvesticijekristal unionmiodrag kostićmk grupašećeranašećerna repatendertržište\nNova agrarna politika u budžetu za 2017.\nNovoizabrani pokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Vuk Radojević[...]


BEOGRAD - Skupština Privredne komore Srbije (PKS) trebalo bi 28. marta da se izjasni o predlogu da kandidat za novog predsednika Komore bude Željko Sertić, potpredsednik Saveta za privredu Srpske napredne stranke (SNS) i šef Kancelarije za privredne aktivnosti te partije, piše današnji "Blic".\nTu vest potvrdio je i sam Sertić, koji je direktor preduzeća "Komrad" iz Novog Sada, a inače je jedini kandidat za funkciju predsednika PKS. Diplomirao je na Fakultetu za poslovno industrijski menadžment u Beogradu i do sada, kako je rekao, nije radio u organima PKS.Sadašnji predsednik PKS Miloš Bugarin je na toj funkciji je od 2007. godine i po struci je diplomiarni inženjer agronomije, dok je prethodno bio generalni direktor PKB korporacije.\nOd 1. januara ove godine počela je primena novog Zakona o privrednim komorama, prema kojem članstvo u PKS više nije obavezno, a firme same odlučuju o udruživanju i njegovom obliku. Tu zakonsku mogućnost prvo je iskoristilio Udruženje međunarodnog transporta i logistike, koje je 30. januara osnovalo svoju komoru, a na osnivačkoj skupštini bilo je prisutno 193 kompanije iz te poslovne grupacije.\nTada je rečeno da 10.000 kamiona na drumovima Evrope i Srbije sa preko 20.000 zaposlenih, pravi godišnji promet od milijardu evra, većinom ostvarenih kroz izvoz. Prema njihovoj oceni, sve su to razlozi da se kamiondžije i špediteri pojave u novoj komori koja će, kako kažu, biti direktna spona između ministarstva i privrede.\nPredsednik PKS Miloš Bugarin je ranije izjavio Tanjugu da novi Zakon o privrednim komorama omogućava formiranje više stotina privrednih komora.\n"Ako je 100 privrednih društava dovoljno za formiranje komore, onda se to svodi na lobi pristup, pa nam je pre toga potreban zakon o lobiranju", kazao je Bugarin.\nZakon predviđa da najmanje 100 firmi mogu osnivati komore po teritorijalnom principu, odnosno prema delatnosti koju obavljaju i pritom članarine nisu obavezne, a komora prestaje da radi kada se broj njenih članova smanji ispod 100. Bugarin je upozorio da će formiranje velikog broja komora stvoriti probleme u utvrđivanju reprezentativnosti predstavnika privrede, u razgovorima oko ekonomske politike sa vladom ili drugim državnim institucijama.\nPrema njegovoj oceni, i ako se uvede dobrovoljno članstvo, PKS će uspeti da se pozicionira i da preživi, ali neće moći da zastupa interese cele privrede, već samo formalnih članova. Bugarin je objasnio da ubuduće neće biti moguće ni organizovanje mnogobrojnih biznis foruma, nacionalnih izložbi, sajamskih manifestacija i promotivnih aktivnosti, što rade komore u razvijenim zemljama sveta.


Homepage › Naša grupa › Mi u Evropi\nO PHOENIX grupi\nPHOENIX grupa je vodeća evropska veleprodaja farmaceutskih proizvoda. Aktivna u 27 zemalja, kompanija pruža jedinstvenu geografsku pokrivenost širom Evrope, pružajući vitalni doprinos sveobuhvatnoj zdravstvenoj službi zdravstvenih sistema zemalja u kojima je prisutna sa preko 39.000 zaposlenih.\nSvojom vizijom da bude najbolji integrisani pružalac zdravstvenih usluga u Evropi, PHOENIX grupa aktivno učestvuje u celom lancu snabdevanja farmaceutskim proizvodima, između proizvođača i pacijenata. Apotekama, privatnim lekarima, bolnicama, fondovima zdravstvenog osiguranja i pacijentima širom Evrope svakodnevno pruža kontinuitet u isporuci i dostupnosti medicinskih proizvoda gde god i kad god su najpotrebniji.\nPHOENIX grupa u brojkama:\n161 distributivni centar u 27 zemalja\nTržišni lider u veleprodaji lekova u 13 evropskih zemalja\nViše od 60.000 veleprodajnih kupaca širom Evrope\nOko 2.700 sopstvenih apoteka u 15 zemalja\nDostupnost od preko 140.000 proizvoda u asortimanu\nOko 39,000 zaposlenix\nViše o PHOENIX grupi www.phoenixgroup.eu


Forum P.U.L.S.E magazina - Korisnički Kontrolni Panel - Uslovi korišćenja\nForum P.U.L.S.E magazina\nOtvorene diskusije, ideje i predlozi tema čitalaca PULSE magazina\nForum P.U.L.S.E magazina - Uslovi korišćenja\nPristupanjem na “Forum P.U.L.S.E magazina” (u daljem tekstu “mi”, “naš”, “Forum P.U.L.S.E magazina”, “https://forum.pulse.rs”), prihvatate uslove navedene u daljem tekstu uslove. Ako se ne slažete sa uslovima molimo vas da ne pristupate i/ili koristite “Forum P.U.L.S.E magazina”. Mi možemo ove uslove promeniti bilo kada i obavestićemo vas o tome, mada bi bilo mudro da sami proverite regulativnost uslova dok koristite “Forum P.U.L.S.E magazina”. Posle izmena to znači da prihvatate nove uslove.\nPrihvatate da nećete slati uvredljive, vulgarne, kleveničke, reči mržnje, preteće, seksualno orijentisane reči ili bilo kakav materijal koji ne poštuje zakon vaše zemlje, zemlje gde je “Forum P.U.L.S.E magazina” hostovan kao i međunarodni zakon. Čineći to, rizikujete da budete odmah i zauvek izbačeni, uz obaveštenje vašeg Internet provajdera ako mi tako zahtevamo. IP adrese svih postova se beleže da bi pomogle u ispunjavanju ovih uslova. Prihvatate da “Forum P.U.L.S.E magazina” ima prava da ukloni, izmeni, pomeri ili zatvori bilo koju temu bilo kada. Kao korisnik, prihvatate da bilo koja informacija koju unesete bude sačuvana u našoj bazi. Ove informacije neće biti prikazivane trećim licima bez vašeg pristanka, niti će “Forum P.U.L.S.E magazina” ili phpBB biti odgovoran za bilo kakav hakerski pokušaj da ovi podaci budu kompromitovani.


Predsjednik Bush sa liderima EU u Bijeloj kući - 2003-06-25\nNa današnjem susretu sa liderima EU u Bijeloj kući, predsjednik Bush je zatražio od njih, i zemalja širom svijeta da poduzmu hitne i odlučne akcije protiv terorističkih grupa kao što su Hamas, i prekinu tokove njihovog finansiranja, kao što su to učinile Sjedinjene Države.\nNa jednodnevnom sumitu u Washingtonu EU predstavljaju grčki premijer Costas Simitis, kao predsjedavajući EU i predsjednik Evropske Komisije Romano Prodi. Oni su naglasili vitalni značaj jakih veza izmedju Evrope i Sjedinjenih Država, te u zajedničkoj izjavi pozvali Iran da održi obećanje da neće proizvoditi nuklearno oružje.\nU medjuvremenu, Vijeće Evrope na sastanku u Strazburgu je kritiziralo Sjedinjene Države zbog pritiska kojeg su izvršile na zemlje da izuzumu američke gradjane iz nadležnosti Medjunarodnog krivičnog suda u Hagu.\nMedju podpisnicima takvog sporazuma su Albanija, BiH i Gruzija. Vijeće Evrope je izrazilo i žaljenje što je Vijeće sigurnosti UN-a, nedavno iz nadležnosti tog suda izuzelo pripadnike mirovnih snaga UN-a.


Ima još lekova za krizu :: EMG.RS:: Pogledi na svakodnevnicu u Srbiji\n23. septembar 2011. | 14:50\nNajavljeno premijerno emitovanje srpskih evroobveznica od milijardu evra na međunarodnom finansijskom tržištu, profesor Robert Mandel, nobelovac poznat kao tvorac evra i jedan od najvećih ekonomista današnjice, ne smatra dobrim potezom ovdašnjih vlasti.\nMandel, koji je u Beogradu boravio kao specijalni gost na poslovnoj konferenciji Intesa Academia, u organizaciji Inteza banke, prokomentarisao je da nije dobro zaduživati se preterano u stranoj valuti, već bi trebalo eventualno izvršiti malu emisiju hartija kako bi se utvrdio kreditni rejting Srbije.\nEmisija bi, dakle, prema Mandelovim rečima, pre trebalo da bude eksperiment za utvrđivanje ugleda srpske hartije među stranim investitorima. “Ako ne postoji rizik da Srbija prestane da izvršava kreditne obaveze, prinos na te hartije bi mogao da bude nizak, ali ako vrednost dinara bude pala, cena emisije bi proporcionalno mogla da se uveća“, upozorio je Mandel.\nKomentarišući fiskalno pravilo po kome javni dug Srbije ne sme da pređe 45 odsto bruto domaćeg proizvoda, on je rekao da se “divi srpskoj vladi jer je uspostavila to pravilo”, ali bi on lično taj racio zaduženja spustio na 40 odsto BDP-a jer bi tako vlada imala prostor za moguće zaduživanje od dodatnih pet odsto BDP-a u slučaju nekih nepredviđenih događaja kao što su zemljotresi ili recesija.\nMandel smatra da države Evrope usled preteranog zaduživanja treba da smanje potrošnju i da zapadnoevropski model socijalne države nikako ne treba da bude uzor Srbiji jer je aktuelna kriza pokazala da je to loš model. Nakon što je u prvom talasu krize većina zemalja iskoristila fiskalne stimuluse kao način da pokrenu tražnju, Mandel smata da je taj model u drugom talasu iscrpljen, ali da još ima prostora za druge kanale kao što su promena zakonodavne regulative, otvaranje tržišta ili depresijacija evra u odnosu na dolar.\nU Grčkoj, na primer, veliki broj zakona je socijalističko-komunističkog karaktera zbog čega su neke delatnosti potpuno zatvorene. Neke zemlje, kao Nemačka i Francuska, imaju suviše visoke namete na dobit preduzeća što nije dobro, smatra Mandel, dok je britanski sistem korporativnih poreza daleko bolji u tom smislu.\nMandel smatra da u ovom momentu nije dobro da evro bude ovoliko jak, te bi evropska valuta trebalo da depresira u odnosu na dolar što bi poboljšalo konkurentnost evropskih zemalja i smanjilo nivo deficita u evrozoni.\nNasuprot Rubiniju koji smatra da Grčka treba da prestane sa otplatom svog duga tj. proglasi bankrot i izađe iz evrozone, Mandel je apsolutno protiv takvog rešenja za krizu u toj zemlji. “Problemi za Grčku, grčki narod i evrozonu biće gori ako se Grčka vrati na drahmu”, istakao je on dodajući da on podržava restrukturiranje duga te zemlje, ali u okviru evrozone.\nMandel naglašava da je Grčka imala puno koristi od uvođenja evra i da je prethodnih godina beležila izuzetan privredni rast, te bi sada bilo jako skupo da bankrotira. “Da nije bilo krize, Grčka bi uspela da se izvuče iz problema”, rekao je Mandel. On podvlači da je kriza šansa za EU da završi ono što je trebalo ranije da se uradi, a to je fiskalna koordinacija u evrozoni. Upravo je nepostojanje fiskalne discipline ono što Mandel stavlja na teret evru i evrozoni. Budući da je Nemačka imala izuzetnu potrošnju u nastojanju da oporavi Istočnu Nemačku, Mandel smatra da ta zemlja nema moralno pravo da kritikuje druge zemlje zbog naraslog javnog duga.\n”Evro je nešto najbolje što se dogodilo Evropi u poslednjih 15 godina, ali potreban je neko ko će kazniti one koji krše dogovorena fiskalna pravila”, kaže Mandel. On je devedesetih predložio novčane kazne za zemlje koje više troše nego što im prihodi dozvoljavaju, ali je tada ta ideja odbačena jer bi se time dodatno pogoršala pozicija članica koje je mučio problem fiskalnog deficita. Problem je, međutim, što alternativno rešenje nije predloženo, zaključio je otac evra.


25. februara 2014, žiri od 50 moćnih stručnjaka će izabrati jednog od tri finalista u svakoj od 14 kategorija – ceremonija dodela nagrada će se održati 4. maja 2014. u Minhenu\nContinental vidi veliki potencijal modernih useva maslačka uz fabrike u Evropi\n Vodeći proizvođač pneumatika Continental i Fraunhofer Institut za molekularnu biologiju i primenjenu ekologiju u (IME) u Münsteru su nominovani na GreenTec Awards 2014 za zajednički razvojni projekat "Rubin – guma koja može da se industrijalizuje i napravljena je od maslačka sa plantaža za proizvodnju pneumatika " kao jedan od top tri projekta u kategoriji "Automobility". Ova kategorija prepoznaje tehnološke inovacije, ekološke koncepte mobilnosti, kao i opšte usluge mobilnosti. Tokom procesa, nominovani projekti se ne ocenjujuju samo prema postignutim rezultatima, već i prema njihovom potencijalu u budućnosti. GreenTec nagrade su najveće evropske nagrade u oblasti očuvanja okoline i razvoja biznisa i postoje još od 2008. 25. februara 2014, 50 renomiranih stručnjaka koji čine žiri, će da odluče o pozicijama na podijumu 3 finalista u svih 14 različitih kategorija. Dodela nagrada će da se održi u Minhenu 4. maja 2014, na početku IFAT-a, najvećeg svetskog trgovinskog sajma za upravljanje vodom, kanalizacijom, otpadom i sirovinama.\nI poslednjih godina, uz pomoć najmodernijih razvojnih metoda i optmiizovanih sistema uzgoja postalo je moguće da se u laboratorijama proizvodi visoko-kvalitetna prirodna guma iz korena maslačka. Pilot objekat za proizvodnju prirodne gume na tone je trenutno u izgradnji. Continental očekuje dugoročni porast potražnje prirodne gume koji je u korelaciji sa očekivanim rastom svetskog tržišta pneumatika.\n"Projektom maslačak, napravili smo veliki korak napred na putu našeg višegodišnjeg cilja za poroizvodnju pneumatika za automobile, kamione, bicikle, kao i specijalne pneumatike i učinili ga još održivijim" objašnjava Dr. Andreas Topp, koji vodi računa o kooperaciji projekta kao vođa razvojnih procesa i materijala, kao i industrijalizacije u pneumaticima u Continental-u. "Očekujemo da budemo u mogućnosti da proizvodimo velike količine gume od maslačka koje imaju najmanje jednake performanse kao konvencionalna guma požnjevena sa kaučukovih stabala. Kao rezultat toga ćemo biti u mogućnosti da se stavimo u poziciju u kojoj smo znatno manje zavisni od godišnjih prinosa u suptropskim regijama," dodaje Topp. Pord toga, drvo kaučuka zahteva i do sedam godina pre nego što mogu da se uberu prve količine upotrebljive gume. Nasuprot tome, prirodna guma sa polja maslačka može da se ubere nekoliko puta godišnje i nije potrebno da prođe nijedna godina.


RTS :: Novi investicioni ciklus u Nemačkoj – šansa za Zapadni Balkan\nEkonomija Novi investicioni ciklus u Nemačkoj – šansa za Zapadni Balkan\nčetvrtak, 09. nov 2017, 22:35 -> 22:51\nPet zemalja Zapadnog Balkana trebalo bi više da sarađuju i tako ekonomski osnažene daju impuls članstvu u Evropskoj uniji. Posle obilaska zemalja regiona svoja zapažanja je sa članovima Saveta nemačko-srpske privredne komore podelio zamenik predsednika Nemačke industrijske komore. Folker Trajer je za RTS rekao da je Nemačka pred novim investicionim ciklusom i zamahom što mora da iskoristi i region.\nKada Nemačkoj dobro ide, ide i regionu. Ali da li region može više da proizvodi i izvozi u Nemačku.\nZamenik predsednika Industrijsko trgovinske komore Nemačke Folker Trajer ističe da je Nemačka u ekonomskom usponu i želi da posluje sa regionom koji je važno tržište oslanjeno na Uniju.\n"Gledamo kako da uklonimo prepreke kako bi se pozicioniralo više preduzeća koja bi investirala za izvoz iz regiona. Jedna od prepreka je i nedostatak stručne radne snage", navodi Trajer.\nPredsedavajući Nemačko-srpske privredne komore Ronald Zeliger napominje da ga raduje to što je na inicijativu privrednih komora u Srbiji usvojen zakon o dualnom obrazovanju koji je Nemačkoj pomogao u ekonomskom usponu.\n"I sam sam završio srednju školu po dualnom modelu. Bez obzira što sam kasnije studirao postao sam uspešan menadžer. Mi ćemo pomoći da ovde investiraju kompanije koje će zaposliti taj kadar", navodi Zeliger.\nIpak, investicija nema bez novih kredita pa je posle letošnjeg rasta kreditne aktivnosti ponovo došlo do stagnacije. U Udruženju banaka smatraju da građani imaju niske zarade što ne dozvoljava veće zaduživanje, dok je kod privrede situacija drugačija bez obzira na nikada niže kamate.\nSekretar Udruženja banaka Srbije Veroljub Dugalić ocenjuje da je značajan uticaj na to imala loša privatizacija. "Još se plaća cena takve privatizacije. Teško je reći šta još može da pomogne da bi se privreda oporavila i da bismo imali značajniji pomak", smatra Dugalić.\nNemački privrednici znaju šta može da pomogne rastu, a to je unapređenje pravne sigurnosti i pojednostavljivanje administracije.\n"Saradnja u regionu može da se unapredi. Ali moram da kažem da ima još nejasnih propisa, nepotrebnih licenci za razne stvari, raznih nameta bez kojih bi situacija bila lakša za poslovanje", poručuje Zeliger.\nIduće godine planira se rast bruto domaćeg proizvoda od tri i po odsto i porast plata i penzija pa će to biti snažan impuls i za banke.\n(petak, 10. nov 2017, 13:21)\nNamet -Porezi i doprinosi\nDa li gospoda iz nemacke komore kao i iz nemacko-srpske komore mogu napraviti uporedni pregled opterecenja bruto zarada radnika i preduzeca u Nemackoj i Srbiji. Ovako pricaju price bez konkretnih podataka.


Otvorena Komora kineskih kompanija u Srbiji - Radio Sto Plus\n“Kada se investitori iz drugih zemalja povlače i oklevaju da šire svoje investicije, kada sve što radite kao privreda može biti rizično i kada dva ili tri puta razmišljate da li ćete negde investirati – u takva vremena, kada otvaramo Komoru kineskih kompanija u Republici Srbiji, time praktično kineske kompanije govore da veruju u Republiku Srbiju, u političku, ekonomsku stabilnost Srbije i da imaju nameru da ulažu više i dalje i to je izuzetno važno“, rekla je Brnabić.\nSrbija će prema rečima premijerke nastojati da u što kraćem roku sa Kinom postigne sporazum o slobodnoj trgovini i uvede direktne avio-letove izmedju Beograda i Pekinga i Beograda i Šangaja.\nBrnabić je podsetila je da je spoljnotrgovinska razmena Srbije i Kine u 2021. dostigla rekordnih 5,3 milijardi evra i da je stalno u porastu.\n“Time su Narodna Republika Kina i kineski investitori izbili na drugo mesto po važnosti u našim spoljnotrgovinskim odnosima. Od tih 5,3 milijardi evra naš izvoz u Kinu bio je oko milijardu evra. Izvoz je u poslednjih pet godina povećan neverovatnih 15 puta. I današnji dan govori da će se ovi odnosi uprkos teškim vremenima u kojima živimo nastaviti i dalje jačati“, naglasila je Brnabić.\nOna je istakla da su dva najveća izvoznika iz Srbije u 2021. godini bile dve kineske kompanije – Hbis, vlasnik smederevske železare, i Zidjin, vlasnik RTB-a.\nPredsednik Komore kineskih kompanija u Srbiji Song Sihaji, koji je i izvršni direktor kompanije Hbis u Srbiji, rekao je da će Komora u budućnosti imati ključnu ulogu u jačanju saradnje dve države.\nOn je rekao da sukob u Ukrajini ima mali uticaj na Hbis, jer se deo sirovina uvozi iz Rusije i Kine, ali da očekuje da će i ove godine proizvodnja biti sigurna i stabilna.\nOtpravnik poslova u ambasadi Kine u Beogradu Tjen Jišu rekao je da su Kina i Srbija postale uzor dobre saradnje u medjunarodnim odnosima i dodao i da je Srbija postala omiljena destinacija kineskih investitora.


Postoje preduzeća u BiH koja podržavaju korporativno volontiranje - Institut za razvoj mladih KULT\nPostoje preduzeća u BiH koja podržavaju korporativno volontiranje\nIako na prvo čitanje zvuči skoro pa nemoguće, u BiH postoje preduzeća koja podržavaju i u svom poslovanju primjenjuju koncept korporativnog volontiranja. Takav primjer je dm drogerie markt, oni svake godine svojim zaposlenicima omogućavaju jedan radni dan, koji mogu iskoristiti u okviru volonterskih aktivnosti koje sami odaberu. Sistemsku podršku razvoju i promociji ovog oblika volontiranja pokrenuo je Institut za razvoj mladih KULT prije manje od mjesec dana. Oni su pokrenuli online platformu volontiraj.ba na kojoj će biti omogućeno povezivanje udruženja i preduzeća u oblasti korporativnog volontiranja.\nIvana Radić uposlenica je dm drogerie markt u poslovnici u Jajcu i ona je organizirala akciju čišćenja obale Plivskih jezera. U toj akciji pridružile su joj se kolege iz Cazina, Bihaća, Livna, Tomislavgrada i Bugojna. „Nema ništa ljepše nego pomagati nekome, pomagati svojoj zajednici, prvenstveno jer sam ja odrasla u Jajcu, predivno“, iskrena je Ivana i dodaje da je ispunjena i sretna jer je počela organizirati ovu aktivnost i da su joj se pridružile kolegice i kolege i iz drugih gradova.\nIskustvo zaposlenica i zaposlenika dm drogerie markt o korporativno volontiranju možete pogledati u videu iznad. Ukoliko želite sličan model korporativnog volontiranja primijeniti i u svom preduzeću registrujte se na online platformi volontiraj.ba jer već sada neki projekti čekaju korporativne volontere!


Analiza preporuka Agencije i usvojenog Akcionog plana – Agencija za sprečavanje korupcije\nAnaliza preporuka Agencije i usvojenog Akcionog plana\nGodišnji izveštaj 2011. DUA\nDemokratski savez Bugara DSB\nPublished by Maja Petrovic at 19/09/2013\nAkcioni plan za sprovođenje Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije koji je Vlada Republike Srbije usvojila 25. avgusta donosi znatna poboljšanja u odnosu na dokument iz 2006. godine. Međutim, Akcioni plan koji će se primenjivati do 2018. godine bio bi još bolji da je Ministarstvo pravde i državne uprave uzelo u obzir još neke preporuke Agencije za borbu protiv korupcije.\nJedan od najznačajnijih predloga na radnu verziju Akcionog plana naglašava potrebu da se odredi samo jedan organ javne vlasti koji je odgovoran za ispunjavanje konkretne obaveze. Time što je Akcionim planom više organa određeno kao „odgovorni subjekat“ za istu aktivnost, nije moguće utvrditi odgovornost pojedinačnog organa zbog neispunjavanja obaveza. Istovremeno ovo rešenje otežava i nadzor nad primenom usvojene Strategije i Akcionog plana, a za koji je odgovorna Agencija za borbu protiv korupcije.\nIz dosadašnjeg iskustva pokazalo se da u sistemskoj borbi protiv korupcije represivni pravni mehanizmi ne daju željene rezultate bez razvijenih i sveobuhvatnih preventivnih aktivnosti kao i stvaranja antikoruptivne kulture o značaju zaštite javnog interesa, vladavine prava i pravne države. Stoga je posebno važno što je novom Strategijom i Akcionim planom uvedena obaveza da svi zaposleni u javnom sektoru, uključujući i funkcionere, pohađaju obuke o etici, intergitetu i borbi protiv korupcije. Iako je Agencija prepoznata kao institucija čija je obaveza da pripremi program i plan stručnog usavršavanja ove vrste, za žaljenje je što je propuštena prilika da se Akcionim planom razrade i druge aktivnosti za efikasno organizovanje obuka velikog broja polaznika, kao što su online obuke. S obzirom na to da će se Strategija primenjivati sledećih pet godina, bitan nedostatak Akcionog plana je i to što ne sadrži aktivnost koja se odnosi na praćenje sprovođenja plana antikorupcijske obuke.\nU smislu predstojećih izmena i dopuna Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije i rokova definisanih Akcionim planom Agencija je ponudila nekoliko konkretnih predloga. Agencija je ukazala da u Akcionom planu postoje različiti rokovi koji zahtevaju sukcesivne izmene i dopune Zakona o Agenciji i zato je preporučila da se rokovi ujednače kako bi se u narednih pet godina ovaj Zakon menjao jednom, a ne više puta. Agencija je predložila da se Vladi Republike Srbije pored obaveze da nacrte zakona dostavlja Agenciji na mišljenje to čini ne samo u roku od 10 radnih dana, već i od 20 radnih dana ukoliko je reč o nacrtu sistemskog zakona.\nTakođe, Agencija je mišljenja da nije potrebno gubiti vreme za „analizu o tome koji su podaci neophodni za uspostavljanje efikasne kontrole imovine i prihoda funkcionera i koje institucije raspolažu tim podacima“ kako bi se uspostavila infrastruktura za saradnju Agencije i nadležnih institucija, jer ona (Agencija) tačno zna koji su joj podaci potrebni od kojih organa.\nUkoliko je namera bila da se novim strateškim okvirom jačaju kapaciteti Agencije i da se zaposle najstručniji i najkompetentniji ljudi, potrebno je da predviđeni rok bude duži od 15 meseci, jer nije reč samo o pukom popunjavanju radnih mesta, već o boljem organizacionom i funkcionalnom povezivanju unutar Agencije.\nMišljenje Agencije za borbu protiv korupcije o radnoj verziji Akcionog plana za Sprovođenje Nacionalne Strategije za borbu protiv korupcije za period od 2013. do 2018. godine.


VLADIMIR ĐUKANOVIĆ: SNS sigurno gubi naredne izbore u Srbiji, stranci će nam pokrasti glasove | Banjaluka.net\nVLADIMIR ĐUKANOVIĆ: SNS sigurno gubi naredne izbore u Srbiji, stranci će nam pokrasti glasove\nIzjava poslanika SNS Vladimira Đukanovića da je uveren da će Srpska napredna stranka izgubiti naredne izbore, prikriva dve namere vlasti – da se aktivira članstvo uljuljkano pobedama, te da se jasno stavi do znanja opoziciji i Evropskoj uniji stav vladajuće stranke o izmeni izbornih uslova, ocenjuju sagovornici portala Nova.rs.\n“Đukanović sada komunicira sa SNS biračima i naravno da se komunicira protiv EU i protiv tih nekih budućih pregovora. Naravno da će za svoje birače da to predstave kao nekakve pritiske, mešanje stranog faktora, mešanje stranaca protiv Vučićeve borbe jačanja Srbije i slično. Ali bi Đukanović trebalo da zna da su upravo oni ti koji kradu izbore, vrše pritiske na birače, kupuju glasove, zloupotrebljavaju sve institucije i resurse i da su bas oni krivi što neko “sa strane” treba da nam vraća minimum demokratije. A naravno da će Đukanović da priča ono sto Vučić ne sme”, zaključuje Stojanović.\nOznake: SNS, Vladimir Đukanović


Ambasada Sjedinjenih Američkih država u Bosni i Hercegovini pozdravila uspostavu Komisije za saradnju s NATO-om kao i Program reformi koje je usvojilo Vijeće ministara BiH na sjednici 24. februara.\n"Ova komisija će omogućiti BiH da efikasnije koordinira i implementira Program reformi. Ove reforme kreću od modernizacije odbrane do bolje uprave i vladavine prava, te su komplementarne s evropskim putem BiH,“ navedeno je u zvaničnoj objavi ambasade SAD u BiH.\n"NATO fokus u BiH je na snažnom partnerstvu, dok vrata članstva ostaju otvorena. Svaki budući poziv BiH za članstvo u Savezu, razmotrit će sve članice NATO-a i vlasti u BiH“ navodi se u javnoj objavi iz ambasade SAD u BiH.\nVijeće ministara BiH na sjednici 24. februara usvojilo je odluku o uspostavi Komisije za saradnju s NATO-om kao i Program reformi.\nMinistrica vanjskih poslova BiH Bisera Turković izjavila je na konferenciji za novinare da se radi o promjeni naziva Komisije iz ranijeg "za integraciju u NATO" u sadašnji "za saradnju s NATO-om".\nTakođe je objasnila da će Komisiju činiti po sedam predstavnika\nsvakog naroda koji će donositi odluke po istom principu kao i Vijeće ministara, u dva kruga glasanja. Ova omisija će, pored ostalog, utvđivati prioritete u realizaciji obaveza države prema njenom učešću u programu „Partnerstvo za mir“.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik je u izjavi novinarima, 24. februara rekao da integracija u NATO ne dolazi u obzir.\n"Saradnja sa NATO savezom da, integracije, ne. Sve zemlje imaju neki oblik saradnje i to nije sporno. Sporne su integracije. I Srbija ima neki oblik saradnje, ranije je imala i Rusija. U ovom trenutku to je zamrznuto, ali može se očekivati da će neki oblik saradnje biti u budućnosti", rekao je Dodik.


MEČ OD POSEBNOG ZNAČAJA Maja Ognjenović: Bugarke su to, jesmo ih dobile, ali MOŽE DA BUDE OPASNA STVAR AKO...\nOdbojkašica Srbije Maja Ognjenović, pred četvrtfinalni meč Evropskog prvenstva protiv Bugarske, rekao je da ozbiljno treba da shvate rivala bez obzira na to što su ga u grupnoj fazi već pobedili.\n"Sigurno da je meč sa Bugarskom posebnog značaja. Bugarke su nam dobro poznat protivnik. Može da bude opasna stvar ako ih neozbiljno shvatimo, jer smo ih u grupi prilično lako savladale izuzev prvog seta. Mislim da treba da budemo maksimalno ozbiljne i pripremljene dočekamo tu utakmicu", rekla je ona.\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije u bloku\nOdbojkašice su u drugom kolu EP posle preokreta uspele da pobede selekciju Bugarske 3:1.\n"Imaju dobre individualce i najveća opasnost preti od Elice Vasileve i srednjih blokera, koji dobro odrađuju posao", rekla je Maja Ognjenović.\nOna je istakla da se nada da će četvrfinalnom meču Srbija biti bolja nego u utakmici grupne faze.\n"Mislim da ima dosta stvari koje treba da se poprave ako gledamo prvi meč. Dobro su nas pročitale, ali verujem se da ćemo biti dosta jače i bolje, nadam u prolasku u polufinale", zaključila je Ognjenovićeva.\nMeč četvrtfinala između Srbije i Bugarske igra se u sredu od 16 sati.


Terapija zvukom sa Irinom Dečermić - Plezir\nPijanistkinja, kompozitorka i multimedijalna umetnica čija karijera traje već 30 godina, Irina Dečermić uplovila je nedavno u novu avanturu zvanu TERAPIJA ZVUKOM. Nešto što je u svetu poznato u izvornom nazivu ‘’Sound Healing’’, kod nas, zahvaljujući upravo Irini, lagano se prihvata.\nIrina je iskoristila period pandemije da se posveti u potpunosti ovoj terapiji. Svoj muzički atelje opremila je mnoštvom zanimljivih, (jedinstvenih u našoj zemlji) isceljujućih instrumenata, kao što su Kristalne “pevajuće” bole, zvučne OHM i OTTO viljuške, bubanj i vibracioni bubanj, monokord, gong i Solarni harmonijski spektar, koji se sastoji se od 8 zvučnih viljuški koje su naštimovane na oktavu C, a koje proizilaze iz pitagorejske škole.\nOva terapija je neverbalna i zasniva se na istočnjačkoj medicini, bio polja i čakri na koje deluju određene frekvence i vibracije.\nVažan segment ove terapije je dijagnostika, koja se radi pomoću BIO WELL kamere. Ovaj revolucionarni instrument prikazuje stanje energetskog polja čoveka koristeći moćnu tehnologiju elektrofotonskog snimanja (EPI). Snimci mapiraju različite organe, sisteme tela i odražavaju stanje energetskih meridijana kao što je definisano u tradicionalnoj kineskoj medicini. Prikazuju i sistem čakri, njihovu veličinu i usklađenost.\nOrgani i ćelije našeg tela apsorbuju i emituju zvuk i zato ciljanom upotrebom prirodne energije zvuka unapređujemo zdravlje i pomažemo telu da se samo izleči. Zvučni talasi obnavljaju protok vitalne energije i podstiču nas da vibriramo na frekvenciji zdravlja. Vibracija se putem vode prenosi kroz čitavo telo koje predstavlja izvrstan medij jer oko 60% telesne mase odraslog čoveka i žene čini voda.\nTerapija zvukom takođe može da se doživi i kao koncert koji se izvodi samo za vas!\nTAGS: Irina DečermićPlezirPlezir magazinsound healingterapija zvukom


Ističe da je borba sa korona virusom borba celog društva, ne samo Vlade Srbije\n"Izabrali smo da se borimo na jedan drugačiji način, a sigurno je najefikasnija i najefektivnija borba kada se uvede vanredno stanje i zabrana kretanja i tako fizički onemoguće kontakti između ljudi što posle 14 dana daje bolju situaciju, manje zaraženih, a samim tim i u bolnicama manje ljudi", rekla je Brnabić u emisiji "Pravi ugao" RTV Vojvodine.\nKaže da kao neko ko je na čelu Kriznog štaba nije potpuno odustala od policijskog časa, ali da sa tom odlukom mora da se slože svi članovi Kriznog štaba. Brnabić navodi da je eksplozija brojeva svuda u svetu, ne samo u Srbiji i da niko nije očekivao da će virus toliko biti pristuan u cirkulaciji tokom letnjih meseci.\nIstiče da je borba sa korona virusom borba celog društva, ne samo Vlade Srbije i kriznog štaba te da nije na mestu to što se podriva poverenje u struku. Rekla je i da od marta nijednom nije bilo situacija da su popunjeni svi respiratori i da ima preko 500 respiratora u magacinima.\nUpitana da li je vreme da se obratimo za pomoć EU ili Kini ako je situacija kritična, ona je rekla da Vlada Srbije uvek razgovara sa partnerima, da situacija jeste kritična ali ne toliko da ne možemo da se nosimo sa njom. Rekla je da se otvaraju privremene bolnice i pacijenti raspoređuju tamo gde ima mesta i da je intencija da broj obolelih počne da se smanjuje.\nKaže da se do juče, četiri dana zaredom broj obolelih u Beogradu smanjivao, a da je opet juče zabeležena tendencija porasta, kao i Novom Sadu, Užicu, Šapcu. Rekla je da je šest dana posle protesta primetna tendencija porasta broja obolelih.\n"MENJAM PLAN, ALI NIKAD NE MENJAM CILJ": Ovako Ivana Španović trenira i sa slomljenom nogom! (FOTO)\nPREMINUO SLAVNI GLUMAC MORIS RUVES 83. GODINI: Porodica i prijatelji se opraštaju od njega!\nTAGOVI: Predsednica VladeAna Brnabićpolicijski časKrizni štabvirus korona


Premijer Ehud Olmert: Izrael će nastaviti vazdušne napade\nIzraelski premijer Ehud Olmert rekao je danas članovima svog kabineta da će Izrael nastaviti svoju akciju protiv palestinskog radikalnog pokreta Hamas. Olmert je ovo izjavio nakon što je rano jutros u raketnom napadu Hamasa na izraelski grad Sederot ranjen 36-godišnji civil, koji je kasnije u bolnici podlegao zadobijenim povredama.\nOružano krilo Hamasa, Brigade Ezedin al-Kasam, preuzeloje odgovornost za ovaj napad, saopšteno je danas u Gazi. Premijer je rekao da je naložio vojsci da "nastavi svoja dejstva" protiv svakoga ko je umešan u raketne napade.\n"Želim da podvučem da niko ko je umešan u teror neće biti imun. Niko nije imun", poručio je Olmert.\nKako se navodi iz bolničkih izvora, ukupno četiri rakete su pogodile od jutros Sederot. U napadima palestinskih ekstremista ranjena je još najmanje jedna osoba. U 10-dnevnoj kampanji izraelske vojske poginulo je skoro 50 ljudi u pojasu Gaze, među kojima najveći broj ekstremista. Vazdušni napadi nisu, međutim, uspeli da zaustave raketne napade iz Gaze na teritoriju Izraela.


Ministar Mektić sa predstavnicima tužilaštva i policije Holandije – Saradnja u borbi protiv krijumčarenja i trgovine ljudima\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić sastao se danas u Sarajevu sa predstavnicima državnog tužilaštva Holandije Warnerom ten Kateom i policije Monique Mos sa kojima je razgovarao o jačanju saradnje u oblasti migracija, posebno u borbi protiv trgovine ljudima i krijumčarenja.\nMinistar Mektić je istakao da BiH ovom problemu pridaje veliki značaj te da je prošle godine otkriveno i razbijeno oko 20 organiziranih kriminalnih grupa.\nGovoreći o rješavanju problema migracija, naglasio je da ne vidi nijednu ozbiljnu aktivnost EU da se postojeća ruta preko zapadnog Balkana zatvori, te da je umjesto toga samo ponudila pomoć za humanitarno zbrinjavanje migranata tokom njihovog tranzita.\n“Rješenje treba tražiti na izvorištu problema i tu zaustaviti migracije, a to su vanjske granice EU u Grčkoj i Bugarskoj. Sada se bavimo posljedicama”, kazao je Mektić.\nNaglasio je da ni među zemljama regiona ne postoji saradnja kada je u pitanju ovaj problem. Umjesto toga, nastoji se problem sa migrantima prebaciti susjednoj državi. Kao negativan primjer je istakao i ponašanje Hrvatske, gdje postoje izjave migranata da ih policija fizički maltretira kao i snimci na kojima se vidi da migrante tjeraju da se ilegalno vraćaju u BiH.\nTokom sastanka je razgovarano o mogućnosti razmjene informacija o trgovini ljudima te obuke policajaca da lakše prepoznaju i otkriju žrtve trgovine ljudima.


Ljubiša Ćosić kupio novu limuzinu od 85.000 KM - Leutar.net\nLjubiša Ćosić kupio novu limuzinu od 85.000 KM\n12. novembra 2021. LEUTAR Heklanje u mozak, Magazin 0\nGrad Istočno Sarajevo završio je tender u kojem je kupljena limuzina ukupne vrijednosti 85.000 KM uključujući porez. Gradonačelnik Ljubiša Ćosić kaže kako je kupljeno vozilo Škoda Octavia, koje je “lošijeg kvaliteta i auto niže srednje klase”.\nĆosić kaže za Balkansku istraživačku mrežu Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) kako je vozilo kupljeno nakon trećeg pokušaja, te da je, kako je ranije najavio, vozilo “lošijeg kvaliteta”.\n“Kupljeno je vozilo Škoda Octavia, a prvobitno su mi svi poturali da hoću da kupimo Škodu Superb i prema onim karakteristikama koje su bile zaista u tenderu, koje su moje kolege pripremili i na neki način to je odgovaralo za Škodu Superb, međutim u dva javna poziva niko se nije prijavio, i evo, baš jučer, stiglo je to vozilo, evo u procesu je registracije”, kaže Ćosić.\nKomentarišući konačnu vrijednost tendera, koja je za svega 70 KM manja u odnosu na procijenjenu vrijednost, Ćosić kaže da je oprema – koja, između ostalog, sadrži pogon na sva četiri točka i automatski mjenjač – podigla vrijednost vozila.\n“Mi smo dobili tu Škodu Octaviju, koja je auto niže srednje klase, mislim da se tako kategorizuje. Prema tome, za jedan grad sa 65.000 stanovnika koji u svom sastavu ima šest opština, po meni, sasvim je prikladno, ništa pretjerano. Mislim da tih Škoda Octavija ima na ulici koliko god hoćete i da svaki čovjek koji ima priliku da radi, a ko želi, može takvo vozilo kupiti na lizing, mi smo to upravo uradili. Naše učešće je nekih 15.000 maraka i vozilo, ostatak se plaća na lizing”, objašnjava Ćosić.\nGrad Istočno Sarajevo je prvi put u julu raspisao poziv za kupovinu limuzine, a nakon što je tender poništen, poziv je raspisan i u augustu. Oba tendera su poništena jer “nije dostavljena nijedna ponuda u određenom krajnjem roku”, a stručnjaci za javne nabavke su u međuvremenu kritikovali iznos koji se izdvaja za ovaj automobil.\nBIRN BiH je ranije pisao o ovoj nabavci, kada je Ćosić kazao da razmišlja o nabavci vozila “lošijeg kvaliteta” te da od nabavke neće odustati, jer je vozni park ove institucije jako loš i da sa sadašnjim automobilima ne mogu dočekati zimu.\nU tehničkim specifikacijama tendera se, između ostalog, tražio automobil minimalne dužine od 4,8 metara, sa komfornom telefonijom, grijanim prednjim sjedištima, električnom podrškom za kičmu za vozačevo sjedište, navigacijskim sistemom sa aktuelnim mapama Evrope, svjetlima sa potpunom LED tehnologijom, sa adaptivnom funkcijom i funkcijama automatskog zasjenjenja, mehaničke roletne i zatamnjena stakla na zadnjem i bočnim prozorima.\nPrema Bazi službenih automobila, ovo vozilo od 72.930 KM bez PDV-a je peto najskuplje službeno putničko vozilo kupljeno ove godine.\nPrema podacima Baze – u kojoj BIRN BiH monitoriše sve nabavke u vezi sa automobilima – institucije i javne kompanije su tokom 2020. godine potrošile gotovo pet miliona maraka na kupovinu 150 službenih putničkih vozila, najveći dio nakon početka pandemije.


Putnicima sa "Kosta konkordije" po 11.000 evra odštete - Bizlife.rs\nPutnicima sa „Kosta konkordije“ po 11.000 evra odštete\n11:41 Rim, 27/01/2012\nPredstavnici brodske kompanije „Kosta kročere“ i zastupnici putnika nasukanog broda „Kosta konkordija“, koji je u vlasništvu te kompanije, potpisali su sporazum, prema kojem će kompanija isplatiti 11.000 evra po osobi kao kompenzaciju za izgubljeni prtljag i psihičku traumu usled udesa.\nKompanija će putnicima nadoknaditi i punu cenu krstarenja, kao i putnih i svih lekarskih troškova koje su u vezi sa tim imali po dolasku na kopno, navedeno je u današnjem saopštenju grupa koje zastupaju putnike. Jedna grupa nije potpisala sporazum i preporučila je putnicima da to ne čine.\nOvaj sporazum je postignut posle višednevnih pregovora predstavnika kompanije „Kosta kročere“ i predstavnika putnika, koji su predstavljali 3.026 ljudi iz 61 zemlje koji nisu pretrpeli fizičke povrede kada je brod „Kosta konkordija“ 13. januara naleteo na greben u blizini ostvar Điljio kod obala Toskane i prevrnuo se.\nPutnici su se prihvatanjem ove ponude obavezali da neće podizati nikakve tužbe protiv kompanije, prenele su agencije.\nSporazum se neće odnositi na stotine članova posade, oko 100 slučajeva povređenih putnika i na porodice koje su izgubile najmilije, već će se oni odvojeno tretirati, prenela je ranije američka agencija.\nBrod „Kosta konkordija“ nasukao se kod ostrva Điljo nakon što ga je kapetan Frančesko Sketino skrenuo sa odobrenog kursa.\nPored toga, brod je išao prebrzo – 16 čvorova. Sketino se nalazi u kućnom pritvoru, zaprećeno mu je otpužbama za ubistvo iz nemara, izazivanje nesreće i napuštanje broda pre evakuacije putnika.\nAdvokat Hans Rajnhard koji zastupa nekoliko desetina nemačkih putnika, rekao je juče da će on za svoje klijente tražiti odštetu koja će varirati od 10.000 evra do 50.000 evra, a čekaće tri meseca da li će brodska kompanija predložiti poravnanje.\nS obzirom na to da je kompanije „Kosta Kročere“ italijanska, a u sastavu je američke grupe „Karnival korp.“ sa sedištem u Majamiju, prema rečima Rajhnarda, ostaje da se vidi koga trebati tužiti.\nUkoliko to bude „Karnival“, on će zastupati klijente pred američkim sudom, gde su odštete veće nego u Nemačkoj.\nPred kompaniju se postavlja i pitanje odštete za članove posade koji su izgubili posao zbog nesreće, a tu su i troškovi spasavanja broda i moguća ekološka katastrofa, ukoliko preostala nafta iz broda ne bi mogla da bude bezbedno ispumpana.


Baš Baš ratluk sa orasima 200g kutija cena akcija Srbija\nBaš Baš ratluk sa orasima 200g kutija cene\nTrenutno nemamo slike za Baš Baš ratluk sa orasima 200g kutija\nYumis žele kocke 200g\nBaš Baš žele kocke 200g kutija\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Baš Baš ratluk sa orasima 200g kutija po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Baš Baš ratluk sa orasima 200g kutija na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ratluk, žele, marcipan i alva cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Baš Baš Ratluk, žele, marcipan i alva, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Baš Baš ratluk sa orasima 200g kutija sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Baš Baš ratluk sa orasima 200g kutija. Pre kupovine, podatke za Baš Baš ratluk sa orasima 200g kutija proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Kina i EU: Povećanje poverenja najvažnije iskustvo stečeno saradnjom - Kineski Radio Internacional\nKina i EU: Povećanje poverenja najvažnije iskustvo stečeno saradnjom\n2019-03-15 13:19:50 | CRI\nKina i EU su međusobno najveći trgovinski partneri, među njima je bilo i saradnje i sporova, ali su obe strane stekle iskustvo za rešenje nesuglasica, a jedno od njih se odnosi na povećanje uzajamnog poverenja, rekao je kineski premijer Li Kećijang na konferenciji u Pekingu.\nOdgovarajući na pitanje novinara španske agencije EFE o mogućim prilikama ili negativnim efektima na odnose Kine i EU, Li je naveo da su kinesko-američki trgovinski sporovi bilateralna stvar Kine i SAD, gde Kina neće koristiti ili povrediti treću stranu.\nKina i EU su najveća zemlja u razvoju i najveća unija razvijenih zemalja u globalnom okviru. Može se reći, Kina i EU same po sebi su veoma važne strane svetske multipolarilacije. Razvoj njihovih odnosa ne samo da koristi obema stranama, već i celom svetu, rekao je Li.\nPo njemu, dve strane trenutno unapređuju pregovore o ulaganju, što je u stvari želja obe strane da budu još otvorenije jedna prema drugoj.\nOn je takođe naveo da će idućeg meseca otputovati u Brisel zbog učešća na Samitu Kine i EU.


Tanjug 17. maja 2021. 15:34\nBEOGRAD – Republika Srbija je posvećena razvoju digitalne infrastrukture i unapređenju regulative u oblasti razvoja elektronskih komunikacija, digitalnih usluga i digitalnog društva, poručila je da danas ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić povodom Svetskog dana telekomunikacija i informacionog društva.\nU saopštenju Ministarstva navodi se njena ocena da pravo na internet u vremenu u kojem živimo predstavlja jedno od osnovnih ljudskih prava.\n„Značaj povezanosti koju nam omogućavaju nove tehnologije posebno je izražen u pandemijskom periodu tokom kojeg je društveno funkcionisanje bilo izuzetno otežano van digitalnih tokova. Upravo zahvaljujući opredeljenosti Vlade Srbije ka digitalizaciji uspeli smo da savladamo brojne probleme koji su nam nametnule pandemijske okolnosti i da sačuvamo našu privredu, obrazovanje i druge društvene procese“, rekla je ona.\nTema ovogodišnjeg obeležavanja je „Ubrzanje digitalne transformacije u izazovnim vremenima“, a Matić je podsetila da je Srbija jedna od prvih zemalja u Evropi koja je svojim građanima omogućila digitalne sertifikate o vakcinaciji i testiranju na kovid 19, koji su u potpunosti usaglašeni sa preporukama Evropske komisije.\nNaglasila je i značaj izgradnje širokopojasne mreže u ruralnim područjima kako bi se premostio digitalni jaz ka urbanim reonima i podsetila da će realizacijom projekta iza kojeg stoji Ministarstvo ultrabrzi internet biti obezbeđen za 90.000 domaćinstava u ruralu.\n„A u okviru druge faze biće obezbeđen za još oko 135.000 domaćinstava, uz obezbeđivanje osnovnog pristupa internetu za 65.000 domaćinstava. Takođe, krajem tekuće godine očekujemo sprovođenje aukcije za 5G mrežu koja će doprineti razvoju industrija, kao i samih ruralnih područja“, navela je ona.\nDodala je da je u oblasti regulative ministarstvo sprovelo brojne aktivnosti u cilju postizanja potpune usklađenosti sa evropskim pravom.\nOna je navela da je pripremljena Strategija razvoja informacionog društva i informacione bezbednosti u Republici Srbiji za period 2021-2026, i da je u toku izrada novog Zakona o elektronskim komunikacijama čije se usvajanje planira do kraja ove godine.\nSvetski dan telekomunikacija i informacionog društva obeležava se 17. maja od 1969. godine.\nTog datuma je 1865. godine potpisana prva Međunarodne telegrafske konvencije i u Parizu formirana Međunarodne unije za telekomunikacije čiji je Srbija član od osnivanja.


Totenhem je ranije klubu iz Istanbula ponudio 3,5 miliona evra za Tošića, sada se u trku umešao i Stouk, ali Bešiktaš zahteva najmanje pet miliona.\nTošić je letos produžio ugovor sa prvakom Turske do 2020. godine, često puta je isticao da je zadovoljan u Bešiktašu i da bi voleo da u tom klubu završi karijeru, ali odlične partije pre svega u Ligi šampiona nisu neopaženo prošle na Ostrvu.\nStouk 32-godišnjeg srpskog fudbalera vidi kao idealno rešenje za probleme u odbrani jer je primio čak 40 golova na 19 utakmica u Premijer ligi.\nTošić ima kratko iskustvo iz Engleske gde je šest meseci bio član Porsmuta i Kvins Park Rendžersa, a tokom karijere igrao je za OFK Beograd, Verder, Crvenu zvezdu, Betis i Genčlebirligi, pre nego što je pre dve godine stigao u Bešiktaš.\nZa reprezentaciju Srbije zabeležio je 21 meč i jedan gol.\nŠESTI "ORAO" NA OSTRVU Od ove zime još jedan srpski fudbaler u Premijer ligi?


Blokirana stranica RT-a na Jutjubu\nBlokada RT-a i Sputnjika\nS prelivanjem ruskog rata s Ukrajinom na društvene mreže, velike tehnološke platforme počele su da ograničavaju ruske državne medije da koriste njihove platforme za širenje propagande i dezinformacija, ukazuje Asošiejtid pres (Associated Press).\nKompanija Meta, koja je vlasnik Fejsbuka (Facebook) i Instagrama, objavila je u ponedeljak, 28. februara, da će ograničiti pristup ruskim medijima RT i Sputnjik u Evropskoj uniji, posle izjave predsednice Evropske unije Ursule fon der Lajen (Ursula von der Leyen) da zvaničnici rade na zabrani njihovih sajtova.\nGugl (Google) je u utorak, 1. marta, uveo slične mere za ta dva medija, najavom da će odmah početi da blokira njihove Jutjub (YouTube) kanale u EU.\nDruge tehnološke kompanije iz SAD su dosad uvele skromnije promene poput ograničavanje dometa medija pod kontrolom Kremlja, označavanje njihovih sadržaja kako bi korisnici znali da potiče od ruske vlade i uskraćivanje mogućnosti ruskih medija da prikupljaju prihode od reklama.\nAmeričke vlasti nisu preduzele slične mere ili uvele sankcije ruskim državnim medijana, ostavljajući tehnološke kompanije da se same snađu s tim kako da smanje domet Kremlja. Nalozi RT-a i drugih ruskih državnih medija i dalje su aktivni na Fejsbuku u SAD.\nTviter (Twitter) je u ponedeljak objavio da će, nakon što je poslednjih dana zabeležio više od 45.000 tvitova dnevno od korisnika povezanih s ruskim državnim medijima, dodavati oznake sadržaju sa sajtova Kremlja. Kompanija je takođe navela da neće preporučivati ili usmeravati korisnike na sajtove povezane s Rusijom u svojoj pretrazi.\nTokom vikenda, ta kompanija je objavila da zabranjuje reklame ruskih državnih medija i uklonila mrežu od 40 lažnih naloga, stranica i grupa koje su objavljivale proruske stavove. Mreža je koristila izmišljene osobe koje su se predstavljale kao novinari i eksperti, mada nije imala mnogo publike.\nUhvaćene u geopolitiku\nRuska invazija na Ukrajinu postala je odlučujući geopolitički trenutak za neke od najvećih svetskih tehnoloških kompanija, pošto su se njihove platforme pretvorile u glavna bojna polja za paralelni informacioni rat, piše Njujork tajms (The New York Times).\nPoslednjih nekoliko dana, Gugl, Meta, Tviter, Telegram i drugi bili su, kako navodi list, prinuđeni da se suoče s tim kako da koriste svoju moć, uhvaćeni između sve snažnijih zahteva Ukrajine, Rusije, Evropske unije i SAD.\nZa mnoge kompanije – uključujući Fejsbuk, Gugl i Tviter – rat u Ukrajini je prilika da rehabilituju svoju reputaciju pošto su se poslednjih godina suočili s pitanjima o privatnosti, dominaciji na tržištu i načinu na koji šire toksični i polarizujući sadržaj. Sada, ističe Njujork tajms, imaju priliku da pokažu da svoju tehnologiju mogu da iskoriste za dobro na način koji nije viđen od Arapskog proleća 2011, kada su društveni mediji povezivali aktiviste i bili pozdravljeni kao instrument za demokratiju.\nTehnološke kompanije se, međutim, suočavaju s teškim odlukama. Pogrešni koraci mogli bi da budu skupi, dodajući dodatni razlog naporima u EU i SAD da se reguliše njihovo poslovanje ili, s druge strane, da navedu Rusiju da ih potpuno zabrani.\nUtoliko su te kompanija pred dvostrukom opasnošću, ocenjuje list. Ako preduzmu neke korake, a ne druge, mogle bi biti optužene da rade premalo i polovično, dok bi ograničavanje previše usluga i informacija moglo da odseče obične Ruse od digitalnih komunikacija koje mogu biti protivteža državnoj propagandi.\nUnutar Mete, koja pored Fejsbuka i Instagram poseduje Vocap (WhatsApp), situacija je bila „haotična“ zbog obima ruskih dezinformacija u njenim aplikacijama, rekli su zaposleni za Njujork tajms. Stručnjaci za Rusiju u Metinom bezbednosnom timu, koji identifikuje i uklanja dezinformacije koje je sponzorisala država s Fejsbuka i Instagrama, rade danonoćno i redovno komuniciraju sa Tviterom, Jutjubom i drugim kompanijama o svojim nalazima.\nNovi momenat za društvene mreža\nPosle Putinove odluke da napadne Ukrajinu, velike tehnološke kompanije uhvaćene su u informacioni rat Zapada i Rusije, ističe Fajnenšl tajms (The Financial Times), ukazujući da su tvrdnje i kontratvrdnje oko rata u Ukrajini dovele kompanije iz Silicijumske doline usred geopolitičke bitke za uticaj, s obzirom na njihovu poziciju kontrolora protoka informacija koje dospevaju do milijardi ljudi.\nS blokadom pristupa RT-a i Sputnjika u EU, na platformama Mete i Jutjuba, čemu se pridružio i kineski TikTok, pokušaji društvenih mreža da uklone dezinformacije i rade proveru činjenica naišli su na optužbe za cenzuru iz Rusije, koja je počela da ograničava pristup Fejsbuku u zemlji i zapretila da će isto učiniti za Jutjub.\nOgraničavanja ruskih državnih medija prošireno je izvan sektora društvenih mreža. Gugl je 27. marta odlučio da blokira preuzimanje aplikacije RT na teritoriji Ukrajine. Majkrosoft (Microsoft) je dan kasnije otišao dalje, blokirajući preuzimanje aplikacije RT u svojoj prodavnici aplikacija širom sveta, kao i sadržaje RT-a i Sputnjika na svom sajtu MSN, pozivajući se na odluku Evropske unije.\nDruštvene mreže iz Silicijumske doline, koje su se predstavljale kao politički neutralne, ali posvećene demokratskoj slobodi govora, dugo su se mučile da spreče manipulaciju svojim platformama u svrhu informacionog rata, što uključuje tajne aktivnosti farmi trolova i botova u organizaciji ruske vlade, koja je, kako navodi Fajnenšl tajms, jedna od najaktivnijih aktera u tom polju.\nUklanjanje državnih medija označilo bi novi momenat za društvene mreža, koje su se dosad fokusirale na uklanjanje tajnih operacija, a ne na propagandni aparat neke države, ukazuje britanski list uz ocenu da to nosi rizik da će Rusija proterati evropske medije pošto je već zatvorila moskovski biro Dojče velea (Deutsche Welle) kao odgovor na odbijanje Nemačke da dozvoli emitovanje programa RT-a.\nStručnjaci za dezinformacije upozoravaju da ako platforme suviše snažno krenu protiv ruskih državnih medija, to može odgovarati narativima koji su osmišljeni da dodatno seju razdor, kao i da Moskvi daju izgovor da Zapad nije ništa otvoreniji za drugačije mišljenje, što bi joj dalo zeleno svetlo da krene na BBC i druge medije, uključujući domaće opozicione medije.\nRuska kontrola narativa\nDok ruske rakete padaju na ukrajinske gradove, druga bitka se odvija na internetu i u etru, ukazuje Rojters (Reuters).\nMoskva je pojačala napore da kontroliše narativ u medijima i na tehnološkim platformama, dok su velike tehnološke kompanije uvele ograničenja za ruske medije pod kontrolom države u Ukrajini i širom sveta.\nRusija je 25. februara saopštila da će delimično ograničiti Fejsbuk, što je, prema navodima iz Mete, usledilo pošto je ta kompanija odbila zahtev ruske vlade da prekine nezavisnu proveru činjenica u sadržaju nekoliko ruskih državnih medija. Dan kasnije Tviter je naveo da je njegova usluga ograničena za neke ruske korisnike.\nZa tehnološke kompanije, to je poslednji razvoj u tekućoj konfrontaciji s Rusijom, gde platforme društvenih mreža rizikuju ograničenja koja je nametnula vlada dok nastoji da cenzurišu disidente istovremeno štiteći državne medije.\nEskalacija sukoba tehnoloških kompanija s Rusijom dolazi nekoliko dana uoči roka koji im je Moskva postavila da se pridržavaju novog zakona koji od njih zahteva da uspostave zvanično predstavništvo u zemlji, što bi Kremlju moglo da olakša regulisanje platformi. To je usledilo i posle niza kazni i ograničenja nametnutih platformama za koje je ruska vlada kaže da nisu uklonile nelegalni sadržaj.\nS novim ekonomskim sankcijama Zapada protiv Rusije i pritiscima za borbu protiv dezinformacija na internetu, stručnjaci kažu da bi mogla da se intenzivira i sukob Rusije i moćnih tehnoloških kompanija.\nRuski regulator Roskomnadzor je upozorio lokalne medije da ne šire, kako navodi, „lažne informacije“ o vojnoj operaciji Moskve, zabranjujući upotrebu reči „invazija“ i „napad“ za opis njenog napada na Ukrajinu. Ruski tehnološki gigant Jandeks (Yandex) takođe je počeo da ruske korisnike koji traže vesti o Ukrajini upozorava na nepouzdane informacije na internetu.\nFejsbuk Google Propaganda RT Rusija Sputnjik Ukrajina\n← EFJ: Borba protiv dezinformacija cenzurom je greška\nMarko Somborac 3. 3. 2022. →


Projekat izgradnje marine na Dunavcu predstavljen u Privrednoj komori Srbije – Kovin Ekspres\nYou are here: Home » Projekat izgradnje marine na Dunavcu predstavljen u Privrednoj komori Srbije\nU organizaciji Opštine Kovin, u saradnji sa Turističkom organizacijom opštine Kovin (TOOK), Udruženjem za turizam grupacije „NATUS“, Privatnim preduzećem prevoz putnika na vodi „VODOMAR“ o.d. Kovin, Udruženjem građana „Eko zona Kovin“, a uz podršku Privredne Komore Srbije u čijem je prostoru održana prezentacija, u Beogradu je 28. maja predstavljen projekat „UREĐENJE PRIOBALJA OPŠTINE KOVIN I IZGRADNJA MARINE U KOVINU“.\nProjekat je prezentovan predstavnicima Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Pokrajinskog sekretarijata za privredu zapošljavanje i ravnopravnost polova AP Vojvodine, Turističke organizacije Srbije, Konferencije podunavskih gradova.\nU ime kovinske lokalne samouprave, prisutni su bili Dr Gordana Zorić, narodna poslanica, Dalibor Štark, pomoćnik predsednice Opštine, Rajko Končarević, v.d. direktora TOOK, Slađana Ćirikovački, koordinatorka grupe za lokalni ekonomski razvoj u Opštinskoj upravi.\nPrezentacija je obuhvatila dve celine, deo na temu „Uređenje kovinskog Dunavca i izgradnja marine u Dunavcu“ i drugi deo, „Uređenje Pločičkog rita i jezera Provala“, ali je akcenat bio na izgradnji marine u Kovinu.\nProjektom je predvićeno da marina u Kovinu bude izgrađena tako da se omogući nesmetan vez za ribarske čamce, a da većim svojim delom bude namenjena za čuvanje, opremanje i servisiranje nautičkih plovila tokom cele godine, s tim da se nautičarima pruže svi ostali standardni sadržaji tokom njihovog boravka u Kovinu.\nPlanirani objekti i sadržaji u okviru marine su upravna zgrada, svetionik, sportsko rekreativni sadržaji, servisni deo sa svim potrebnim sadržajima, stanica za snadbevanje plovila gorivom, ugostiteljski objekti, postojeći i novi, objekat sa uređenim prostorom za dodatne usluge, dom sportova na vodi, pontoni sa pristupima.\nIzgradnja marine je predviđena u tri faze, a ukupni investicioni troškovi – što je zapravo cena bez komunalnog opremanja, procenjuju se na blizu 4 miliona evra.\nKlaster transporta i logistike Vojvodine, na čelu sa menadžerom Milanom Vučinićem, tvorac je Idejnog rešenja „Izgradnja nautičkog centra i marine Kovin sa studijom ekonomske opravdanosti“, uz nesebičnu pomoć i saradnju Vesne Prosenice i Lane Isakov iz JP Zavod za urbanizam Vojvodine, Novi Sad.\nVeliku podršku Opština Kovin ima i od direktorke Zavoda za uređenje vodenih tokova Marine Babić Miladinović, Instituta za vodoprivredu “Jaroslav Černi“ a.d. i Direkcije za modernizaciju i revitalizaciju HE „Đerdap“.


Srbija: Vučić se složio da od 1. juna otvori granice za građane Grčke, Bugarske i Rumunije\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić učestvovao je u utorak na telekonferencijskom sastanku predstavnika Visokog saveta za saradnju između Srbije, Bugarske, Grčke i Rumunije, tokom koga je razgovarano o postepenom ublažavanju mera za olakšavanje kretanja ljudi i roba, kao i turistička putovanja između četiri zemlje.\nPredsednik Vučić napomenuo je da Srbija, radi promovisanja privrednih aktivnosti, pristaje na otvaranje svojih granica 1. juna, uz poštovanje odgovarajućih epidemioloških mera. Naglasio je da je obostrani dogovor o olakšavanju prelaska granice jedan od ključnih elemenata za jačanje ekonomije, posebno u oblasti turizma.\nSagovornici su zaključili da se sve četiri zemlje uspešno bore sa virusom COVID-19 i istakli da će otvaranje granica omogućiti brži oporavak nacionalnih ekonomija.\nGrčki premijer Kyriakos Mitsotakis predložio je otvaranje grčkih granica od 1. juna za poslovna putovanja, sezonske radnike i članove porodica koji žive u drugim zemljama, dok je otvaranje granica za turistička putovanja predviđeno za 15. jun.\nTakođe je dogovoreno da se sledeći sastanak Visokog saveta održi u Bugarskoj početkom juna, gde će se pre sastanka Saveta održati bilateralni sastanak predsednika Vučića i premijera Borissova, tokom koga su planirani razgovori o zajedničkim infrastrukturnim projektima. Ovo će biti prvi sastanak ove godine, kojim će se nastaviti dobra praksa tromesečnih sastanaka šefova Visokog saveta./ibna


Organsko voćarstvo novi investicioni potencijal grada – Grad Niš\n· Miloš Jovanović · 26. februara 2014.\nZamenik gradonačelnika Niša prof. dr Jovan Stojković i većnik resorno zadužen za poljoprivredu Srđan Aleksić razgovarali su danas sa predstavnicima mešovite srpsko-bugarsko-italijanske kompanije “Ekorans” koja se bavi uzgajanjem organskih kultura.\nOvo preduzeće do sada je investiralo na prostoru Bugarske u Berkovici i Pazardžiku gde se do sada po principima organske proizvodnje na 1500 hektara uspešno proizvodi ribizla, borovnica, jagoda i malina.\nUkupna vrednost italijanskih ulaganja u ovoj oblasti u Bugarskoj prevazilazi 30 miliona evra.\nOva kompanija zainteresovana je da i u Nišu na poljoprivrednom zemljištu nekadašnjeg PIK Niša na potezu “Široke padine” organizuje organsku proizvodnju lešnika, jer ovo zemljište za to ima realan potencijal i adekvatne uslove.\nTokom sastanka predstavljeni su potencijali i planovi za eventualna ulaganja ovog preduzeća na teritoriji Grada Niša.\nNa površini od oko 140 hektara može biti upošljeno 50-60 ljudi, ukoliko se obezbede i nove površine stvorili bi se uslovi za izgradnju postrojenja za preradu organskog lešnika. Ideja je da se ovo poljoprivredno zemljište zakupi na 20 godina i uloži najmanje 1,5 miliona evra u pripremu terena ograđivanje i izgradnju irigacionog sistema. Izgradnja ovakve plantaže imala bi pionirsku ulogu u daljem razvoju organskog voćarstva u ovom kraju.\nPosle ovih preliminarnih sastanaka očekuje se i početak formalnih pregovora i dalja konkretizacija investiranja u oblast organskog voćarstva.\nSledeća objava: Prezentacija nacrta strategije poljoprivredne i ruralnog razvoja 2014 – 2024\nPrethodna objava: Održane 75. i 76. sednica Gradskog veća


Poslovanje osiguravajućih kompanija u 2018. godini - Svijet Osiguranja ;\nDatum objave: 17.07.2019. Broj 7/8 | Godina 2019\nPrema podacima Agencije za privredne registre (APR) od 20 osiguravajućih kompanija 19 je ostvarilo dobit u poslovnoj 2018. godini, dok je samo jedna kompanija poslovala sa gubitkom. Pored dobiti ili gubitka veoma važan pokazatelj poslovanja osiguravača je iznos tehničkih rezervi\nU finansijskim knjigama osiguravajućih kuća na kraju prošle godine upisan je pozitivan rezultat od 8,8 milijardi dinara, što je oko 40 odsto više nego 2017. godine kad je ostvarena dobit od šest milijardi dinara. Od 20 osiguravajućih kompanija lane je 19 ostvarilo dobit, dok je samo jedna kompanija, Sava životno osiguranje, poslovalo sa gubitkom.\nZanimljivo je, što se može videti u izveštajima Agencije za privredne registre, da postupak stečaja još uvek nije završen kod četiri osiguravajuća društva kojima je dozvola za rad uzeta još nakon usvajanja Zakona o osiguranju iz 2004. godine.\nU ovoj temi broja analizirali smo šta je uticalo na finansijski rezultat osiguravača?\nNa krajnji rezultat u bilansu uspeha, prema rečima stručnjaka, utiče iznos prihodovane premije i ostvareni prinos na investiciona sredstva rezervi, zatim troškovi sprovođenja osiguranja, broj i iznos šteta koje su se desile. Međutim, posebno važan pokazatelj je iznos tehničkih rezervi jer povećanje rezervacija za štete smanjuje ukupan rezultat osiguravajuće kuće na kraju poslovne godine, ali je veoma bitno sa stanovišta zaštite osiguranika.\nPrvi po profitabilnosti u Srbiji iz godine u godinu je Generali osiguranje sa ostvarenom dobiti od 3,8 milijardi dinara u 2018. godini, prema podacima APR-a. Sledi, kompanija Dunav osiguranje koja je ostvarila profit od oko 1,5 milijardi dinara prošle godine (lista svih kompanija je u tabeli sa ukupnim rezultatom). Dunav osiguranje je isplatilo dividendu akcionarima (5. jula ove godine) po osnovu dobiti utvrđene u godišnjim finansijskim izveštajima kompanije za 2018. godinu i država kao najveći pojedinačni akcionar dobila je 671,03 miliona dinara.\nOdluku o raspodeli dobiti Dunav osiguranja za 2018. godinu na osnovu isplate dividende, u bruto iznosu od 1,48 milijardi dinara, donela je Skupština akcionara, saopštila je ta kompanija. Pravo na dividendu imaju i ostali akcionari koji su na dan 15. april 2019. godine bili upisani kao zakoniti vlasnici akcija Dunav osiguranja, a njima je dividenda uplaćena preko Centralnog registra u neo iznosu od 39,97 miliona dinara.\nPrema podacima APR-a Sava životno osiguranje jedina je kompanija koja je poslovala sa gubitkom od 19,9 miliona dinara u 2018. godini. Bojan Mijailović, predsednik Izvršnog odbora Sava životnog osiguranja kaže da je kompanija ostvarila gubitak usled potrebe za dostizanjem nivoa premijskih prihoda koji će omogućiti dugoročno stabilno poslovanje.\n“Takođe, kompanija je pored rasta ostvarenog od 27 odsto višestruko snizila gubitak iz 2017. godine. Značajan uticaj na ostvareni rezultat imalo je i snižavanje vrednosti domaće valute u odnosu na 2017. godinu”, kaže Mijailović za Svet osiguranja.\nPrema njegovoj oceni, Sava životno osiguranje iz godine u godinu unapređuje svoje poslovanje i finansijski rezultat. Prvu polovinu 2019. godine ta kompanija, kako on ističe, završava sa više od 30 odsto rasta premijskih prihoda i stabilnim finansijskim poslovanjem.\n“U prethodnoj i ovoj godini smo osiguranicima ponudili više proizvoda sa istaknutom dodatom vrednošću za pojedinca. Poslovnu 2019. godinu planiramo da završimo uspešno sa nastavkom snažnog rasta i da se pozicioniramo na tržištu osiguranja kao inovativna kompanija okrenuta potrebama osiguranika”, kaže Mijailović.\nTržište osiguranja u 2018. godini, kako on ocenjuje, obeležili su izazovi približavanja proizvoda sigurnosti klijentima, potrebom za dodatnim uslugama vezanim za polise osiguranja, kao i potreba za novim kanalima prodaje. Takođe, u prošloj godini, kako on navodi, nastavljen je trend nedostatka adekvatnih mogućnosti za plasmane kao rezultat kretanja na svetskom tržištu kapitala koje se oslikavaju i na naše tržište.\nZa razliku od Sava životnog, kompanija Sava neživotno osiguranja, čiji je vlasnik isti, poslovala je pozitivno, sa ostvarenom dobiti od oko 124 miliona dinara. Kako komentariše Milorad Bosnić, predsednik Izvršnog odbora Sava neživotnog osiguranja prošla godina je za tu kompaniju bila rekordna, ne samo po ostvarenoj dobiti, već i po mnogim parametrima koji su važni za poslovanje osiguravajućih kompanija.\nPodatak koji govori o rastu kompanije, premija osiguranja, u 2018. godini u odnosu na prethodnu godinu porasla je za 14,1 odsto, prema njegovim rečima, što je 72 odsto više u odnosu na rast tržišta neživotnih osiguranja (8,2 odsto).\n“U apsolutnom iznosu, premija je porasla za 284,3 miliona dinara u odnosu na 2017. godinu. Na ostvarenu dobit u prošloj godini, pored dominantnog uticaja porasta portfelja kompanije, značajan doprinos omogućilo je i povećanje efikasnosti poslovanja. Takođe, na rezultate kompanije uticalo je i pripajanje Energoprojekt Garant osiguranja našoj kompaniji, krajem 2018. godine”, kaže Bosnić.\nPrema njegovoj napomeni, Sava neživotno osiguranje u 2018. godini ostvarilo je najveći iznos dobiti, od početka rada pod imenom Sava osiguranje, koja posle oporezivanja, iznosi više od jedan milion evra.\nOsim toga, napominje da kompanija raspolaže se adekvatnim nivoom tehničkih rezervi koje su na poslednji dan prošle godine iznosile 2,3 milijarde dinara, koliko je iznosila i bruto fakturisana premija za istu godinu. Pored toga, na kraju prošle godine raspoloživa margina solventnosti Sava neživotnog osiguranja bila je za četiri puta veća od zakonski propisane, što je potvrda veoma visokog nivoa adekvatnosti kapitala, ukazuje on.\nPoslovanje tržišta po vrstama osiguranja\nUprkos smanjenju kamatnih stopa na državne obveznice u koje osiguravajuća društva uglavnom ulažu svoja sredstva, osiguravači koji se bave osiguranjem života uvećali su profit u odosu na 2017. godinu za oko 40 odsto. Zanimljivo je da je i u najzastupljenijem, obaveznom osiguranju auto-odgovorosti ostvaren značajno bolji rezultat posmatrano po profitabilnosti. Čini se da su najmanje isplative vrste osiguranja, bar kada se posmatra po kriterijumu profit/gubitak, osiguranje plovila i vazduhopolova.\nTržište ide napred\nPovećanje premije na tržištu osiguranja ukazuje na poboljšano poslovanje sektora, napominju stručnjaci.\n“Rast premije tržišta osiguranja od 8,2 odsto u 2018. u odnosu na prethodnu godinu, potvrđuje da je sektor osiguranja napredovao i da sve više doprinosi rezultatima finansijskog tržišta Srbije, ali i pozitivno utiče na unapređenje poslovnog i investicionog ambijenta zemlje”, ocenjuje Milorad Bosnić.\nPrema njegovoj oceni, sektor osiguranja može da bude zadovoljan postignutim rezultatima u 2018. godini, kao i drugi učesnici na finansijskom tržištu, jer uticaj tržišta osiguranja na poslovni ambijent nije zanemarljiv.\nRazvijen sektor osiguranja predstavlja, kako on ukazuje, osnov za dalji razvoj privrede, ali istovremeno obezbeđuje zaštitu imovine države, kompanija i građana.\nTreba napomenuti da je kod gotovo svih kompanija finansijski pokazatelj profitabilnost. Međutim, kako je u jednom od svojih prethodnih tekstova objasnio profesor Vladimir Njegomir, kod osiguravajućih društava veoma je važan kriterijum solventnosti bez koje osiguravajuća društva ne bi mogla da posluju. Ipak, kako dalje navodi, osnovni cilj poslovanja i osiguravajućih društava jeste profitabilnost. “Maksimizacija profita u interesu je vlasnika osiguravajućih društava ali mora biti ostvarena uz poštovanje zaštite osiguranika”.\nOno što je najvažnije, međutim, društva za osiguranje u Srbiji su likvidna što znači da mogu da ispune svoje obaveze prema osiguranicima što Narodna banka Srbije svakako kontroliše kroz svoj nadzor.\nGRAWE Hrvatska ima novu voditeljicu Odjela za ljudske potencijale\nSukladno strategiji povećanja broja zaposlenih, s naglaskom na širenje prodajne mreže, jačanje timskog duha i zajedništva te razvoja…\nWiener osiguranje stvorilo platformu za borbu protiv cyberbullyinga\nŠto napraviti u trenutku kad neku djevojku njezin bivši dečko ucjenjuje i kaže da će objaviti njezine gole fotografije ako ona ne spava…\n„FinTech omogućava financijskim tržištima u razvoju da ostanu relevantna u globalnom i konkurentnom okruženju. Mogućnost rješavanja…\nHrvatsko akutarsko društvo u srijedu, 20. studenog 2019. s početkom u 9:00h, organizira seminar „Izazovi društava za osiguranje u…\nT. Ridzak: Potrošači su dobitnici uvođenja eura, a financijsku industriju očekuje smanjenje rizika\nEuropska industrija osiguranja bilježi pad od 4,6 posto u trećem tromjesečju 2019. godine\nTržišta osiguranja će rasti usprkos slabljenju globalnog gospodarskog rasta\nSjednica Upravnog vijeća Hanfe: Grupacija Volvo osniva leasing društvo u Hrvatskoj


AFP: Do sada u svetu iskorišćeno više od 40 miliona doza vakcine\nSvet Autor:FoNet18. jan. 202117:52\nU svetu je dosad u procesu imunizacije iskorišćeno više od 40 milona doza vakcine protiv kovida-19, a prednjači Izrael sa najviše vakcinisanih u odnosu na ukupan broj stanovnika, objavila je agencija AFP.\nKampanju vakcinacije do danas je pokrenulo najmanje 60 zemalja i teritorija na kojima živi 61 odsto svetskog stanovništva, ali je 90 posto iskorišćenih doza koncentrisano u samo 11 zemalja.\nPrema podacima iz službenih izvora na koje se poziva AFP, do danas oko podneva utrošeno je najmanje 40.062.825 doza, ali su ocene agencije da je ta brojka verovatno i veća, jer velike zemlje poput Kine, SAD i Rusije poslednjih dana nisu ažurirale podatke.\nIzrael prednjači sa 2,43 miliona utrošenih doza i 2,12 miliona vakcinisanih, ili 24,5 odsto, što je skoro četvrtina stanovništva, a dve doze, potrebne za optimalnu zaštitu, primilo je 3,6 odsto Izraelaca.\nPo apsolutnom broju najviše vakcina iskoristile su Sjedinjene Države – 12,28 miliona doza, sledi Kina sa više od 10 milona doza.\nVelika Britanija vodi u Evropi sa 4,3 miliona doza i oko 5,7 odsto ukupno vakcinisanog stanovništva.\nBritaniju slede dve članice EU – Italija i Nemačka, a zemlje EU iskoristile su više od pet milona doza za oko 1,2 odsto stanovnika.\nOrban na masovnom skupu u Budimpešti optužio SAD i EU da hoće da ga sruše\nU Kolumbiji uhapšen narko bos Otonijel


Poplava u naselju Kozujevo - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Poplava u naselju Kozujevo\nPoplava u naselju Kozujevo\nponedeljak, 24 jun 2013 12:38\nNakon obilnih padavina, sinoć se izlila Kozujevačka reka koja je poplavila između 50 i 60 kuća u tom naselju. Problem je izazvala bujica koja je ponela određenu količinu kamenja i tako zapušila fekalnu i kišnu kanalizaciju.\nTim povodom održana je sednica Štaba za vanredne situacije kako bi se utvrdili ne samo uzroci već i donele operativne mere za saniranje posledica u tom delu grada.\nEkipe su prema rečima Zorana Jovanovića člana veća za komunalu privredu odmah izašle na teren, a voda je počela da se povlači oko 22,30 sati. Pripadnici Vatrogasne jedinice, kao i radnici JKP Vodovod i kanalizacija radili su cele noći. Međutim, kako je danas rečeno, pored fekalne kanalizacije izlile su se i septičke jame koje danas moraju da budu popisane i dovedene na nivo da ne predstavljaju opasnost u slučaju novih padavina. Izuzetno je važno da se očisti i kanal ispod ulice Kraljevačkog bataljona, uz prugu kako bi se omogućila prohodnost.\nKomisija je odmah posle sednice Štaba izašla na teren kako bi popisala poplavljene stambene i druge objekte i procenila materijalnu štetu. Svi sugrađani koji su pretrpeli štetu imaju pravo na naknadu do 30 posto od štete koju komisija proceni, o čemu će konačnu odluku doneti članovi Gradskog veća.\nU cilju zaštite zdravlja stanovnika na tom poručju JKP Čistoća opraće ulice, a nakon toga Institut za javno zdravlje izvršiće dezinfekciju svih objekata i terena.\nŠtab za vanredne situacije zasedaće ponovo danas u 14 sati.


Medinski: RUS i UKR su usaglasile 75 odsto mirovnog sporazuma\nTanjug 16. juna 2022. 14:16\nMOSKVA – Ukrajina i Rusija su se u aprilu ove godine usaglasile u pogledu 75 odsto sadržaja nacrta mirovnog sporazuma, izjavio je danas pomoćnik ruskog predsednika i šef ruske delegacije na razgovorima sa ukrajinskom stranom Vladimir Medinski na marginama Međunarodnog ekonomskog foruma u Sankt Peterburgu (SPIEF).\n„Dugo smo vodili intenzivne razgovore sa ukrajinskom stranom o uslovima postkriznog rešenja. Ovi pregovori su okončani 15. aprila kada smo ukrajinskoj strani predali nacrt sporazuma“, naveo je Medinski, prenosi TAS S.\nOn je dodao da ruska i ukrajinska delegacija razmenjuju telefonske pozive, ali da Kijev nije voljan da nastavi razgovore.\n„Povremeno razmenjujemo telefonske pozive, ali Ukrajina je protiv nastavka razgovora na starim osnovama“, naveo je Medinski, prenosi TAS S.\nDelegacije su 15. aprila ove godine usaglasile stavove na osnovu razgovora u Istanbulu i poslale ih u Kijev, dodao je Medinski, a Ukrajina od tada nije dala zvaničan odgovor, prenosi TAS S.\nPregovori Rusije i Ukrajine traju od 28. februara ove godine.\nNajpre su se vodili u Belorusiji, gde je održano nekoliko sastanaka, nakon čega su nastavljeni razgovori putem video veze, a zatim su se delegacije dveju zemalja sastale u Istanbulu 29. marta, navodi ruska agencija.


Sudija Suda Bosne i Hercegovine i registrar Suda Bosne i Hercegovine učestvovale su na Sedmom godišnjem forumu o vladavini prava za Jugoistočnu Evropu koji je 16. i 17. oktobra ove godine pod posebnim okolnostima održan na temu „COVID-19 i prava zaštićena Evropskom konvencijom o ljudskim pravima.”\nCentralni dio Foruma je održan u Strazburu dok su se predstavnici najviših sudskih instanci sedam država Jugoistočne Evrope okupili u nacionalnim radnim centrima u glavnim gradovima: Beogradu, Podgorici, Prištini, Sarajevu, Skoplju, Tirani i Zagrebu te su učestvovali u radu Foruma videolink vezom, uz poštivanje važećih mjera u cilju zaštite zdravlja ljudi.\nForum koji je, u organizaciji Aire centra za zapadni Balkan i Civil Rights Defenders, vodio predsjednik Evropskog suda za ljudska prava Robert Spano, okupio trenutne i bivše sudije Evropskog suda za ljudska prava, povjerenicu za ljudska prava Vijeća Evrope Dunju Mijatović, predstavnike sudova, ombudsmane, zastupnike država pred Sudom u Strazburu, predstavnike centara za edukaciju, fakulteta, nevladinih organizacija i druge pravne stručnjake.\nTokom sesija učesnici su imali priliku razgovarati o pravima iz Evropske konvencije koja su pogođena pandemijom i mjerama koje su zemlje Zapadnog Balkana poduzele, te zaštiti konvencijskih prava u vrijeme pandemije. Na Forumu se govorilo i o funkcionisanju pravosuđa tokom pandemije te odstupanju od Konvencije u vanrednim situacijama.


Međunarodni dan demokratije: Kako živi demokratija u Srbiji - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\n„Iako Srbija poseduje formalne karakteristike demokratije, ona to tokom protekle decenije u praksi prestaje da bude”, zaključak je publikacije Centra za istraživanje, transparentnost i odgovornost (Crta).\n„A kada ne obraćamo pažnju, dolaze aždaje iz mraka koje zavode na neki drugi put, koji nije demokratski”, kaže menadžerka istraživačkog tima Crte Tamara Branković.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić često je i sam konstatovao da stanje u Srbiji „nije savršeno”, ali da se radi na promenama.\n„Postoje ozbiljni problemi kojima treba da se pozabavimo”, rekao je Vučić u aprilu 2021. godine.\nFridom haus: Na Balkanu privid demokratije, ali „postoji šansa za promene”\nPrema oceni Crte, nema osnovnog preduslova za demokratski poredak – slobodnih i poštenih izbora.\n„Trend nestajanja pluralizma kulminira 2020. godine posle bojkota izbora većeg dela opozicije”, navodi se u izveštaju nevladine organizacije u odeljku o izborima.\nDeo opozicije potom je sastavio tekst „konačnog Sporazuma učesnika međustranačkog dijaloga” i poslao su ga evroparlamentarcima u Brisel.\nParalelno sa tim pregovorima, vode se i razgovori bez posredovanja međunarodnih delegacija – u Skupštini Srbije razgovara se o sličnim temama, ali na odvojenom koloseku.\n„Ali nema takvih izbora u svetu na kojima bi građani glasali za (Zorana) Lutovca, (Mariniku) Tepić i (Dragana) Đilasa”, rekao je nedavno predsednik Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić.\nVeliki deo opozicionih stranaka je bojkotovao izbore zbog, kako su navodili, „nefer izbornih uslova”.\nOrganizacija za ljudska prava i promociju demokratije Fridom haus ocenila je takvu odluku dela srpske opozicije kao „tragičnu”.\nKljučno je da se uspostavi nekakva ravnoteža na političkom polju, kaže urednik publikacije Crte „Podrivanje demokratije: procesi i institucije u Srbiji od 2010. do 2020. godine”, politikolog Dušan Spasojević.\n„Bilo da je reč o političkim partijama koje će biti konkurenti Srpskoj naprednoj stranci ili da je reč o jačanju političkih institucija koje će kontrolisati izvršnu vlast”, navodi on za BBC na srpskom.\n„Nikada nećete moći da ispunite sve što vam neko zameri, sve što je neko tražio, to ne mogu ni sve evropske zemlje da ispune, ali najveći deo toga ćemo da se dogovorimo”, rekao je predsednik Vučić u junu 2021. godine.\n„Nedostaje odgovornost političara”\n„Posle promene vlasti 2012. godine (kada je SNS pobedila Demokratsku stranku na parlamentarnim izborima) urušene su osnove političkog i medijskog pluralizma, pa je Srbija kraj prošle godine dočekala bez opozicije u parlamentu i nezavisnih nacionalnih medija”, navodi se u analizi Crte.\n„Mi vidimo da su tu zatvorena vrata i prozori za bilo kakav pomak i pokušaj da se nešto promeni”, kaže menadžerka istraživačkog tima Crte.\nIako bi tri grane vlasti – izvršna, sudska i zakonodavna – trebalo da kontrolišu jedna drugu, navodi se da se neravnopravnost u izbornom procesu i prednost koju vladajuće stranke imaju tokom izbora prenosi i na najvažnije političke institucije.\n„Dominacija izvršne vlasti i predsednika marginalizuje parlament”, navodi se.\n„Sa koncentracijom moći u rukama izvršne vlasti, skupština je češće delovala kao instrument koji potvrđuje zakonodavne inicijative Vlade, umesto da vrši nadzor i poziva Vladu na odgovornost”, navodi se u istraživanju.\nU istraživanju se ističe da su zakoni najčešće „projurili” kroz skupštinu, bez značajnog angažovanja poslanika, uz često i neopravdano pribegavanje hitnim procedurama prilikom usvajanja.\n„Nema više donošenja zakona po hitnom postupku, osim izuzetaka kad su u pitanju interesi države, a zakon u budžetu više neće biti spajan sa drugim tačkama dnevnog reda”, obećao je u novembru 2020. godine predsednik parlamenta Ivica Dačić.\n„Sa druge strane, lideri i uža rukovodstva stranaka pokazuju neobičnu stabilnost, pa se na sceni danas i dalje nalaze političari sa samog početka partijskog pluralizma”, navodi on.\n„Medijska sfera je pod snažnim uticajem izvršne vlasti, dok civilno društvo gubi reprezentativnu i kontrolnu ulogu”, navodi se.\n„To je kompromitovalo raznovrsnost političkih stavova dostupnih preko tradicionalnih medija, preko kojih najveći broj glasača dobija informacije”, navodi se.\n„To su trenuci u kojima vidimo da građani nisu odustali od toga da se bore za prava, čistiji vazduh, bolju životnu sredinu i ljudska prava”, kaže ona.\n„Ali promena ne može da se desi preko noći – potreban je uporan rad i birači koji traže odgovornost za donošenje odluka, koji hoće da kažu stop korupciji i da traže transparentnost”, navodi.\n„Naš obrazovni sistem ne prepoznaje da mi pravimo građane – građanin se postaje, a ne rađa.\n„Potrebno je da postoji dogovor između svih, želja i volja da se stvori demokratsko društvo u Srbiji”, kaže.