Zapadni Balkan treba da sledi ekonomski model Skandinavije - European Western Balkans\nKonferencija "Evropa u više brzina - Zapadni Balkan u rikverc"; Foto: Tanjug / Dimitrije Goll\nBEOGRAD – Evropa je ekonomski podeljena na tri oblasti, centralni deo, južna i istočna Evropa, zemljama Zapadnog Balkana je teško da nađu svoje mesto u takvoj Evropi i da izaberu koji će ekonomski model da slede, rekao je danas ekonomista i predavač na Univerzitetu Zapadne Mađarske, Zoltan Pogatsa.\nOn je na konferenciji “Evropa u više brzina – Zapadni Balkan u rikvercu” za Tanjug rekao da ako zemlje Zapadnog Balkana slede primer istočne Evrope to neće biti zadovoljavajuće.\n“Postaće druga Poljska, Mađarska, a to ne znači prava ekonomska stabilnost poput Nemačke, ako postanu kao Grčka, to je još gore”, rekao je Pogatsa.\n“Po meni, to treba da bude model skandinavskih zemalja. To je model koji je pravi, iako se čini da su oni i ekonomski i geografski daleko taj model bi omogućio da se zemlje Zapadnog Balkana približe centralnoj Evropi po standardu”, naveo je Pogatsa.\n“Imamo sada nove vlade u Srbiji, Makedoniji, Albaniji, Crnoj Gori jasno je da sve one žele da pojačaju saradnju sa EU i pre članstva. Mislim da Zapadni Balkan ne ide unazad kada su u pitanju integracije, ali u svakoj zemlji ima nekih stvari koje vuku nazad, iako želimo da brzina napredovanja bude veća, uz ekonomski progres koji je vidljiv u regionu idemo sporo, ali definitivno ne idemo unazad”, zaključio je Svoboda.\nMarin le Pen optužena zbog miliona evra Evropskog parlament


Dostava računa za porez na nepokretnosti elektronskim putem\nDa bi ostvarili tu mogućnost, poreski obveznici-vlasnici nepokretnosti treba da popune i potpišu obrazac saglasnosti za dostavljanje poreskih akata i dostave ga Poreskoj upravi RS\nPoreska uprava Republike Srpske je pozvala poreske obveznike-vlasnike nepokretnosti da iskoriste mogućnost dostavljanja poreskih računa za porez na nepokretnosti na adresu elektronske pošte i tako jednostavnije i brže izvršavaju svoje obaveze.\nDa bi ostvarili tu mogućnost, poreski obveznici-vlasnici nepokretnosti treba da popune i potpišu obrazac saglasnosti za dostavljanje poreskih akata i dostave ga Poreskoj upravi RS. Obrazac saglasnosti i stručno uputstvo za davanje saglasnosti za dostavljanje poreskih akata elektronskom poštom postavljeni su na internet stranici Poreske uprave RS, u sekciji ‘Nepokretnosti’.\nKako bi poreskim obveznicima-vlasnicima nepokretnosti dodatno olakšali mogućnost prijave za dostavu računa na e-mail adresu, Poreska uprava RS će po jedan primjerak saglasnosti poslati zajedno sa poreskim računom za porez na nepokretnosti za 2021. godinu, čija distribucija počinje krajem marta.\n– Procedura je veoma jednostavna, poreski obveznik-vlasnik nepokretnosti treba da popuni obrazac saglasnosti, navede svoju e-mail adresu i da lično ili poštom dostavi popunjen i potpisan obrazac nadležnoj područnoj jedinici Poreske uprave RS. Oni koji se odluče za ovu uslugu po dobijanju poreskog računa na e-mail adresu imaju obavezu da sa svog e-maila potvrde prijem i tu se završava kompletna procedura – izjavio je direktor Poreske uprave RS Goran Maričić.\nOva usluga Poreske uprave je nastavak aktivnosti na pojednostavljenju procedura i digitalizaciji procesa u ovoj instituciji, sa ciljem da poreski obveznici na lakši, brži, jednostavniji i jeftiniji način izvršavaju svoje poreske obaveze, odnosno da Poreska uprava RS bude joše efikasniji servis građana.\nOva mogućnost je posebno korisna za poreske obveznike-vlasnike nepokretnosti iz Republike Srpske, koji žive ili rade u inostranstvu, a koji od sada svoje poreske račune mogu dobijati na e-mail adresu, te pravovremeno izmiriti svoje obaveze i na taj način izbjeći eventualne sankcije. Pored toga, prihvatanje ovakvog vida komunikacije sa Poreskom upravom RS je posebno važno u uslovima pandemije koronavirusa, kada se preporučuje izbjegavanje fizičkog kontakta ljudi, saopćeno je iz Poreske uprave Republike Srpske.


Kabinet predsednika Crne Gore "jedva preživljava", opstanak uslovljen s pola miliona - PV Informer Kabinet predsednika Crne Gore "jedva preživljava", opstanak uslovljen s pola miliona - PV Informer\nKabinet predsednika Crne Gore „jedva preživljava“, opstanak uslovljen s pola miliona\n5 dana pre 101 pregleda Izvor: novosti.rs\nSLUŽBA predsednika Crne Gore Mila Đukanovića alarmantno je zatražila od Ministarstva finansija 548.000 evra.\nKako navode, od tog iznosa 150.000 evra potrebno je da se izmire dugovanja iz prethodne i ove godine. Ističu da bi nedostajuća sredstva mogla da ugroze rad njegovog tima! Ostatak potraživanja odnosi se na obavljanje njegove funkcije – poput diplomatskih poseta, kakve su bile Vaseljenskoj patrijaršiji ili zemljama članicama NATO.\nU dokumentu objavljenom na internet stranici Vlade Crne Gore se navodi da, u cilju privremenog rešavanja nastale situacije, Ministarstvo finansija je predložilo da se 100.000 evra obezbedi iz tekuće rezerve, dok bi ostala nedostajuća sredstva bila predmet razmatranja prilikom eventualne izrade izmena Zakona o budžetu za ovu godinu.\nTo je izazvalo reakciju bivšeg ministra ekonomskog razvoja Jakova Milatovića koji je pozvao Vladu da sprovede u delo usvojenu odluku prethodne vlasti o isplati naknada za bebe rođene ove godine.\n– Za isplate naknada za novorođenčad novca „nema“, ali zato za potrebe predsednika DPS-a ima – izjavio je Milatović.\nU vreme ekspanzije Đukanovićeve vladavine usvojen je Zakon o predsedniku, kome su data široka ovlašćenja, pa i da formira svoje savete, komisije i radne grupe, kao stalna i privremena tela. Sredstva za rad predsednika i ona za ostvarivanje prava po prestanku funkcije obezbeđuju se u budžetu Crne Gore. Uoči pada DPS na izborima 30. avgusta 2020. godine, budžet za službu predsednika iznosio je više od milion evra, dok je za bruto zarade zaposlenih izdvojeno oko pola miliona! Prema pravilniku o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji službe predsednika, koji je svojevremeno procureo u javnost, predviđeno je zapošljavanje čak 33 službenika, od čega deset savetnika!\nIz Demokratskog fronta su kritikovali Zakon o predsedniku Crne Gore, ocenjujući da je Đukanović „umislio ne samo da je iznad Ustava i države, već i da ima moć da, u skladu sa svojim uzurpatorskom političkom svešću, nameće odluke“. Iz ovog političkog saveza su još ranije insistirali da „sva nepotrebna tela, komisije, savete i radne grupe, čije je formiranje dopušteno postojećim Zakonom o predsedniku, treba ukinuti, a stručnu službu predsednika redukovati na optimalnu meru“. Isto važi i za obezbeđenje Đukanovića koje je godinama bilo najbrojnije policijsko obezbeđenje od svih najvažnijih državnih funkcionera u Crnoj Gori. U jednom trenutku ga je čuvalo čak 13 pripadnika Uprave policije, ne računajući ostala privatna! Plata predsednika Đukanovića prema imovinskom kartonu iznosi vešto više od dve hiljade evra.\nU TIMU Đukanovića su angažovani bivši direktor Uprave policije Veselin Veljović i nekadašnja generalna sekretarka Vlade Nataša Pešić, koja je danas član komisije za stambena pitanja u manjinskoj Vladi! Veljović je savetnik za odbranu i bezbednost, Andrijana Marković je zadužena za odnose sa javnošću, dr Amer Halilović za socijalnu i zdravstvenu zaštitu, Boris Bastijančić je savetnik za ustavni sistem i pravna pitanja, poslanik DPS Petar Ivanović za ekonomiju, Tamara Brajović za spoljnu politiku i Radojka Rutović za identitetska pitanja. Generalni sekretar u službi predsednika je Slavoljub Migo Stijepović.


SNS obeležila stranačku slavu u prisustvu predsednika Vučića - Radio televizija Pančevo\n27. oktobra 2021. 27. oktobra 2021. 0101\nU prostorijama na Novom Beogradu, u prisustvu funkcionera i članova stranke, SNS je danas obeežlila stranačku slavu, Svetu Petku.\nObeležavanju slave prisustvovao je i predsednik Srbije i SNS Aleksndar Vučić, a domaćin slave je ove godine funkcioner SNS Vladimir Orlić.\n“Naša zaštitnica Sveta Petka okupila nas je ponovo na današnji dan, na najboljem mestu, da zajedno pogledmo period iza nas i vreme pred nama, ono što je bilo između prethodne slave i današnjeg dana”, rekao je Orlić.\nOn je ocenio da je to bilo vreme napornog rada, i za narod i za državu.\n“Vreme velikih i teških izazova za ceo svet, a za nas ovde, vreme velike zahtevne borbe, kojoj smo pristupili sa velikom voljom, bez rezervi i kalkulacija, baš onako kako nas je sopstvenim primerom naš predsednik Aleksndar Vučić naučio i uputio da jedino ima smisla boriti se”, rekao je Orlić.\nOn je naveo da smo kao narod pokazali da smo bili dostojni te borbe i da nismo zaboravili da i dalje umemo da budemo najbolji i najvredniji kada je najteže.\nOrlić je rekao da je prošla godina bila teška, ali da je Srbija ostvarila ekonomski rast među najvećim u Evropi.\n“To smo izborili i borimo se da tu vrtsu uspeha i ove godine ponovimo”, istakao je Orlić.\nOn je dodao da se država borila za život i zdravlje, novim bolnicama, lekovima vakcinama.\nKako je primetio, svet prepoznaje rezultate Srbije i na tome joj čestita, dok i dalje ima onih koji bi, kako kaže, želeli da vide Srbiju slabu kao nekada, umesto snažne kao što je danas.\nTradicionalnom lomljenju kolača u sedištu SNS prisustvovali su i premijerka Ana Brnabić, ministar spoljnih poslova Nikola Selaković, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, zamenik gradonačelnika Goran Vesić, ministar unutrašnjih poslova i lider Pokreta socijalista Aeksandar Vulin…\nJOVANOV: Tajkuni Đilas i Šolak bi se na račun Telekoma obogatili


Početna Članci Akcija Gotova priča, postupanje počelo! Komunalna policija: Prinuda korišćena uvek po zakonu\nKomunalna policija u Beogradu je u protekle tri godine primenila sredstva prinude prema 118 građana, ali uvek opravdano i po zakonu, saopštila je ova gradska institucija. Najčešći razlog upotrebe palice, sredstava za vezivanje i fizičke snage je odbijanje protivpravnog napada na komunalne policajce ili druga lica. Odgovarajući po zahtevu Istinomera za pristup informacijama od javnog značaja, Komunalna policija je navela da je u ovoj godini upotrebljeno sredstvo prinude prema 40 građana, pri čemu je 30 komunalnih policajaca upotrebilo sredstva za vezivanja, dok je 38 upotrebilo fizičku snagu.\nEkipa istinomera je 26. septembra 2015. takođe imala susret sa Komunalnom policijom na Savskom šetalištu, ali je uprkos snimku ovaj incident okvalifikovan kao da nije bilo upotrebe sile i verbalnih pretnji, o čemu je Istinomer detaljno pisao.\nU prethodnoj 2014. godini komunalni policajci su upotrebili sredstva prinude prema 53 lica, pri čemu je 37 policajaca upotrebilo sredstva za vezivanje, a 60 je upotrebilo fizičku snagu.\nEvidencija Komunalne policije srpske prestonice pokazuje da je u 2013. godini bilo manje neprijatnih situacija: protiv 15 Beograđana je upotrebljeno sredstvo prinude. Prema navedenom broju, tri komunalna policajca su koristila sredstva za vezivanje, a 21 je upotrebio fizičku snagu.\nU odgovorima na pitanja Istinomera kaže se i da je u svim slučajevima, u skladu sa Zakonom o komunalnoj policiji i Pravilnikom o načinu i postupku vršenja kontrole komunalne policije, pokrenut postupak ocene opravdanosti i pravilnosti upotrebe prinude. Ocenjeno je da su u svim slučajevima sredstva prinude pravilno i opravdano upotrebljena u skladu sa odredbama člana 24. i 25. Zakona o komunalnoj policiji, o čemu je obavešten načelnik Gradske uprave Beograda i nadležna policijska uprava.\nČlan 24 Zakona o komunalnoj policiji / Foto: Print screen\nIako su nadležni ocenili da su policajci ispravno postupili, pregled statistike pritužbi na rad beogradske komunalne policije u ovoj godini, pokazuje da je bilo pritužbi građana na njihov rad. Za prvih šest meseci obe godine, Komunalna policija Beograda primila je 36 pritužbi. Najčešći razlog je bio neprofesionalno ponašanje komunalnog policajca (27 pritužbi), nepravilna primena ovlašćenja (7) i nezadovoljstvo izrečenom kaznom (2). Istinomer je uputio zahtev ovoj instituciji da detaljnije objasni kakav je ishod tih pritužbi.\nNa Youtube kanalu dostupno je puno snimaka na kojima se vidi da komunalna policija primenjuje silu, i to najčešće protiv građana koji nemaju kartu u gradskom prevozu. Zanimljivo je da od svih intervencija komunalnih policajaca, nijedna nije bila izvan zakonskih ovlašćenja.\n"Ja i dalje mislim da oni ne teba da imaju pravo na primenu sredstva prinude jer se bave komunalnim delatnostima", kaže Saša Đorđević, istraživač Beogradskog centra za bezbednosnu politiku.\nIstinomer je ranije pisao o razlikama u nadležnostima i ovlašćenjima policije i komunalne policije. Komunalna policija ima uža ovlašćenja od obične policije i bavi se održavanjem komunalnog reda dok je policija zadužena za održavanje i unapređenje bezbednosti. U obavljanju svog posla, komunalni policajac ima pravo na upozorenje, usmeno naređenje, proveru identiteta, dovođenje, pregledanje lica i predmeta, privremeno oduzimanje predmeta, video nadzor, upotrebu sredstva prinude i to fizičke snage, službene palice i sredstava za vezivanje.\nkomunalna policija policija


Sistem infrastrukture kvaliteta: BiH godišnje gubi 200 miliona KM\nOdržan seminar o temi "EU propisi za hranu životinjskog porijekla"\nA. Nu. 28.10.2014\nBosna i Hercegovina godišnje gubi 200 miliona KM jer nije uspostavila odgovarajući sistem infrastrukture kvaliteta po evropskim standardima da bi mogla plasirati meso, mlijeko i mliječne proizvode, te jaja i med na tržište Evropske unije (EU).\nKazao je to direktor Instituta za edukaciju Vanjskotrgovinska komora VTKBiH Duljko Hasić, nakon održanog seminara o temi "EU propisi za hranu životinjskog porijekla", a u sklopu DIHK-CEFTA projekta.\nIstakao je da je poražavajuće što BiH i nakon 15 mjeseci nakon ulaska Hrvatske u EU ne može izvoziti proizvode, prvenstveno animalnog porijekla, osim dva proizvoda, sirovu kožu i svježu ribu. Hasić je napomenuo da u oblasti mlijeka i mliječnih proizvoda zbog toga naša zemlja godišnje ima gubitke veće od 60 miliona KM.\nNaveo je i da je konstatovano da gotovo nema nikakvog pomaka vezano za sistem uspostavljanja odgovarajuće koordinacije nadležnih tijela, od državnog nivoa do kantona.\n- Ovdje nam je prezentovano da je Ured za hranu i veterinarstvo iz Dablina, na osnovu nalaza koji je urađen početkom 2014., došao do zaključka da su proizvođači generalno spremni vezano za ispunjavanje uslova po standardima i kriterijima EU i da mogu izvoziti svoje proizvode. Međutim, kada je u pitanju infrastruktura i sistem koordinacije svih nadležnih tijela u BiH, došlo je do zastoja i nema ispunjavanja uslova, ni po osnovu preuzimanja standarda evropskog zakonodavstva, ni njegove implementacije - naglasio je Hasić.\nPojasnio je da je došlo do zastoja u određivanju odgovarajućih tijela na nivou BiH koja će kontrolisati i davati odgovarajuće garancije vezano za kvalitet, prvenstveno s aspekta zdravstvene ispravnosti i kontrole ove vrste proizvoda, kada je u pitanju kompletan higijenski paket u lancu veterinarske, sanitarne i fitosanitarne inspekcije.\nPredavač na seminaru bila je i Paschalia Koufokotsiou, veterinarski inspektor iz Uprave za hranu Grčke istakla je da ovo pitanje za sobom nosi dosta izazova jer je u interesu BiH da bude u poziciji da izvozi hranu životinjskog porijekla na tržište EU.\n- Smatram da je jednako važno, kako za nadležne veterinarske službe u BiH, tako i za subjekte u poslovanju s hranom, da budu upoznati o svim tim zahtjevima, kako bi bili svjesni koji su to zahtjevi koje će morati zadovoljiti, šta je to s čim će se suočiti u budućnosti, da bi ostvarili pravo da izvoze u EU - kazala je Koufokotsiou.


Izvor: B92, 06.Avg.2020, 19:28\nBeograd -- Zbog pandemije korona virusa, sve više se koriste usluge online kupovine, koje bi trebalo da budu lakša i bezbednija opcija za kupovinu.\nKoliko puta vam se desilo da ste ceo dan kod kuće i čekate paket kurirske službe, a onda, u sandučetu nađete nalog da vas pošiljka čeka u posti i da morate sada sami da preuzmete pošiljku, a pri tome vas niko nije pozvao da vas obavesti da su dolazili >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << na adresu.\n"Ukoliko dođe do takve greške kurira, kontaktiramo klijenta da vidimo iz kog razloga, dešava se da bude nepotpun broj telefona, netačna adresa, dešava se da se pomešaju opštine", kaže za Prvu TV Natasa Milanović regionalni menadžer Bex ekspress kurirske službe.\n"Nakon poziv kurira da paket nije dostavljen na adresu jer nikog nije bilo kod kuće, što se kasnije ispostavilo da nije tačno, jer osoba kojoj sam poslala nije primila nikakav ni poziv ni poruku da je paket pokušan da se uruči", kaže Jovana Jelić\n"Kada mi je kurir doneo vraćenu pošiljku, doživela sam neprijatne situacije od njega da me vređa, da mi preti batinama. Ja sam kontaktirala kuririku službu, žao mi je što nisam policiju pozvala, ali evo oni do dana današnjeg nisu ništa uradili", dodaje ona.\nPrema istraživanjima Nacionalne organizacije potrošača, preko 20 odsto korisnika bar jednom su imali problem sa kurirskom službom. A kao najčešći problem navode kašnjenje isporuke, oštećenje sadržaja pošiljke, ili zahtev kurira da izađu isptred zgrade da bi preuzeli pošiljku.\n"Po Beogradu često možemo da vidimo scenu gde kuriri stoje sa telefonom i samo se pojavljuju ljudi iz različitih pravaca i dođe deset građana koji dođu da pokupe svoj paket", kaže Damir Ceronja.\n"Gradska uprava grada Bograda je donela zakon koji ne ide u korist kurirske službe, oni su zabranili sva zaustavljanja i parkiranja vozila duže od 15 minuta koja se bave razvozom robe. Upravo iz tih razloga, kurir ne može ili ne sme da se zaustavi na ulicu i da isporuči pošiljku", kaže Vladimir Branković, menadžer Aks ekspress kurirske službe.


BAČENA FARBA NA MURAL: Nekoliko momaka uklonilo crnu farbu koja je bačena na mural Ratku Mladiću! - Naša Borba\nBAČENA FARBA NA MURAL: Nekoliko momaka uklonilo crnu farbu koja je bačena na mural Ratku Mladiću!\nNepoznata osoba je bacila crnu boju na mural Ratku Mladiću u Njegoševoj ulici u Beogradu. Nakon toga nekoliko momaka je došlo da čisti crnu boju sa murala. Kažu da je u pitanju akrilna boja za koju im nije trebalo više od sat vremena da je uklone.\nPrethodni tekstKOMUNALNA DŽUKELA ZALAJALA: Proveravaćemo u civilu da li se u GSP nose maske!\nSledeći tekstRAZVALJUJU NAM ZEMLJU: Rio Tinto zbog litijuma pomera pruge po Srbiji!


Tužilaštvo želi novo suđenje Marku Milićevu\nM. D.\t 22. januara 2016. 13:01\nTreće osnovno tužilaštvo žalilo se na presudu kojom je Marko Milićev (35) prošlog oktobra osuđen na četiri i po godine zatvora, jer je u julu 2014. godine svojim vozilom “mini kantrimen” usmrtio Luku Jovanovića (21) na beogradskom Brankovom mostu, a potom pobegao sa lica mesta i iz države.\nTužilaštvo je uložilo žalbu Apelacionom sudu u Beogradu kojom traži da se presuda ukine i suđenje ponovi ili da se preinači posebno u pogledu krivične sankcije, rekao je danas portparol tužilaštva Ivan Marković.\nOn je podsetio da je tužilaštvo za Milićeva tražilo 10 godina zatvora, imajući u vidu težinu krivčnog dela, da je ostale optužene u tom predmetu instruirao kako da se ponašaju nakon incidenta, kao i da je više puta osuđivan za druga krivična dela. Žalba je uložena i zbog bitnih povreda krivičnog postupka. Pravo na žalbu ima i odbrana, a o njima će raspravljati Apelacioni sud na javnoj sednici. Apelacioni sud može presudu da potvrdi, da je preinači ili da je ukine i naloži da se suđenje ponovi.\nTreći osnovni sud u Beogradu osudio je 28. oktobra Milićeva na četiri godine i šest meseci zatvora i izrekao mu i zabranu upravljanja motornim vozilom od tri godine, nakon izvršenja kazne. Milićev je u pritvoru od septembra 2014. godine. Njegov kum Bratislav Vesović osuđen je na godinu zatvora, jer je krio Milićeva, kao što mu je pomogao da sakrije “kantrimena”. Vozač “Pink Taksija” Saša Janković dobio je uslovnu osudu od sedam meseci zatvora, jer nije prijavio da je došlo do udesa iako je video da je “kantrimen” oštećen. Kazna mu neće biti izvršena ukoliko u roku od dve godine ne učini novo krivično delo.\nMilićev je osuđen za teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja”. Optužen je da je kobne noći u pijanom stanju vozio neprilagođenom brzinom i nakon incidenta nije stao da vidi šta se dogodilo. Taj slučaj je izazvao veliku medijsku pažnju prošlog leta, s obzirom da je Milićev nakon incidenta bio u bekstvu, a mesec dana kasnije je uhapšen u Kini i u kratkom roku je izručen Srbiji. Tokom procesa sporan je bio i auto kojim je izvršeno krivično delo, s obizirom da nikada nije pronađen, a sumnja se da je rastavljen na komade i da nije bio regularan.\nNesreća se na Brankovom mostu dogodila 25. jula, kada se Luka Jovanović vraćao iz grada sa prijateljima kući. Njima se na mostu pokvarila “lada” i kad su izašli da je preguraju u zaustavnu traku, na njih je naleteo “mini kantrimen”. Jovanović je preminuo dan kasnije u Urgentnom centru.


Mladi najveće žrtve ekonomske krize u Evropi – STUDOMAT.ba\nMladi najveće žrtve ekonomske krize u Evropi\nMladi su najveće žrtve ekonomske krize u Evropi - u Španiji, Grčkoj i Južnoj Italiji nivo nezaposlenosti mlađih od 25 godina prevazilazi 50 odsto, a to je dvostruko više nego što su prosječni pokazatelji među starijim ljudima.\nMladi su najveće žrtve ekonomske krize u Evropi – u Španiji, Grčkoj i Južnoj Italiji nivo nezaposlenosti mlađih od 25 godina prevazilazi 50 odsto, a to je dvostruko više nego što su prosječni pokazatelji među starijim ljudima.\nU nekim od tih zemalja sa mladima se sklapaju po pravilu samo kratkoročni ugovori. U Italiji je to svaki drugi ugovor, a u Španiji takvih ima skoro 60 odsto.\nIstovremeno, predstavnici generacije poslijeratnog “buma”, tzv. “bebi-bumeri”, koji danas imaju 50-60 godina, imaju stabilna radna mjesta i garancije protiv otpuštanja.\nKao što je poznato, u industrijskim zemljama ima sve više penzionera. Političari, koji traže njihove glasove, često im pružaju pretjerane povlastice – navodi “Spiegel”.\nU Njemačkoj, gdje će se u septembru iduće godine biti održani izbori za Bundestag, vlada je potvrdila penzijske garancije, koje će, prema podacima Instituta ekonomije u Kilu, koštati budžet 18 milijardi eura!\nProblem neravnomjerne raspodjele prihoda između generacija Minhenski institut ekonomskih istraživanja naziva “novim socijalnim pitanjem i akumulacijom konfliktnog potencijala”.\nU članku “Ne vjeruj nikome ko je stariji od 30 godina”, list razmatra nezadovoljstvo mladih ljudi širom Evrope zbog svog radnog statusa.\nProtekle godine hiljade španskih demonstranata, mahom mladih ljudi, uzvikivali su: “Gubite se odavde!”. To se odnosilo na političare, ali, kako kometarišu posmatrači, moglo je da se odnosi i na starije generacije.\nU mnogim zemljama EU kriza ozbiljno pogađa sistem visokog obrazovanja. Ipak, mladi ništa neće dobiti, ako se penzionerima nešto oduzme – upozoravaju eksperti na kraju.


Građanski pokreti iz Kraljeva, Niša i Zrenjanina podržali Inicijativu "Ne davimo Beograd" | Insajder\nFoto: Luka Knezevic - Strika / Inicijativa Ne davimo Beograd\nProfesor Đokica Jovanović iz Udruženog pokreta slobodnih stanara iz Niša istakao je na konferenciji "Gradjanski front u Beogradu" koji je organizovala incijativa Ne davimo Beograd, da političke partije više ne štite interese građana, već da se bave samo sopstvenim interesima.\n"Građani to osećaju i zato se i udružuju. Nama nije cilj vlast i učešće na funkcijama nego rešavanje problema koji nas sve muče, a kojima se niko ne bavi. Zato imate i ove panične reakcije iz partija na pomen građanskih pokreta, jer im se napokon građani mešaju u posao, kvare ustaljene šeme i dilove", ocenio je Jovanović.\nPredrag Voštinić iz Lokalnog fronta iz Kraljeva istakao je da promena dolazi sa lokala, jer se na "lokalu poznaju i prepoznaju ljudi".\n"Artikulisani krik pojedinaca, na zajedničku nepravdu naziva se građanska inicijativa i to smo došli da podržimo u Beogradu. Nemojte se samo boriti za vlast, očuvajte čast u ovom delu Srbije", istakao je Voštinić.\nDušan Kokot iz Zrenjanina preneo je podršku Nezavinog sindikata prosvetnih radnika Vojvodine i udruženja građana Banat iz Zrenjanina, istakavši da su i do sada podržavali sve akcije inicijative jer nemaju pravo da ćute na nepravde koje vide i koje osećaju zajedno sa svim građanima.\n"Građanin je taj koji suštinski mora da uzme život u svoje ruke. Građani imaju snage da rešavaju probleme ukoliko se udruže, a to je ono čega se i vlast najviše plaši i zato i ulaže ogroman trud da sabotira i spreči delovanje gradjanskih pokreta", kazao je Kokot.\nKonferencijom "Građanski front u Beogradu" otvoren je izborni štab inicijative Ne davimo Beograd u bulevaru Despota Stefana 34b koji će u periodu predizborne kampanje služiti kao mesto okupljanja i zajedničkog rada te incijative.


Biblioteka i dalje čeka svoju zgradu | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Biblioteka i dalje čeka svoju zgradu\nBiblioteka i dalje čeka svoju zgradu\nVIDEO K9: U mreži javnih biblioteka Srbije, novosadska biblioteka je biblioteka sa najmanjim prostorom, kažu u ovoj ustanovi, te podsećaju da potreba za novim objektom Gradske biblioteke u Novom Sadu postoji već duže vreme. Međutim, ima nade da će u ovoj godini Grad zajedno sa bibliotekom početi da radi na rešavanju ovog problema.\nPotreba proširenja prostora Gradske bilbioteke u Novom Sadu postoji od skoro samog osnivanja biblioteke, kaže direktor ove ustanove Dragan Kojić, navodeći da je danas ta potreba najviše izražena, s obzirom na sve kompleksnije zahteve koje Biblioteka mora da ispuni na kulturnom, obrazovnom i informacionom planu.\n“Ja ću vam reći da je pre nepunih godinu dana u novosadskoj biblioteci održan jedan sastanak Zajednice matičnih biblioteka Srbije na kome su razmatrani nacionalni standardi koji propisuju neophodan prostor za javnu biblioteku i do kakvih rezultata je ta stručna analiza došla. Najmanji prostor u mreži javnih biblioteka Srbije ima upravo Gradska biblioteka u Novom Sadu”, naveo je Kojić.\nNaša biblioteka bi u skladu sa tim nacionalnim standardima trebalo da ima preko 10.000 m2, a kako ističe direktor, ona danas u okviru svojih 26 ogranaka raspolaže sa tek nešto više od 2.800 m2. Kojić podseća da Biblioteka u Novom Sadu postoji 172 godine, te da se Grad za to vreme značajno menjao, uključujući tu i broj stanovnika koji je drastično porastao, ali su se kaže on, menjale i potrebe i navike čitalačke publike.\nPohvalno je to što od strane aktuelne gradske vlasti postoji podrška za rešavanje ovog problema, ističe Kojić.\n“Ostaje da se definiše lokacija na kojoj bi se dogradnja izvršila, jer po važećim urbanističkim planovima dogradnja biblioteke je predviđena u produžetku ove zgrade prema Trgu republike, ali je u toku postupak restitucije i povraćaja imovine prethodnim vlasnicima. Mi znamo da je ova zgrada zadužbina Anke i Arse Pajović koji su ovu zgradu tada poklonili Velikoj srpskoj pravoslavnoj, danas Gimnaziji Jovan Jovanović Zmaj i mi i ovih dana i meseci sa upravom Grada pokušavamo da iznađemo najadekvatniju lokaciju za njenu dogradnju”, naveo je Kojić.\nPotrebe Gradske biblioteke, koja je matična za Južnobački okrug, danas u velike, pre svega kada je reč o Odeljenju dečje biblioteke, koja je smeštena u nepunih 80 kvadrata, kaže Kojić, podsećajući da Novi Sad nema biblioteku za mlade i tinejdžere, kao ni salu za predstavljanje knjiga, salu za izložbe, sastanke, nema muzičko odeljenje, čitaonice i brojne druge resurse.\n“U pitanju su milionska sredstva koja treba da se planiraju i za izradu projektno tehničke dokumetnacije, a samim tim i za dogradnju i ja se nadam, jer nam je ideja vodilja 2021. godina, da ćemo godinu u kojoj ćemo i formalno biti Evropska prestonica kulture, u svakom slučaju dočekati sa novom zgradom. A garant za to je i u činjenici da je Strategijom održivog razvoja grada Novog Sada, uprava grada previdela i dogradnju zgrade Gradske biblioteke u Novom Sadu”, rekao je Kojić.\nKako će tačno nova biblioteka izgeldati nije poznato, kaže Kojić, navodeći da su u svakodnevnom kontaktu sa arhitektama u Urbanizmu i Poslovnom prostoru koji su angažovani na izradi projektno tehničke dokumentacije i da se trude da ispoštuju sve standarde koji postoje u vezi sa izgradnjom zgrada javnih biblioteka. Ideju za to kako bi prostor trebalo da izgleda, dali su sami zaposleni u biblioteci, ali se sada čeka gotov projekat, kaže direktor.\nPrethodni tekstZaplenjeno preko 10 kg marihuane na Batrovcima\nSledeći tekstŠalteri MUP-a zbog ličnih karata rade pojačano do 31. januara


Uslovi korišćenja sajta Poslodavac\n1. Domen važenja pravila\n1.1. Na sajtu www.poslodavac.rs nudimo Vam opšti pregled kompanija i njihovih prosečnih ocena od strane različitih korisnika, a kroz naše usluge takođe nudimo Vam pronalazak idealnog poslodavca, kao i pregled aktuelnih oglasa za posao.\n1.2. Ovim pravilima korišćenja slažete se sa korišćenjem usluga iz oblasti poslovanja preko sajta www.poslodavac.rs u daljem tekstu Poslodavac\n2. Usluge Poslodavca\n2.1. Poslodavac omogućava usluge pretrage firmi i oglasa za posao u različitim delovima Srbije po različitim kriterijumima, kao i unos ocena i oglasa.\n3.1 Samo registrovani korisnici mogu da dodaju/ažuriraju bazu poslova na sajtu Poslodavac\n3.2 Prilikom registracije, korisnik mora da unese svoju E-mail adresu i lozinku koju sam odabere. E-mail adresa i lozinka su podaci za pristup i korišćenje usluga Poslodavca\n3.3 U procesu registracije Korisnik je obavezan da svoje lične podatke dostavi u potpunoj formi i sam je odgovoran za istinitost podataka. Korisnik je u obavezi da svoje lične podatke za pristup sajtu ne odaje drugim osoba i odgovoran je za poverljivost istih.\n3.4 Korisnik koji posatavlja oglas za posao ili ocenu firme je odgovoran za istinitost podataka o poslodavcu odnosno poslu. Ovi podaci ne smeju da naruše prava trećeg lica. Poslodavac zadržava pravo da izmeni ili ukloni objavu ukoliko smatra da je to potrebno, bez prava na žalbu korisnika.\n3.5 Korisnik je u obavezi da sadržaj Poslodavca koristi isključivo u privatne svrhe. Nije dozvoljeno sadržaj sajta koristiti u komercijalne svrhe.\n3.6 Poslodavac zadržava pravo da određeni korisnički nalog obriše ukoliko nanosi štetu sajtu ili se korisnik ponaša neprikladno.\n3.7 Prigovor na dostupnost sajta i pristup podacima i uslugama Poslodavca nije moguć. Poslodavac ne preuzima nikakvu odgovornost ni garanciju da će sajt uvek biti dostupan. Pristup Poslodavcu može da se privremeno ograniči ili delimično obustavi ukoliko Poslodavac u datom trenutku smatra da je to potrebno Poslodavac se ne obavezuje da će obraditi sve poruke za dati vremenski period.\n3.8 Korišćenje sajta kao gost je u ovom trenutku na sajtu Poslodavac na pojedine njegove delove ograničen.\n(1) Korisnik potvrđuje da ima puna prava nad podacima za posao i podacima vezanim za firmu na koju se isti odnose, a koje postavlja na sajtu Poslodavac. Proces obrade i čuvanja unetih podataka je automatski i ne postoji ručna provera validnosti i ispravnosti podataka.\n(2) Korisnik se obavezuje na sledeće,\na) da na sajtu Poslodavac neće postavljati ilegalan sadržaj, sadržaj koji podstiče na nasilje, sadržaj koji podstiče diskriminaciju, pornografski sadržaj, politički sadržaj, sadržaj koji se odnosi na dečju pornografiju i slično.\nb) da neće postavljati sadržaj koji nije u skladu sa zakonom tj sadržaj koji krši zakon.\nc) da neće postavljati slike koje imaju autorska prava trećeg lika, logo-e ili zaštitni znak trećeg lica bez njegove dozvole\n© 2020 Poslodavac - stranice ovog sajta i njegov sadržaj i intelekrualna vrednost spadaju pod zaštitu autorskih prava. Kopiranje određenih delova sajta je moguće samo uz dozvolu Poslodavca.\n6.1 Korisnik se naročito obavezuje da kada je jednom uneo podatke koji su od strane Poslodavca obrađeni i objavljeni da bar jednom proveri njihovu ispravnost.\n6.2 Poslodavac ne snosi nikakvu odgovornost za štetu nastalu prilikom unošenja/analiziranja podataka sa sajta. Kao ni za štetu nastalu usled lažno objavljenih od strane trećeg lica podataka.\n6.3 Korišćenje sajta www.poslodavac.rs i sve raspoložive ponude su moguće samo za osobe starije od 18 godina.\n6.4 Poslodavac se obavezuje da će prilikom svake nedolične prijave prijavljeni korisnički nalog biti obrisan.\n7. Dodatak stavci o odgovornosti\nPoslodavac ne preuzima odgovornost za tačnost objavljenih podataka, koji su postavljeni od strane određenog korisnika. Poslodavac ne odgovara ni za aktuelnost podataka. Takođe, Poslodavac nije odgovoran za sadržaj eksternih stranica na koje u određenim delovima sajta možete biti preusmereni.\nKorisnik se obavezuje da će podatke koje dobije sa www.poslodavac.rs sajta i informacije o drugim korisnicima isključivo koristiti u te svrhe. Svako dalje prenošenje ličnih podataka trećeg lica je strogo zabranjeno.\n9. Jezik, zakonska nadležnost\nUgovor je sačinjen na srpskom jeziku. Primenjuje se isključivo zakon Republike Srbije.\n10. Salvatorova klauzula\nPrestanak važenja jednog dela ugovora o politici korišćenja sajta, nema uticaj na ostale njegove delove koji i dalje važe.


U petak 29.04.2022. u Park šumi Slatina održana je zajednička radna i edukativna akcija čišćenja prostora Park šume od komunalnog i ostalog otpada u kojoj su učestvovali učenici i nastavnici OŠ “Holandija” i stanovnici Slatine.Akcija je organizovana...\nU utorak 26.04.2022. u Kongresnoj sali Banje Slatina prof. dr Milica Lazović sa Medicinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu i Instituta za rehabilitaciju Beograd održala je predavanje o perspektivama razvoja fizikalne i rehabilitacione medicine. Predavanje...\nMeđunarodni dan parkinsonove bolesti u cijelom svijetu se obilježava 11. aprila svake godine, a ove godine je u Zavodu “Dr Miroslav Zotović” obilježen posebno kreativno. Tačno u 11:30 odigrana je partija šaha između pacijenata i osoblja čime je simbolično...


Poziv na progon - Željko V. Lazić, Martin Matijašević, Nebojša Ranđelović: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nNa naučno utemeljenom istraživanju, u ovoj monografiji analiziraju se događaji koji su doprineli stigmatizaciji slobodnog zidarstva – masonstva i jedne društvene zajednice – Jevreja i bili korak ka njihovom progonu po okupaciji Kraljevine Jugoslavije od strane sila Osovine.\nU postupku istraživanja, analiza i izvođenja zaključaka oslonac su u najvećoj meri bili novinski izvori, uglavnom list Vreme za period od avgusta do novembra 1940, a tek neznatno postojeća literatura. Dnevni list Vreme pokrenut je 18. decembra 1921. u Beogradu, a odgovorni ured-nik bio je Kosta Luković. List je izlazio svakodnevno od decembra 1921. do aprila 1941. godine.\nDubljom analizom prezentovanih istraživanja uočavaju se procesi izazivanja i nastajanja društvenih kriza i konflikata koji imaju uni-verzalni karakter. Mogu se napraviti paralele i prepoznati procesi koji karakterišu medijsku satanizaciju Srba tokom devedesetih godina prošlog veka.


Balkanske Aktuelnosti 20/2018 | TRT Srpski\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je 6-7. maja obavio zvaničnu posetu Turskoj. Vučić je prisustvovao Tursko-srpskom poslovnom forumu u Istanbulu, a potom je doputovao u zvaničnu posetu Ankari. U okviru posete održan je prvi sastanak Veća visoke saradnje Turske i Srbije na nivou ministara i potpisano je šest sporazuma u različitim sferama.\nTurska je zemlja koja poseduje stratešku bitnost i koja se nalazi u jako spornoj geografskoj regiji. Od dana osnivanja do danas Turska je uvek posedovala snažne susede. Turska je uvek imala potrebu za očuvanjem stabilnosti kako na njenom istoku, tako i na zapadu i zbog toga je od dana kada je proglašena Republikom uvek sledila mirovnu politiku. U sadržaju mirovnih i prijateljskih sporazuma koji su kroz istoriju potpisali Turska i Srbija, Beograd je uvek bio u privilegovanom položaju. Iako su Ankara i Beograd jedni drugima pristupali sa dozom distance usled ideoloških podeljenosti koje je sa sobom doneo period Hladnog rata, uzajamno poštovanje i razumevanje je uvek gajeno i negovano.\nTadašnji Beograd nije bio samo prestonica današnje Srbije, već je bio glavni grad mnogo veće države u kojoj su živele mnogobrojne nacije. Kada su granice države čiji je Beograd bio prestonica dožijele traumatične promene, došlo je, neminovno, do talasanja i u odnosima između Ankare i Beograda. Odnosi između Ankare i Beograda jedno vreme su bili na najnižoj razini prvo zbog rata u BiH a potom i rata na Kosovu 1999. godine. Masakri i zločini koji su počinjeni nad bošnjacima za vreme rata u BiH (1992-1995) ostavili su dubok trag na Turke, koji se može osetiti i dan danas.\nNo, i pored svega, zahvaljujući čvrstim istorijskim temeljima, Ankara i Beograd su uvek uspeli da prevaziđu bilateralne krize. Čak šta više, i pored ¨nevidljivih zidova¨ i predrasuda koji postoje između turskog i srpskog naroda, odnosi dveju zemalja su kulminirali nakon svakog pada. Nepobitna je činjenica da je stav lidera dveju zemalja odigrao bitnu ulogu u ovom procesu. Odlučan stav današnjih lidera dveju zemalja, Recepa Tayyipa Erdogana i Aleksandra Vučića stvorili su potencijal da se odnosi između dve zemlje povećaju na nivo kakav ranije nije zabeležen.\nČinjenica je da napori, koje su poslednjih 8 godina pokazali i Ankara i Beograd u cilju razvoja odnosa, zaslužuju sve pohvale. Bliskost Turske i Srbije pokazuje da se i najteži problemi među zemljama mogu rešiti samo ako postoji snažna politička volja. Ono što se može naučiti iz primera zbližavanja Ankare i Beograda je da klasična diplomatija danas ne daje rezultate koji se od nje očekuju. Kada se klasična diplomatija potpomogne ekonomskom i kada se lideri orijentišu na ojačanje ekonomskih veza, lako je riješiti međusobne sporove.\nDobrostojeći odnosi Ankare i Beograda su radosna vest za celi Balkan. Turska je jedna od retkih zemalja koja bez ikakvih interesa pridaje veliku bitnost očuvanju mira i stabilnosti na Balkanu. Saradnja Ankare i Beograda doprinosi utvrđivanju stabilnosti u mnogim delovima Balkanskog poluostrva, bilo to zahvaljujući njihovom bilateralnom saradnjom ili zajedničkim stavom kojeg zauzimaju u međunarodnim institucijama.\nTurska želi biti prijatelj svim balkanskim zemljama. Najveći strateški interes Turske u regiji su trajni mir i stabilnost na Balkanu. Ako se u obzir uzme činjenica da je Turska okružena zemljama pogođenim sukobima i mnogim drugim neprijatnostima, onda je i otvaranje granica na zapadu Turske u prostor koji je siguran, velika prilika i za Tursku. No, činjenica je da Turska već 28 godina ne uspeva sebe da predstavi Balkanu. Ankara treba poraditi i na tome šta treba učiniti kako bi popravila imidž Turaka na Balkanu i kako bi se slomile predrasude prema njima.\nEU je jedini akter koji poseduje dugoročnu strategiju za Balkan. Potrebno je da se sve zemlje Balkana kreću ka integraciji u evro-atlantske institucije. Jedna od tačaka sa kojom se Turska i EU u potpunosti slažu u poslednje vreme je činjenica da se u cilju očuvanja trajnog mira i stabilnosti, sve zemlje Balkana, trebaju postati članice Unije. No, EU, koja se poslednjih godina suočava sa internim podelama, sve više svoje probleme reflektuje na balkanske zemlje. Turska nema nameru da se na Balkanu takmiči sa EU. Svi koraci koje Turska preduzima na Balkanu ujedno se podudaraju i sa očekivanjima EU. Na primer, Turska je preuzela materijalni deo izgradnje ceste Sarajevo-Beograd. Ovo je projekat koji ide u prilog i EU koja se zalaže za rekonstrukciju i remont saobraćajnica na Balkanu.\nMože se zaključiti da Turska EU ne smatra rivalom na Balkanu. Najveći uzrok hladnih odnosa Brisela i Ankare poslednjih godina je činjenica da Brisel i neke zemlje članice godinama prema Turskoj provode dvojne standarde. Turska je zemlja koja poseduje kapacitet da sama pronađe svoj put, prestiž i prosperitet. Turska je zemlja koja jako dobro zna šta hoće i šta želi. EU je ta koja ne zna šta želi. 28 različitih glasova se nikada ne može pretvoriti u jedan glas. Brisel se treba jasno i precizno izjasniti ukoliko mu je stvarno stalo do Turske. Možda upravo Balkan i zbližavanje Turske i Srbije podstaknu otvaranje nove stranice u odnosima Brisela i Ankare.\nTagovi: poseta , Erdogan , Aleksandar Vučić , analiza , Erhan Turbedar , Balkan , Srbija , Turska


Vučić je, govoreći na TV Prva, rekao da će se investicioni ciklus finansirati iz rasta sopstvenih sredstava, koja se ostvaruju zahvaljujući boljoj ekonomskoj situaciji.\nBudžet Grada Beograda za narednu godinu biće dvostruko veći, rekao je Vučić i podsetio na teške reforme apostrofirajući 2014. godinu kao godinu kada su izvršene najteže ekonomske reforme.\n"Mi smo sada na odličnom putu", istakao je Vučić i podvukao da će prosečna plata u Srbiji do kraja godine biti između 500 i 510 evra.\nOn je, poredeći plate u Srbiji sa regionom podsetio na raniju situaciju po ovom pitanju u Srbiji i istakao da će na Zapadnom Balkanu naša zemlja biti prva po visini minimalnih zarada.\n"Svaka stopa rasta, veći prihodi u budžetu biće veće plate i penzije, zato će i ove godine lekari i medicinske sestre dobiti veće plate, i one neće biti uvećane za manje od 10 odsto", rekao je Vučić.\nTo nije nešto što se najavljuje pred izbore, rekao je Vučić i objasnio da je pred izbore inače uvek "obećavao" trud, rad, znoj...\nPodsetio je na uspeh Srbije na Londonskoj berzi i prodaju desetogodišnjih obveznica, što pokazuje da strani investitori imaju poverenje u našu zemlju. Predsednik je dodao da očekuje da industrija softvera u Srbiji u naredne tri godine premaši vrednost izvoza poljoprivrede iz naše zemlje.\nPetogodišnji invesicioni plan od 10 milijardi evra biće usmeren na nekoliko nivoa, objasnio je Vucić. Pored infrastrukture, za koju se već sada traži 14,6 milijardi, rešavaće se i kanalizacija i vodovod u Srbiji.\nInfrastruktura je od velikog značaja\nOn je objasnio da su putna, železnička, avio infrastruktura od velikog značaja za građane. Pored toga predvidđno je ulaganje u zdravstvo, kao i za mlade bračne parove i dodatne mere pronatalitetne politike.\nVučić je napomenuo i da je u prvih sedam meseci rođeno 563 više dece nego prošle godine, što je oko 1.000 dece više na godišnjem nivou. U celoj centralnoj Srbiji zabeležen je rast nataliteta, a samo minimalni pad u Vojvodini. Najavio je pomoć države za četvrto dete, kao i za prvo kao i za prvo dete, a dosadašnja pomoć biće trostruko povećana.\nDeo investicionog plana odnosiće se i na inovativne tehnologije, a milijarda evra predviđena je za infrastruktru za naučno tehnološke centre, rekao je Vučić. On je najavio da će se u decembru 2021. godine ići brzim vozom do Novog Sada 27 minuta, a sporim 35 minuta.\nKako je dodao, sada se radi sa kienskim partnerima pruga Beograd-Niš-Preševo na kojoj će brzina biti 160 kilometara na sat, kao i Valjevo-Vrbnica, na granici sa Crnom Gorom.\n"Ogroman je novac u pitanju. Za deset dana, posle 75 godina, pri čemu su svi govorili da neće biti tog puta, mi 18. avgusta otvaramo put Obrenovac-Čačak. Uložili smo stotine miliona evra u puteve, završavamo sve to, to je velika radna pobeda na radost svakog građanina a najveći problem je to što će deset dana biti gužva", kaže Vučić.\nNOVI UDARAC ZA BANKE EBA podigla prag za kapital\nTO JE ITALIJA Rejting im pada, al ne odustaju da uvedu "plate za siromašne"\nMinistar finansija Siniša Mali osvrnuo se danas na najnoviji izveštaj Fajnenšel tajmsa u kome se Srbija našla na prvom mestu u svetu po broju stranih direktnih investicija za 2019. godinu i ocenio da je to odlična vest za Srbiju.\nPredsednica Nadzornog odbora Uljanika, Renata Kašnjar-Putar, podnela je danas ostavku na članstvo u Nadzornom odboru, saopšteno je iz te brodogradilteljske kompanije u kojoj je u toku štrajk radnika zbog neisplaćenih plata za jul.\nLETOVI VEĆ OD 9 EVRA Jedna od najbrže rastućih aviokompanija u Evropi uspostavila vezu s Hrvatskom\nU sredu u 20.10 sati iz Marselja je doleteo prvi avion na aerodrom u Rijeci što predstavlja presedan za čitavu regiju Kvarnera, s obzirom na to da je prvi put u poslednjih 20 godina uspostavljena redovina aviolinija između Rijeke i ne samo grada Marselja, već bilo kog francuskog grada, piše Novi list.


Sramni napadi na VEsnu Bratić\nNaime, na ovom portalu je od njihovog kolumniste Radosava Vrbice osvanuo skandalozan paškvil koji je za cilj imao jedino - da ponizi i da na najodvratniji način uvredi ministarku Vesnu Bratić.\nKontaminacija ekstremizmom i ksenofobijom, otvorenim izlivima mržnje, posebno izraženom i pojačanom nakon političkog sloma DPS-a u avgustu 2020. godine, nezapamćena je na javnoj sceni.\nU pomenutom testu je pedeset pitanja, koja za svoju suštinu imaju pokušaj ismejavanja vernika SPC, izbeglica iz Krajine i RS, kao i mitropolita Joanikija.\nTakođe, treba navesti da od juče, od kako je izašao ovaj “test”, niko se od NVO organizacija u Crnoj Gori koje se bave zaštitom ljudskih prava ili pravima žena nije demonstrativno oglašavao i nazvao ovu fašističku sramotu govorom mržnje ili napadom na kredibilitet ministarke.\nCrna Gora uvrede Vesna Bratić ministarka Vesna Bratić


Dodik: Sadašnji koncept BiH trajaće još par godina, treba rehabilitovati Bergerov pristup - 04.01.2022, Sputnik Srbija\nDodik: Sadašnji koncept BiH trajaće još par godina, treba rehabilitovati Bergerov pristup\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik ocenio je da će sadašnji koncept BiH, koji se pokazao kao neuspešan, trajati još par godina i da sa dolaskom druge... 04.01.2022, Sputnik Srbija\nDodik je ocenio da je Berger, koji je 1995. godine bio visoki zvaničnik američke administracije, bio realista i smatrao da, ukoliko muslimani ne ubede Srbe da treba da ostanu u BiH, a Srbi u roku od tri godine ne iskažu želju da to učine, treba dozvoliti referendum o njihovom statusu i prihvatiti realnost da oni treba da se pripoje Srbiji.Po njegovim rečima, Berger je smatrao i da bi to bilo održivo i trajno rešenje i usmereno ka očuvanju regionalnog mira.Dodik je napomenuo da je sa druge strane bila grupa diplomata nekadašnjeg američkog državnog sekretara Madlen Olbrajt na čelu sa Ričardom Holbrukom koji su smislili koncept koji se sada pokazuje kao neuspešan.Prema njegovom mišljenju, današnja situacija je takva da su Hrvati potpuno nezadovoljni situacijom u BiH, a da su Srbi potpuno nepoverljivi prema tim "dobrim namerama", pre svega Amerike i njihovih saveznika, u kojima su oni, kako je rekao, ponudili sporazum, a onda sve učinili da ga izvitopere i pod plaštom funkcionalne BiH naprave unitarnu i centralizovanu zemlju."Mislim da dolazi vreme kraju tog koncepta, da će taj koncept možda još živeti par godina, dve-tri, dok je administracije Džozefa Bajdena. Sa dolaskom neke druge administracije mi treba da rehabilitujemo upravo ovaj Bergerov pristup i da ne bude to neka zloća, nešto što smo mi smislili, nego je to bio jedan realistički pristup, o tome je bila napisana studija" naveo je Dodik i podsetio da je Berger bio i američki sekretar za nacionalnu bezbednost, prenela je RTRS."Srpskoj više silom ništa ne može biti nametnuto" Dodik je poručio da Republici Srpskoj više silom ništa ne može da bude nametnuto."Mi bukvalno moramo voditi bitku za oslobođenje, samo ovaj put nećemo puškama. Lakše bi prošli da je opozicija bila za to da nam se vrate nadležnosti", rekao je Dodik.On je ponovio da su uslovi da se srpski predstavnici vrate u zajedničke organe BiH da iz pravnog života bude eliminisan zakon koji je nametnuo bivši visoki predstavnik Valentin Incko, kao i da Republici Srpskoj budu vraćeni imovina, šume i poljoprivredno zemljište, prenosi RTRS.Na pitanje šta je spreman da uradi za Republiku Srpsku, Dodik je rekao da je spreman i da se ponizi, pa ako treba i da klekne i puzi, ali da to mora da bude u interesu Srpske, a ne da neko kroz njega hoće da ponizi Srpsku.Dodik je rekao da veruje da će sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem izgraditi odnos da Srbija Srbima u Republici Srpskoj automatski da državljanstvo Srbije i podsetio da Hrvati iz BiH imaju državljanstvo Hrvatske.Dodao je da je odnos Srpske i Srbije najbolji do sada.Dodik je naveo da Srbija i Srpska sarađuju na mnogim projektima, kao i na pomoći Srbima u Federaciji BiH, kao i da je Srpska dala Srbiji 150 megavata struje, koje će joj Srbija vratiti kada bude imala višak.\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik ocenio je da će sadašnji koncept BiH, koji se pokazao kao neuspešan, trajati još par godina i da sa dolaskom druge američke administracije Republika Srpska treba da rehabilituje pristup nekadašnjeg američkog službenika Sendija Bergera koji je govorio o pripajanju Srba iz BiH Srbiji kao održivom rešenju.\nDodik je ocenio da je Berger, koji je 1995. godine bio visoki zvaničnik američke administracije, bio realista i smatrao da, ukoliko muslimani ne ubede Srbe da treba da ostanu u BiH, a Srbi u roku od tri godine ne iskažu želju da to učine, treba dozvoliti referendum o njihovom statusu i prihvatiti realnost da oni treba da se pripoje Srbiji.\n"Njihov koncept je u suštini bio lažan. Oni su ponudili Dejtonski sporazum, i u njemu dali određene koncesije svima, napravili su BiH od dva entiteta i tri naroda i rekli da smo mi ravnopravni, ali kasnije u implementaciji sve učinili da to nije tako" rekao je Dodik za TV "Hepi".\nPrema njegovom mišljenju, današnja situacija je takva da su Hrvati potpuno nezadovoljni situacijom u BiH, a da su Srbi potpuno nepoverljivi prema tim "dobrim namerama", pre svega Amerike i njihovih saveznika, u kojima su oni, kako je rekao, ponudili sporazum, a onda sve učinili da ga izvitopere i pod plaštom funkcionalne BiH naprave unitarnu i centralizovanu zemlju.\n"Mislim da dolazi vreme kraju tog koncepta, da će taj koncept možda još živeti par godina, dve-tri, dok je administracije Džozefa Bajdena. Sa dolaskom neke druge administracije mi treba da rehabilitujemo upravo ovaj Bergerov pristup i da ne bude to neka zloća, nešto što smo mi smislili, nego je to bio jedan realistički pristup, o tome je bila napisana studija" naveo je Dodik i podsetio da je Berger bio i američki sekretar za nacionalnu bezbednost, prenela je RTRS.\n"Srpskoj više silom ništa ne može biti nametnuto"\nDodik je poručio da Republici Srpskoj više silom ništa ne može da bude nametnuto.\n"Mi bukvalno moramo voditi bitku za oslobođenje, samo ovaj put nećemo puškama. Lakše bi prošli da je opozicija bila za to da nam se vrate nadležnosti", rekao je Dodik.\nOn je ponovio da su uslovi da se srpski predstavnici vrate u zajedničke organe BiH da iz pravnog života bude eliminisan zakon koji je nametnuo bivši visoki predstavnik Valentin Incko, kao i da Republici Srpskoj budu vraćeni imovina, šume i poljoprivredno zemljište, prenosi RTRS.\nNa pitanje šta je spreman da uradi za Republiku Srpsku, Dodik je rekao da je spreman i da se ponizi, pa ako treba i da klekne i puzi, ali da to mora da bude u interesu Srpske, a ne da neko kroz njega hoće da ponizi Srpsku.\nDodik je rekao da veruje da će sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem izgraditi odnos da Srbija Srbima u Republici Srpskoj automatski da državljanstvo Srbije i podsetio da Hrvati iz BiH imaju državljanstvo Hrvatske.\nDodao je da je odnos Srpske i Srbije najbolji do sada.\nDodik je naveo da Srbija i Srpska sarađuju na mnogim projektima, kao i na pomoći Srbima u Federaciji BiH, kao i da je Srpska dala Srbiji 150 megavata struje, koje će joj Srbija vratiti kada bude imala višak.


Ružić: Udruživanje gradova i opština radi reagovanja u katastrofama (VIDEO)\nBeta 7. decembra 2018. 16:25\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Srbije Branko Ružić rekao je danas da će se manjak u finansijskim sredstvima i ljudskim kapacitetima nadomestiti udruživanjem gradova i opština u reagovanju na katastrofe i u upravljanju vanrednim situacijama, što predvidja i Zakon o lokalnoj samoupravi.\nNa skupu u Beogradu, u organizaciji Stalne konferencije gradova i opština (SKGO) „Udruživanje gradova i opština u slivove kroz primenu Zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama“, Ružić je rekao da se proširila inicijativa Grada Kraljeva o uduživanju lokalnih samouprava.\n„Posebno me raduje što će se na proleće sledeće godine potpisati sporazum izmedju 18 gradova i opšina u slivu Zapadne Morave i udruživanju finansijskih i administrativnih kapaciteta u rešavanju zajedničkih problema“, rekao je Ružić.\nDodao je da će važnu ulogu u vanrednim situacijama imati i Nacionalana akademija za javnu upravu „na koju se čekalo 15 godina“. Ona će se baviti obukom i akreditacijom službenika za obuku na poslovima smanjenja rizika i za civilnu zaštitu.\nMinistar je podsetio da se, zahvaljujući podršci EU od 2016. godine, unapredjuje saradnja gradova i opština radi smanjenja rizika od katastrofa i radi institucionalnog jačanja gradova i opština.\nZakon o vanrednim situacijama iz 2009. godine, rekao je on, „našao se pred novim izazovima“ tokom katastrofalnih poplava 2014. godine, kada je bilo ugroženo 1,6 miliona ljudi i materijalna šteta dostigla 1,7 milijardi evra, što je četiri odsto bruto-domaćeg proizvoda.\n„Zbog toga je bilo potrebno izraditi novi sistemski zakon, Zakon o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama čiji je cilj bio da se uvedu preventivne mere i da se efikasno postupa u otklanjanju posledica“, rekao je Marić.\nDirektor Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima Marko Blagojević je rekao da za adekvatno reagovanje u vanrednim situacijama nisu dovoljni samo novac i infrastruktura, već se moraju obezbediti sistem reagovanja i odredjene procedure, a od „presudnog značaja je saradnja s lokalnim samoupravama“.\n„Rešenja iz zakona moraju da budu primenjena da bi zakon bio dobar, pa je neophodno da svi slivovi reka budu pokriveni udruživanjem lokalnih samouprava“, rekao je Blagojević.\nGeneralni sekretar SKGO Djordje Staničić je ocenio da su udruživanje lokalnih samouprava zbog vanrednih situacija i izrada zajedničkih planova omogućeni Zakonom o lokalnoj samoupravi i Zakonom o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama.\n„Saradnja s Kancelarijom za javna ulaganja je dobra i profesionalna, potrebno je samo više organizovanosti i odgovornosti u lokalnim sredinama“, rekao je Staničić.\nPodsetio je da su potpisana dva protokola o saradnji lokalnih zajednica za sliv Velike Morave i gornji sliv Dunava, a do kraja godine trebalo bi da se potpiše i za sliv Drine, sledeće godine za vodotok Dunava (Bački vodotoci), i da je pokrenuta inicijativa i za sliv Južne Morave, „što znači da je veliki deo lokalnih samouprava prihvatio tu ideju“.\nStaničić je istakao da će se uspostaviti saradnja i s Bosnom i Hercegovinom, odnosno s Republikom Srpskom jer „državne granice ne mogu biti prepreka nepogodama“.\n„Sada imamo ideju da protokole zamenimo sporazumima o saradnji lokalnih samouprava i uskladimo ih sa zakonom da bi se budžetska sredstva koristila na pravi način i pokazala veća odgovornost“, rekao je Staničić i dodao da su posebno važne obuke mladih ljudi.\nNačelnik uprave Sektoru za vanredne situacije MUP-a za upravljanje rizikom, Živko Babić rekao je da novi zakon predvidja niz novina u odnosu na stari iz 2009. godine, a medju njima je definisanje svih rizika.\n„Novi zakon utvrdjuje i zone neposrednog rizika, pa će se napraviti centralni registar, a lokalne samouprave u kojima posluju firme s opasnim materijalima su obavezne da naprave eksterne planove zaštite“, rekao je Babić.\nNovi zakon, kako je rekao, predvidja da se jedinice civilne zaštite formiraju po vojnoj evidenciji, a uvodi kaznene mere i za rukovodstvo opštine protiv kojeg se mogu podneti prekršajne prijave.\nAMSS: Višesatna čekanja teretnih vozila na izlaz iz zemlje


Vreme 1128 - 150 godina bankarstva u Srbiji: U avgustu se navrsava 150 godina od osnivanja prve bankarske ustanove u Srbiji – Uprave fondova -->\n150 godina bankarstva u Srbiji >\nU avgustu se navršava 150 godina od osnivanja prve bankarske ustanove u Srbiji – Uprave fondova\nNakon Svetoandrejske skupštine, prve srpske "slavne revolucije", u narodu se javila nada da će ponovni dolazak Obrenovića na vlast označiti početak korenitih reformi u privredi i društvu, s obzirom na to da su korupcija i zelenaštvo bili prisutni na svakom koraku. Otuda je druga Miloševa vlada odmah započela s reformama pravosudnog sistema – donošenjem Zakona o sudskom postupku i novog Kaznitelnog zakonika, a njegov sin i naslednik Mihailo s organizovanjem legalnog bankarskog sistema – ne bi li "zaduženom narodu omogućio put da se lakše odužiti može". Tako su Mihailovim ukazima od 16. i 24. avgusta 1862. godine doneti Zakon o Upravi fondova i Zakon o davanju novca pod interes iz kase Uprave fondova, kojima zapravo otpočinje istorija bankarstva u Srbiji.\nIako su u tadašnjoj Srbiji na vlasti bili konzervativci, prihvaćena je ideja liberala da država osnuje jednu bankarsku ustanovu koja bi stala na put zelenaštvu, jer, kako se tada govorilo, "zelenaški krediti se mogu suzbiti samo nezelenaškim kreditima". Međutim, vreme koje je dolazilo pokazalo je da će borba protiv zelenaštva u Srbiji trajati dosta dugo, kao i da nije dovoljno samo nominalno osnovati ustanovu za rešavanje određenih društvenih problema, nego da pored ustanove mora postojati i volja u društvu da se ti problemi reše.\nUprava fondova je svoj osnivački kapital (u iznosu od 10 miliona groša-dinara) stekla akumulirajući sve dotadašnje državne fondove – crkveni, manastirski, školski, bolnički, šumski, "udovički" i pupilni i depozitni novac kod sudova. Za novac poveren Upravi jamčila je kneževina, dok je za prvog upravnika – na Mihailov predlog, vlada imenovala Milovana Spasića. Pored navedenog, istim zakonom je utvrđena i kamatna stopa, kao i uslovi pod kojima će Uprava fondova odobravati kredite. Isključivo hipotekarne prirode, zajmovi su odobravani do polovine procenjenih založenih nepokretnosti, s godišnjom kamatom od 6 odsto (od čega je 1 odsto pripadao državi na ime rizika), s rokom otplate do 20 godina i kreditnim minimumom u iznosu od 1000 groša, a maksimum do 50.000 groša.\nI sve bi možda bilo idealno, ali kreditni minimum nije mogao da ispuni gotovo nijedan zaduženi seljak, jer je za to bilo potrebno imati pet hektara zemlje, a to u tadašnjoj Srbiji nije imalo više od 60 odsto poljoprivrednih domaćinstava. Tako su sredstva prikupljena iz fondova dobili imućni trgovci i činovnici – upravo oni koji su se i bavili zelenaštvom, plasirajući ova "nova" sredstva po "mnogo povoljnijim uslovima" nego do sada – smanjujući njihovu (zelenašku) kamatu sa 20 na 12 odsto.\nTrebalo je da prođe četiri godine da vlada Ilije Garašanina prizna da "Uprava fondova nije bila od velike koristi onima kojima je u prvom redu bila namenjena", te donosi odluku o smanjenju kreditnog minimuma sa 1000 na 500 groša.\nAli kao u basni o lisici i rodi ili u priči o štapu i šargarepi, kada je napokon i običnom seljaku bio dostupan povoljan kredit, javljaju se nove "otežavajuće okolnosti". Naime, Uprava nije imala filijale po unutrašnjosti zemlje, nego samo centralu u Beogradu, gde se usled komplikovanog postupka odobravanja zajma on nije mogao odmah realizovati. A kako siromašni zemljoradnik nije mogao podneti dodatne troškove odlaska i boravka u Beogradu, s neizvesnim ishodom kreditnog zahteva on se odlučuje da se i dalje zadužuje kod zelenaša, čiji je "kredit" istina bio skuplji, ali se do njega lakše i dolazilo.\nTek će sa izmenama zakona o Upravi fondova iz 1898. godine ovakva politika doživeti korenite izmene. Sa osnivanjem filijala u svim većim mestima u Srbiji (Šabac, Smederevo, Požarevac, Zaječar, Niš, Kragujevac, Jagodina, Čačak, Užice i Valjevo), povoljni krediti su postali dostupni svim zainteresovanim korisnicima, a zelenaštvo se kao pojava počelo iskorenjivati. Novu poslovnu politiku su mogli realizovati samo novi ljudi, te unutar Uprave dolazi do personalnih promena, dok država preuzima garancije za celokupno njeno poslovanje. Ove mere će se reflektovati na povratak poverenja građanstva u celokupan bankarski sistem u Srbiji.\nVeliki uticaj na podizanje ugleda Uprave odigrala je i njena monumentalna zgrada, podignuta 1903. u samom centru Beograda po projektu Andre Stevanovića i Nikole Nestorovića.\nDo početka Prvog svetskog rata, Uprava fondova je postala jedina srpska banka koja je uspela da plasira svoje akcije i na međunarodno tržište, kao i da dobije dva zajma od konzorcijuma francuskih banaka. Njeni plasmani nisu bili samo hipotekarne prirode – ona učestvuje u podizanju srpske infrastrukture, gde naročito investira u izgradnju železničke mreže, a neretko finansira i samu državu.\nUprava fondova se tokom Prvog svetskog rata povlačila zajedno sa vladom Kraljevine Srbije. Po dolasku na Krf aprila 1916. otvorila je svoju kancelariju, a nedugo zatim i filijalu u Solunu. Zanimljivo je da je i u takvim okolnostima Uprava primala depozite, isplaćivala štedne uloge i penzije svim srpskim izbeglicama u Grčkoj, kao i da je redovno servisirala svoje obaveze prema stranim poveriocima. Prilikom ove "seobe", dosta bančine dokumentacije je nestalo, a istu sudbinu su doživele i intabulacione knjige po sudovima u okupiranoj Srbiji, tako da je pune dve godine nakon oslobođenja trajala rekonstrukcija bančinih dužnika i poverilaca (koja, uzgred rečeno, nikada nije dovedena do kraja).\nSa stvaranjem Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca nametnulo se pitanje osnivanja jednog centralnog hipotekarnog zavoda, koji bi bio nosilac hipotekarnog kredita u novoj državi i na taj način pomogao njenom privrednom i ekonomskom napretku. Uprava fondova je via facti postala i jedno i drugo.\nZakonskom uredbom od 30. marta 1922. godine Uprava fondova menja naziv u Državnu hipotekarnu banku Kraljevine SHS i proširuje delokrug rada na čitavu teritoriju novostvorene državne zajednice. Osnivaju se filijale i agencije u svim većim privrednim centrima, a decentralizacijom nadležnosti omogućuje se relativno lako dobijanje kredita.\nKuriozitet predstavlja činjenica da je Državna hipotekarna banka (DHB) bila jedini domaći novčani zavod koji je odobravao kreditne zahteve i iz inostranstva, poput ostalih zapadnoevropskih velebanaka. Takav renome omogućio joj je da u periodu od 1922. do 1929. godine dobije izuzetno povoljne kredite kod Societe de Banque Suisse i International Hypobank iz Bazela, kao i od bankarske kuće J&V Seligmann & Co. iz Njujorka. DHB je za deset godina (1922–1932) postala ubedljivo najjači novčani zavod ne samo u tadašnjoj Jugoslaviji nego i u čitavoj jugoistočnoj Evropi. Doduše, taj status joj je omogućio i svojevrstan monopolski položaj koji je imala u odnosu na druge banke u zemlji, jer je i dalje upravljala svim državnim fondovima, dok su sva ostala javna preduzeća morala da posluju preko njenih računa.\nUoči Drugog svetskog rata, DHB se nalazila u dva navrata na udaru svojih štediša, koji su septembra 1939. i aprila 1941. reagovali na događaje koji su sledili – povlačenjem depozita, i u oba slučaja se pokazala kao ustanova koja i u takvim okolnostima čuva svoj ugled i renome. Nakon kapitulacije Kraljevine, uprava DHB je donela odluku da banka nastavi sa svojim poslovanjem i u uslovima okupirane Srbije i razbijene Jugoslavije – tretirajući filijale izvan Srbije, kao "bančine filijale u inostranstvu".\nSa oslobođenjem zemlje dolazi do promene društveno-ekonomskog sistema u kom su sve bankarske ustanove stavljene pod kontrolu nove vlasti. Državnoj hipotekarnoj banci je na osnovu Odluke od 12. novembra 1944. dozvoljeno da nastavi sa radom – da prima i isplaćuje štedne uloge, a da kredite odobrava samo po specijalnom naređenju NKOJ-evog poverenika za finansije. Zanimljivo je da su se štedni ulozi nastali pre rata, kao i za vreme okupacije (prethodno konvertovani u razmeri 20:1), mogli podizati do iznosa od 10.000 novih dinara – pod uslovom da imovina vlasnika depozita nije bila okarakterisana kao "neprijateljska", što je automatski značilo da se konfiskuju i štedni ulozi. Zakonom od 28. avgusta 1946. DHB je pretvorena u centralnu banku za kreditiranje dugoročnih investicija na prostoru države FNRJ, promenivši pritom naziv u Investbanku Beograd. Banka je dobila i novo sedište, jer će se u njeno velelepno zdanje, nekoliko godina kasnije (1950), useliti Narodni muzej Srbije.\nIgrom sudbine, nakon druge srpske "slavne revolucije" poznatije kao "petooktobarska", kada se u narodu ponovo (po ko zna koji put) javila nada da će demokratizacija društva iskoreniti korupciju i kriminal, kao prvu meru vlada je uhapsila "vidovitu Zorku", dok je početkom januara 2002, na predlog tadašnjeg guvernera Narodne banke, donela odluku o likvidaciji najstarijeg novčanog zavoda u zemlji.\nSociete Generale Srbija, 35 godina podrške privredi i građanima Srbije\nUmetnost i bankarstvo, oduvek zajedno\nPrva srpska banka\nNakon pokušaja države da legalizuje kreditnu delatnost u Srbiji, javlja se krajem šezdesetih godina XIX veka i privatni sektor sa istom idejom. Grupa beogradskih trgovaca na čelu sa Živkom Karabiberovićem, "praviteljstvenim bankerom", prihvata ponudu Jakoba Hercla, zastupnika Franko-Ungarrische banke iz Pešte, da se u Beogradu osnuje novčani zavod pod imenom Prva srpska banka. Februara 1869. godine ministarstvo finansija dozvolilo je osnivanje prvog privatnog novčanog zavoda u Srbiji. Prema statutu, Banka je osnovana kao akcionarsko društvo sa početnim kapitalom od milion dukata, podeljenim na 25.000 akcija nominalne vrednosti od 40 dukata. Polovinu akcionarskog kapitala trebalo je da uplati strani osnivač – Francusko-ugarska banka, dok su drugu polovinu u obavezi bili da obezbede beogradski trgovci. Međutim, Prva srpska banka je otpočela sa radom 2. oktobra 1869. godine, ali sa uplaćenom glavnicom od svega 200.000 dukata. Banka nije uspela dugo da se održi, usled čisto špekulativnog poslovanja u kom su materijalno stradali ne samo njeni osnivači i poverioci nego i država. Umesto da postane prethodnica organizovanog bankarskog sistema u Srbiji, ona je svojim slomom 1871. godine nanela teške posledice razvoju bankarstva, prouzrokujući već tada podozrenje naroda u novčane institucije.\nUsled neefikasnog delovanja Uprave fondova i brzog sloma Prve srpske banke, Namesnička vlada je 21. oktobra 1871. godine donela ukaz o osnivanju okružnih štedionica. One se osnivaju u Smederevu, Čačku, Užicu, Kruševcu i Kragujevcu, sa istim ciljem kao i Uprava fondova – da budu bliže selu i sitnom zemljoradniku. Okružne štedionice nisu bile akcionarska društva, nego zadruge za štednju i kredit, koje u tu svrhu dobijaju na upotrebu opštinski i crkveni novac, bolničke prireze i sudske depozite do 1000 dukata. Štedni ulozi, koji su primani na "priplod", bili su limitirani – od 10 dukata (minimum) do 1200 dukata (maksimum), a donosili su poveriocu kamatu od 5 odsto na godišnjem nivou. Shodno toj odluci, i krediti su odobravani u granicama od 50 do 500 dukata, uz godišnju kamatnu stopu od 7 odsto. Zajmovi su odobravani samo stanovnicima onog okruga u kom se štedionica nalazila, i to na rok od šest meseci do tri godine – uz hipoteku na nepokretnosti ili uz "garanciju" opštinskih vlasti. Prvenstveno pravo na kredit imala su poljoprivredna domaćinstva čiju letinu je zadesila elementarna nepogoda i ona koja su dokazala da imaju zelenaške dugove. Nažalost, ni pokušaj sa okružnim štedionicama nije uspeo, jer su od sedamnaest okruga – koliko ih je tada bilo u Srbiji – one bile otvorene u svega pet, a tamo gde su otvorene, novac je vrlo brzo bio razgrabljen. Analogno Upravi fondova, i ovde je bila učinjena greška, tako što su najveći iznosi kredita odobravani onim ljudima koji su se upravo bavili zelenaštvom – i to bez nepokretne zaloge (hipoteke), nego samo uz "garanciju" korumpiranih opštinskih vlasti – koje su bile kratkotrajne, jer su se menjale zajedno sa relativno brzim promenama vlade. Ovakva "kreditna politika" vrlo brzo je dovela do zatvaranja i ovih novčanih zavoda.


MyCity » Sport -> Košarka » Evropsko prvenstvo (U20)\nPoslao: 04 Avg 2008 01:56\nUspešan start Srbije\nKošarkaši Srbije savladali su Rusiju sa 84:75 u prvoj utakmici Evropskog prvenstva za igrače ispod 20 godina koje se igra u Rigi.\nDopuna: 02 Avg 2008 19:14\nKošarkaška reprezentacija Srbije savladala je Sloveniju sa 90:78 na drugoj utakmici EP U20 godina koje se igra u Rigi.\nDopuna: 04 Avg 2008 1:56\nMladi košarkaši Srbije zabeležili su prvi poraz na Evropskom prvenstvu u Letoniji. Oni su u duelu trećeg kola grupe D izgubili od Francuske rezultatom 83:69.\nPoslao: 05 Avg 2008 19:31\nSjutra CG - Srbija\nTo ce biti dobar mec.\nPoslao: 07 Avg 2008 00:32\nPobeda Srbije za moguće polufinale\nMlada reprezentacija Srbije pobedila je Španiju 80:73 (22:19, 15:20, 17:20, 26:14) u drugoj fazi Evropskog šampionata.\nDopuna: 07 Avg 2008 0:32\nPobeda mladih nad Crnom Gorom\nMladi košarkaši Srbije pobedili su Crnu Goru 75:70, u pretposlednjem kolu četvrtfinalne grupe F. Tim Slobodana Klipe sada u F grupi ima skor od tri pobede i jednog poraza, i ukoliko u poslednjem kolu savlada domaću Letoniju obezbediće plasman u polufinale.\nPoslao: 07 Avg 2008 09:17\nSvaka čast na pobjedi. Čestitam\nPoslao: 07 Avg 2008 22:30\nMladi košarkaši u polufinalu EP\nMladi košarkaši Srbije pobedili su Letoniju 97:70 (22:8, 24:29, 23:17, 28:16), u poslednjem kolu četvrtfinalne grupe F.\nPoslao: 09 Avg 2008 19:27\nDileme nije bilo od prvog minuta - mlada reprezentacija Srbije (igrači do 20 godina) braniće u Letoniji zlato osvojeno prošle godine na Evropskom prvenstvu u Italiji!\nSrpski mladići su deklasirali Tursku 90:69 (28:17, 17:22, 29:20 i 16:10) u prvom polufinalnom meču na EP u Rigi i u nedelju u finalu (19.45h) igraće protiv pobednika utakmice Litvanija - Španija.\nPoslao: 10 Avg 2008 21:45\nSve cestitke mladima na osvojenom prvom mestu, a posebno Macvanu na perfektnoj igri\nDopuna: 10 Avg 2008 21:45\nTitulu prošle godine Srbija je osvojila na šampionatu u Italiji pod vođstvom Vlade Vukoičića. Milan Mačvan i Marko Kešelj bili su najzaslužniji trijumf u finalnoj utakmici. Mačvan je meč završio sa 29 poena, dok je Kešelj ubacio 20. Pored njih dvojice istakao se i Miroslav Raduljica sa 14 poena i 13 skokova. U selekcji Litvanije najbolji su bili Motiejunas i Gečevičius sa po 16 poena.\nPoslao: 10 Avg 2008 21:48\nBravo, bravoooo osvojili smo prvo mesto, dobra igra nasih momaka\nRezultat 96 : 89\nPoslao: 11 Avg 2008 07:33\nEh, kad bi samo ovi klinci ovako pametno i dobro igrali kad porastu, kad im pare i slatkorecivi menadzeri udare u glavu...\nSvaka cast, deco, ne damo juniorske tronove nikad!\nPoslao: 11 Avg 2008 08:51\nSuvisno je trositi reci za ove momke.


Danas ugovor o prodaji Ikarbusa?\nUgovor o privatizaciji beogradskog proizvođača autobusa Ikarbus biće potpisan danas, prenosi agencija Beta.\nSagovornik Bete nije imao informaciju o tome koliko je jedini ponuđač na tenderu, ruski „Avtodental servis“, ponudio za Ikarbus, ali je rekao da je kompanija iz ruskog grada Uljanovska prihvatila investicioni i socijalni program.\nNa tenderu je ponuđeno 39,22 odsto Ikarbusa, odnosno 149.624 akcija koje su u vlasništvu Akcijskog fonda i Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje. Nominalna vrednost iznosi 600 dinara po akciji, odnosno 89,8 miliona dinara.\nCena akcija Ikarbusa na berzi iznosi 4.500 dinara, a prema podacima Beogradske berze, tržišna vrednost Ikarbusa je 1,72 milijarde dinara, odnosno 22,14 miliona evra.\nPonuđač bio u obavezi da na tenderu raspisanom u decembru 2007. godine ponudi cenu za sve akcije Ikarbusa jer će posle potpisivanja Ugovora mali akcionari biti pozvani da prodaju akcije.\nPrema podacima Centralnog registra za hartije od vrednosti, grupa SEE kapital (SEE Capital) ima udeo od 8,2 odsto u Ikarbusu, Delta Đenerali osiguranje 5,9 odsto, a ostali akcionari imaju po manje od četiri odsto akcija.\nPored ruske kompanije, tendersku dokumentaciju otkupili su i izraelski „Majers kars end traks“ i kompanije „MK komerc“ iz Novog Sada, ali nisu dostavili ponude.\nIkarbus je prošle godine imao gubitak od 517 miliona dinara što je gotovo osam puta više nego 2006. godine. Kompanija zapošljava 720 radnika, a proizvodi autobuse za gradski, prigradski, međugradski i turistički saobraćaj.\nMinimalna cena za Jat Airways 51 milion evra\nMinimalna cena koju za prodaju Jat Airwaysa traži Srbija iznosi 51 milion evra, iako je imovina aviokompanije krajem prošle godine procijenjena na 162,6 miliona evra, pri čemu su dugovi dostigli 247,4 miliona.\nU javnom pozivu, koji je raspisala srbijanska Agencija za privatizaciju, zainteresovanim kupcima na prodaju se nudi najmanje 51 odsto akcija Jata uz mogućnost da najbolji ponuđač na tenderu kupi i do 70 odsto kapitala, piše Politika. Potencijalni kupac nacionalnog avioprevoznika, pored toga što mora biti iz iste branše, treba da ispuni uslov da je u prošloj godini, direktno ili kroz kompanije u kojima ima kontrolni uticaj, prevezao 1,3 miliona putnika.\nNjegova ukupna konsolidovana bilansna suma za posljednju finansijsku godinu treba da prelazi 200 miliona evra. Rok za dostavljanje ponuda je 24. oktobar, a zainteresovani ponuđači moraju da uplate depozit ili da dostave licitacionu garanciju u iznosu od dva miliona evra.\nOčekuje se da će na tenderu za Jat učestvovati najmanje dvije aviokompanije – Aeroflot i Island air. Kompanije van Evropske unije mogu da kupe samo 51 odsto kapitala, a one iz zemalja EU i do 75 odsto, zbog čega će biti omogućeno da se evropski i vanevropski kupac pojave kao suvlasnici u Jat Airwaysu.


IZDALI SU SRPSKI NAROD: Dačić najavio da na Kosovu i Metohiji neće biti održan referendum! - Naša Borba\nIZDALI SU SRPSKI NAROD: Dačić najavio da na Kosovu i Metohiji neće biti održan referendum!\nPredsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić izjavio je da „nije preveliki optimista“ u vezi sa održavanjem referenduma o promeni Ustava na teritoriji Kosova, ali da je to „još jedan pokazatelj koliko je Priština u ulozi da opstruira svaki dijalog“.\nDačić je za televiziju Prva izjavio da je referendum o promeni Ustava Srbije, u delu koji se odnosi na pravosuđe, „proba“ pred aprilske izbore, jer u organima koji ga sprovode učestvuju i predstavnici opozicije.\nKako je naveo, morao je da „16.000 ljudi predloži u ime opozicije za predstavnike biračkih odbora“, koji će kontrolisati održavanje referenduma. „Referendum je priprema za izbore i generalna proba“, rekao je Dačić i dodao da je „ponosan“ što je dijalog sa opozicijom o poboljšanju izbornih uslova doveden do kraja.\nOn je povodom najave opozicionih stranaka da će učestvovati na narednim izborima rekao da su „u problemu da nađu adekvatnog protivkandidata“ na predsedničkim izborima, jer „svi oni znaju da su izuzetno nepopularni kao ilideri stranaka i pokušavaju da nadju kandidata koji nema tu negativnu konotaciju iza sebe“.\nDačić kaže da ima teškoća u organizovanju referenduma, jer se zbog zaražavanja koronavirusom stalno menjaju sastavi biračkih odbora. Dačić je izjavio da je pitanje i kako omogućiti glasanje onima koji su pozitivni na koronavirus.\nDodao je da po savetu Venecijanske komisije „treba da izadju oni koji su zainteresovani i potrebna je većina od onih koji su zainteresovani da odlučuju o tome“.\nPrethodni tekstTUMBANJE U SNS: Janković gradonačelnik, Šapiću stranka u dogovoru sa Vučićevim polubratom Andrejom!\nSledeći tekstBRNABIĆ POZVALA NA REFERENDUM: Zaokružite „DA“ za nezavisno sudstvo!


Stari grad: Raspisan konkurs za postavljanje tezgi | Glas javnosti\nPočetna > Beograd > Stari grad: Raspisan konkurs za postavljanje tezgi\nBEOGRAD - Rok za prijave na konkurs za određivanje korisnika mesta za postavljanje tezgi i drugih pokretnih privremenih objekata na javnim površinama u opštini Stari grad je 6. novembar, saopštila je Gradska uprava.\nKonkurs će biti sproveden usmenim javnim nadmetanjem, koje će biti održano 10. novembra u zgradi te opštine. Konkursna dokumentacija može se preuzeti sa sajta opštine njnjnj.starigrad.org.rs, kao i u Odseku za poslove Opštinskog veća i predsednika opštine, dok se prijava podnosi poštom ili preko pisarnice Opštinske uprave.\nPrijave se podnose za svaki objekat ili mesto na određenoj lokaciji posebno, a jedan učesnik može podneti samo jednu prijavu za jedan objekat, odnosno mesto na određenoj lokaciji, navedeno je u današnjem saopštenju. Pravo da učestvuju na konkursu imaju sva pravna i fizička lica koja ispunjavaju uslove utvrđene zakonom i konkursnom dokumentacijom.\nPrijave se odnose na postavljanje aparata za kokice, rotacionih stalaka za prodaju razglednica i turističkih publikacija, rotacionih stalaka za prodaju štampe, kolica - tezgi za prodaju umetničkih suvenira. Odnose i se i na aparate za prodaju osvežavajućih napitaka, rasklopivih tezgi za prodaju umetničkih predmeta, tezgi - sanduka za čišćenje obuće, mesta za prodaju balona, vage za merenje telesne težine i tezgi za prodaju cveća i knjiga.\nSve informacije u vezi konkursa mogu se dobiti na brojeve telefona 3227-859 i 3223-345, dodaje se u saopštenju.


"EU da prestane da se ponaša kao monasi sa Tibeta"\n„EU da prestane da se ponaša kao monasi sa Tibeta“\nM. K. 6. jula 2019. 12:23\nMeđunarodna zajednica i Evropska unija se ponašaju kao duhovne vođe, „monasi sa Tibeta“, zalažu se za mir u svetu, umesto da vode EU i jasno izriču svoje stavove, izavio je danas ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić.\nKako kaže, Pacoli je to objasnio kao „zajednički nastup“, a da je on Ajnhorstovoj poručio da ne bi trebalo da ćute kao „monasi sa Tibeta“.\n„Tog dana je (portparolka EU Maja) Kocijančič dala izjavu da Priština mora da se pridržava dogovora o zvaničnim posetama, što je dogovoreno na početku Briselskog sporazuma… U Evropi ne postoji zemlja gde je nekome nešto zabranjeno“, rekao je Dačić na RTS-u.\n„Kada su oni naslutili da se stvaraju uslovi da se postigne nekakav kompromis, a ne da se insistira na onome što je ranije bila zvanična politika dela međunarodne zajednice, ali nažalost tog uticajnog dela u zapadnoj hemisferi, da Srbija mora da prizna nezavisnost Kosova i da nijedna druga opcija nije u igri, onda su nastupili jednostrani akti“, rekao je Dačić.\nMinistar ističe da je teško verovati u to da se, kako kaže, međunarodna zajednica „trese“ pred kosovskim premijerom Ramušem Haradinajom.\n„Takse moraju da budu ukinute, ako se želi nastavak dijaloga“, dodaje Dačić.\nmeđunarodna zajednicatibetevropska unija


Potpredsednik kosovske Vlade i ministar za zajednice i povratak Dalibor Jevtić, obišao Prilužje i Plemetinu, obećao meštanima pomoć, kako u sređivanju infrastrukture, tako i u borbi za formiranje opštine i Zajednice srpskih opština\n„Probleme ćemo rešavati jedan po jedan, jer ćemo jedino na taj način opstati i jedino tako će u budućnosti biti više Srba na Kosovu“, rekao je Dalibor Jevtić prilikom današnje posete Prilužju i Plemetini.\n„Popravićemo balon salu koja je oštećena, a rešićemo pitanje grejanja i mokrog čovra u ovdašnjem vrtiću “Car Konstantin i carica Jelena”, dok ćemo u susednoj Plemetini sagraditi novi vrtić. Ipak, većinu problema rešavaćemo u narednoj godini jer je ova budžetska godina na izmaku, a našem ministartvu su prepolovili sredstva“, nastavio je Jevtić, izrazivši nadu da će se i u Termoelektrani Obilić u što skorije vreme uposliti mladi srpske i romske nacionalnosti iz ovog kraja. Jevtić je naglasio da je nova opština Plemtina-Prilužje potrebna zbog budućnosti, života i suživota u ovom kraju, a ne iz političkih razloga.\n„Mi ćemo na tome insistirati i očekujem pomoć i puno razumevanje onih koji mogu da pomognu da se to i dogodi u što skorije vreme i to će biti jedan od prioriteta u radu Srpske liste unutar kosovskih institucija“, poručio je ministar Jevtić. Formiranjem nove opštine, po rečima ministra Jevtića,rešavaće se gorući problemi koje mesta Plemetina i Prilužje, ali i Babin Most, Crkvena Vodica i Gojbulja imaju, kao što je vodosnabdevanje, odnošenje smeća.\n„Opština Vučitrn ima oko tri hiljade stanovnika a za, sada najveći probelem je zapošljavanje mladih. Kada bismo dobili novu opštinu u okviru najavljene Zajednice srpskih opština, rešili bismo komunalne i ostale insfrastrukturne probleme. Sa Zajednicom srpskih opština dobijamo sve“, rekao je Aca Mišić, predsednik Privremenog organa opštine Vučitrn koji se nalazi u Prilužju.\nObjavljeno 5. oktobra 2017. by Vladislav ĆupU kategoriji DruštvoTagged Dalibor Jevtić, Plemetina, Potpredsednik kosovske Vlade i ministar za zajednice i povratak, Prilužje\n28. januara 2020., 12:31


On je kazao da je u razgovorima sa Mogerini i Mustafom, kojima je prisustvovao, jedino pozitivno to što je potvrđeno s obe strane da će se sve dogovoreno sprovesti.\nDačić je, međutim, stavio do znanja da novonastala situacija “pred Srbiju postavlja pitanja kako i šta dalje, na koji način dalje učestvovati i da li postoji međusobno poverenje”.\nOn je rekao “da je otvoreno pitanje da li Srbija smatra da postoji poverenje da sve ono što je do sada urađeno nailazi na adekvatnu ocenu EU”.\n“Premijer je tu imao veoma teške razgovore. On će se naknadno obratiti javnosti i saopštiti naše stavove i procene i kako ćemo se ponašati u narednim nedeljama i mesecima”, kazao je ministar spoljnih poslova Srbije.\n“Uz sve loše vesti koje smo mogli da čujemo vezano za platformu i poglavlje 35, danas smo informisani da postoji i dodatni amandman, da nama dodatno oteža nastavak evrointegracija kroz platformu za poglavlje 35, čiji je predlagač Nemačka, a podržavaju ga Velika Britanija i, pogodićete, Hrvatska”, rekao je Đurić.


"Život se meri ostvarenjima, ne samo godinama." Kada je 27-godišnji Bruce McLaren napisao ove reči u jednom pismu 1964. godine, njegova kompanija Bruce McLaren Motor Racing Ltd., bila je stara manje od godinu dana. U tim danima, viziju mladog McLaren-a delilo je najmanje pola tuceta lojalnih duša, koje su se takmičile širom sveta u automobilima napravljenim u sopstvenoj režiji.\nDanas, kompanija McLaren Group zapošljava više od 2000 ljudi koji još uvek dele Bruce-ove ideale kombinovanja sportski čvrste inženjerske prakse i najsavremenije tehničke ekspertize.\nDana 2. septembra 2013. godine, McLaren grupa proslaviće svoj 50. rođendan. Ako samo pratimo Bruce-ove reči iz pisma, ne bi ostalo nimalo vremena za sećanja, ali uoči proslave pola veka postojanja kompanije sigurno ima vremena za najbolje od svega i to je prilika da se pogleda šta je sve napravljeno u neizbrisivoj senci osnivača poznate automobilske kompanije.\n■ Formula One tim je postao globalno poznato ime, a od prvog takmičenja u ovom sportu 1966. godine, Monaco Grand Prix-u, osvojeno je više trka (ukupno 182) od bilo koje druge F1 ekipe, startovano je sa prve (pol) pozicije 155 puta i postignuto je 151 najbržih krugova u trkama. Prošle godine, ekipa je postigla najbrže vreme ikada u Formula 1 pitstopu (2,31 sekunde za promenu sve četiri gume na bolidu na stazi Hockenheim), zabeležen je 58. uzastopni finiš trke u bodovima, što je rekord svih vremena, a do sada je McLaren F1 bolid vodio u više od 10.000 krugova na trkama.\n■ Podvizi najvećih svetskih vozača i svetskih prvaka, zauvek su promenili život F1 u svetu: Emerson Fittipaldi pokrenuo je trkačku strast u rodnom Brazilu, James Hunt se nalazio podjednako na naslovnim stranicama, kao i na poslednjim stranicama svetskih časopisa, Niki Lauda i Alain Prost su okrenuli ovaj sport prema nauci, eksplozivna trkačka strast Ayrton Senna-e večno će živeti, a Mika Hakkinen i Lewis Hamilton će zauvek biti upamćeni po svojoj sirovoj brzini, agresivnost i neustrašivosti.\n■ Nasleđe McLaren-a na sportskim trkama u SAD i Kanadi je jednako veliko: u procvatu moćne CanAm šampionske serije, ekipa je potpuno nadmašila konkurenciju osvojivši pet uzastopnih šampionskih trofeja (1967-1971) i pobedivši na neverovatne 43 trke u pravim trkačkim automobilskim ikonama, moćnim V8 sportskim McLaren modelima.\n■ Ekipa se pojavila na trci Indy 500 po prvi put 1970. godine, vraćajući se uvek sa sve većom snagom dok nije pobedila na ovoj najpoznatijoj auto trci u SAD 1974. godine sa vozačem Johnny Rutherford-om. McLaren je ponovio podvig i 1976. godine, takođe sa Rutherford-om.\n■ Danas, svaki trkački automobil u Formula 1, Indycar Series i NASCAR takmičenjima, oslanja se na McLaren Electronics standardizovanu ECU jedinicu koja kontroliše motore i šalje podatke nazad timovima u garaže.\n■ Prvi put prikazan 1993. godine, model sportskog automobila McLaren F1, nije izgubio ništa od svoje jedinstvene snage i još uvek mnogi smatraju da je on definitivno najbolji superautomobil na svetu. Do današnjeg dana, on ostaje najbrži proizvedeni sportski automobil sa prirodnim usisavanjem vazduha na svetu. U kategoriji GTR trka, McLaren je 1995. godine osvojio trku 24 Hours of Le Mans, takođe osvojivši treće, četvrto i peto mesto na svom debiju te godine.\n■ Sledeći projekat sportskog automobila napravljen je sa nemačkim proizvođačem, kompanijom Mercedes-Benz, a rezultat uspešne sardanje je model Mercedes-Benz SLR McLaren, koji je postao najbolje prodavani sportski automobil na bazi karoserije od ugljeničnih vlakana na svetu.\n■ Od svog početka 2010. godine, kompanija McLaren Automotive razvila se u svetskog proizvođača sportskih automobila, uspešno razvijajući i praveći sportske automobile visokih performansi, modele 12C i 12C Spider. Oba modela koriste jedinstvenu karoseriju od ugljeničnih vlakana i elektronske upravljačke sisteme kako bi stvorili revolucionarni proizvod sa nenadmašnom težinom, snagom, performansama i upravljivošću.\n■ U povratku sportskim korenima, debi modela 12C GT3 je bio neverovatno uspešan, postigavši 19 pobeda na svom više nego konkurentnom debiju ii trkama u 2012. godini. U septembru iste godine, kao i bolid Vodafone McLaren Mercedes F1 koji je pobedio na trci u Monza-i, McLaren-ovi GT automobili takođe su osvajali prva mesta na trkama u britanskom, francuskom i španskom prvenstvu sportskih automobila, što je neverovatan uspeh.\n■ Takođe, ove godine, McLaren Automotive stoji spreman da otvori svoj 50. globalni dilerski prodajni salon pred svetsku prezentaciju novog modela P1, najnovijeg automobila koji je postavljen da učvrsti definiciju modernog superautomobila.\n■ Daleko od trkačkih staza, McLaren takođe uspešno vodi svetsku trku u primeni tehnologije i stručnosti iz Formula 1 takmičenja u drugim industrijama. Sektor McLaren Applied Technologies, pomogao je britanskim biciklistima, veslačima, jedriličarima i kanuistima da osvoje 15 zlatnih medalja na Olimpijadi u Londonu prošlog leta. Radeći zajedno sa kompanijom Specialized, dizjaniran je poseban S-Works Venge bicikl koji je pomogao Mark Cavendish-u da osvoji svetski šampionat. Radeći za dečiju bolnicu Birmingham, poboljšan je monitoring bolesne dece u intenzivnoj nezi. McLaren je takođe dizajnirao pomoćne sisteme za Bay Area Rapid Transit železnicu u San Francisku da radi efikasnije i da pomogne smanjenju emisije štetnih gasova prilikom pokretanja aviona na aerodromima.\nTo je sve otišlo mnogo daleko od početaka malog proizvođača automobila iz južnog Londona iz 1963. godine. Ali, Bruce ne želi da ljudi iz kompanije samo gledaju unazad, bez pogleda u budućnost, takođe. Shodno tome, zvuci prošlosti ove kompanije odjekuju kroz niz jedinstvenih događaja i proslavu koja će se održati povodom velike godišnjice. Od jubilarnih McLaren 50 logo natpisa koje će sa ponosom nositi svi zaposleni na svojoj garderobi, preko specijalno naručene video prezentacije istorijskog nasleđa kompanije, do lansiranja novog F1 bolida pod imenom MP4-28 sa vozačima Jenson Button-om i Sergio Perez-om 31. januara, svaki krug, svaka krivina, svaki kilometar i svaki put, imaće priliku da uživaju u sadašnjosti kompanije McLaren dok ih neumitno podseća na slavnu poluvekovnu prošlost.\nRon Dennis, CBE i izvršni predsednik kompanija McLaren Group i McLaren Automotive, izjavio je sledeće: "McLaren-ova istorija je dugačka i inspirativna, ali McLaren-ovo nasleđe je teže definisati. To je zato što je još uvek živo i napisano svakodnevno posvećenim muškarcima i ženama koji rade u McLaren Technology Center-u. Bruce McLaren napisao je početak ove priče, a legenda će se nastaviti za mnogo godina koje dolaze. Ja sam samo jedna glava knjige, a ne sama knjiga i želim da i drugi ljudi dođu i napišu svoja sopstvena poglavlja kako vreme bude prolazilo. Ovo je knjiga koja se još uvek piše i ona je, možda, najveća zaostavština McLaren-a.". Negde daleko, nadamo se da je Bruce i dalje nasmejan, da misli na svoje automobile i da i dalje dodaje gas.


Građani sve više koriste beskontaktno plaćanje - Ozonpress :: internet portal\nTag: beskonaktno, kartice, plaćanje\nBroj ljudi koji koriste mogućnost beskontaktnog plaćanja karticama u Srbiji se za godinu dana gotovo utrostručio i porastao je sa 12 odsto u 2016. godini na 35 odsto u 2017, pokazuje najnovije Masterindeks Srbija istraživanje Masterkard kartičarske grupe.\nPrema tom istraživanju, najaktivniji korisnici beskontaktnih kartica su stanovnici Beograda (43 odsto), iza kojih su stanovnici Vojvodine i Centralne i Zapadne Srbije (sa po 32 odsto).\nGotovo polovina ispitanika (47 odsto) starosti između 25 i 34 godine plaća beskontaktno, dok populacija starija od 60 godina najsporije usvaja ovu platnu tehnologiju – studija beleži 18 odsto korisnika u ovoj starosnoj grupi.\nPošto za iznose manje od 1.500 dinara nije potrebno unositi PIN kod, potrošači najčešće plaćaju na ovaj način u supermarketima (60 odsto), benzinskim pumpama (40 odsto), lokalnim prodavnicama (33 odsto) i drogerijama i parfimerijama (33 odsto).\n„Najnovije istraživanje potvrđuje da korisnici platnih kartica u Srbiji vide beskontaktno plaćanje kao svakodnevnu platnu metodu, a uočeno je da 42 odsto ispitanika koji koriste kartice makar jednom nedeljno, takođe poseduju i koriste beskontaktne kartice“, rekla je Jelena Ristić, direktorka za tržišta Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine u Masterkardu.\nIstraživanje je pokazalo i da je više od polovine korisnika kartica zainteresovano da njihov mobilni telefon postane i platni uređaj.


Ministri EU nisu postigli saglasnost o otvaranju pregovora o pridruživanju za Severnu Makedoniju i Albaniju\nBy Nezavisen Vesnik / Објављено на: October 15, 2019\nMinistri EU nisu uspeli da donesu odluku kojom bi odobrili otvaranje pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom, rekao je na konferenciji za novinare finski ministar za pitanja EU Tytti Tuppurainen, u Luksemburgu nakon sastanka ministara spoljnih poslova EU.\nOdlazeći Komesar EU za proširenje, Johannes Hahn, rekao je da ovo nije momenat slave za Evropu, misleći na sastanak Saveta za opšta pitanja. Dodao je da je većina zemalja članica podržala preporuku za početak pregovora sa ove cdve zemlje.\n“Nema sumnje da će svako dalje odlaganje naneti štetu našem kredibilitetu na zapadnom Balkanu i takođe našim ambicijama da postanemo jak globalni igrač,” istakao je Hahn.\nTri države, Francuska, Nemačka i Italija, bile su protiv poslednjeg predloga da se dve zemlje “razdvoje” i da se pregovori počnu prvo sa Severnom Makedonijom.\nFrancuska je bila protiv jer ne želi da više zemalja bude prihvaćeno pre nego što se proces pregovora ne reformiše, dok su Nemačka i Italija bile zabrinute da bi Albanija mogla biti “beskrajno” zaglavljena u čekaonici EU ako pregovori počnu samo da Severnom Makedonijom./ibna


Jović: Nova Srbija će izaći na izbore da bi odmogla Vučiću VIDEO | VRANJENEWS\nJović: Nova Srbija će izaći na izbore da bi odmogla Vučiću VIDEO\n14.10.2019 11:42 » 12:49\nMirko Jović. Foto VranjeNews\nNova Srbija će na naredne parlamentarne i lokalne izbore u Srbiji izaći najverovatnije samostalno, ili u koaliciji sa užim krugom partija, izjavio je u Vranju predsednik Izvšnog odbora te stranke Mirko Jović.\nOn je, obilazeći lokalni odbor novosrbijanaca, kazao da je motiv ove partije za učešće u izbornom procesu "namera da se aktuelnoj vlasti ne dozvoli da bez takmaca na izborima obezbedi sebi još četiri godine vlasti".\n- Sve su najave da Aleksandar Vučić ove izbore pravi da bi obezbedio dvotrećinsku većinu u skupštini Serbije.\nJa pitam, da li bismo mi njemu bojkotom pomogli da to učini ili ga izlaskom na izbore sprečavamo u toj nameri?\nMislim da svi oni koji će bojkotovati izbore u stvari pomažu Vučiću - rekao je Jović u Vranju.\nJović je kazao da bi se bojkotom smanjio ukupan broj izašlih na izbore, te da bi SNS, standardnim brojem svojih glasača,u tom slučaju osvojio veći procenat vlasti.\n- Takođe bi se smanjo i stepen kontrole izbornog procesa.\nNaš predsednik Velimir Ilić je već više puta rekao, a i ja ponavljam - kada ćemo mi imati ovako lošu vlast kao što je ova sada.\nAko protiv nje nemamo argumente, ako nismo u stanju da se pobunimo, da izađemo sa boljim programima, ljudima i idejama, pa protiv koje ćemo imati - rekao je Jović.\nJović ima teoriju da Aleksandar Vučić još uvek nema dvotrećinsku podršku i zbog ljudi koji su ušli u SNS zbog Tomislava Nikolića, bivšeg lidera naprednjaka i predsednika Srbije, ali i zbog nedovoljne podrške socijalista ideji priznanja nezavisnog Kosova.\n- Oni verovatno ne bi glasali za takvu promenu Ustava i potpisivanje sporazuma sa Kosovom - rekao je Jović.\nZa predizborne koalicije, kako je kazao Jović, zasad u obzir dolaze DSS i Zdrava Srbija Milana Stamatovića, gradonačelnika Čajetine, ali su mogući i drugi predizborni sporazumi.


Tadiću se klanja Evropa, dvojica Filipa u životnoj formi NOVA portal\nFudbal Autor:Nebojša Todorović22. feb. 202113:36\nDušan Tadić obeležio je u dresu Ajaksa vikend za nama, nije izostao ni novi pogodak Dušana Vlahovića, opet je zablistao Filip Kostić, a Filip Mladenović igra u životnoj formi.\nUvod u vikend bio je novi pogodak Vlahovića, sada u ubedljivoj pobedi Fjorentine od 3:0 protiv Specije.\nReprezentativnom napadaču to je bio 9. gol u Seriji A ove sezone, a upisao je i asistenciju u važnom trijumfu.\nIbišević o vređanju Ibre: Mene su Nemci zvali „jugošajze“\nPankov za Nova.rs: Pavkov me izvukao, „pobićemo“ se u Milanu\nStandardan u timu Fjorentine bio je i štoper Nikola Milenković, i obojica su odigrala ceo meč na svom terenu.\nTorino je odneo važne bodove u borbi za opstanak, slavio je takođe u petak na gostovanju Kaljariju (1:0), a Saša Lukić je na terenu proveo 78 minuta uz žuti karton.\nU La Ligi je Nemanja Maksimović (igrao do 88. minuta) sa Hetafeom bio na pragu osvajanja boda u Sevilji protiv Betisa, ali domaćin je slavio u finišu meča (1:0).\nGolman Marko Dmitrović nije mogao da spreči minimalan poraz Eibara u Elčeu (1:0). Nemanja Gudelj sa Seviljom ovog ponedeljka (21) gostuje Osasuni, za kraj 24. kola Primere.\nSubotu je obeležio fenomenalni Filip Mladenović koji je sa Legijom deklasirao Vislu Plok (5:2), a reprezentativni levi bek postigao je dva gola i zabeležio asistenciju. Bivši defanzivac Crvene zvezde definitivno se nalazi u životnoj formi, sa pet pogodaka i osam asistencija u dosadašnjem delu poljskog šampionata gura Legiju ka naslovu prvaka.\nI Filip Kostić igra sezonu iz snova, sa Ajntrahtom ruši sve iz kola u kolo, pa je pao čak i Bajern – 2:1.\nKragujevčanin je blistao u Frankfurtu za trijumf protiv nemačkog i evropskog šampiona, uz 10. asistenciju ove sezone u Bundesligi. Starter u Ajntrahtu bio je i drugi srpski reprezentativac Luka Jović, koji je igrao do 68. minuta.\nDebakl Šalkea u rurskom derbiju sa Borusijom Dortmund (0:4) propustio je Matija Nastasić zbog povrede, a istim rezultatom Hofenhajm je deklasirao Verder, za koji je Miloš Veljković odigrao prvo poluvreme.\nDomaći tim je slavio bez povređenog Mijata Gaćinovića.\nPoraz je pretrpela i Herta kod kuće od Lajpciga sa 0:3, a Nemanja Radonjić igrao je poslednjih pola sata za domaćina iz Berlina.\nU francuskom prvenstvu, Predrag Rajković je sa svojim Remsom izborio vredan bod na teškom gostovanju u Sent Etjenu (1:1), a i Stefan Mitrović (igrao ceo meč, dobio žuti karton) je sa Strazburom uzeo bod protiv Anžea u duelu bez pogodaka.\nMihailo Ristić je zbog povrede propustio pobedu Monpeljea nad Renom 2:1.\nNedelju je obeležio čudesni Dušan Tadić. Kapiten Ajaksa bio je trostruki asistent u pobedi holandskog velikana protiv Sparte iz Roterdama (4:2).\nTako je „desetka“ Srbije došla do cifre od po 15 golova i asistencija ove sezone u dresu mašinerije iz Amsterdama.\nU Seriji A, Lacio je ostvario minimalnu pobedu u neizvesnom meču sa Sampdorijom (1:0), a ponovo je asistent bio Sergej Milinković-Savić, koji je odigrao svih 90 minuta.\nDarko Lazović je takođe odigrao ceo meč za Veronu, koja je odnela bod sa gostovanja Đenoi rezultatom 2:2, a strelac za goste bio je i mladi reprezentativac Ivan Ilić, zamenjen osam minuta pre kraja.\nSasuolo sa Filipom Đuričićem u sastavu (igrao do 71. minuta) remizirao je 1:1 sa Bolonjom Siniše Mihajlovića.\nNa Apeninima je i Nikola Maksimović (zamenjen u 78. minutu) gostovao sa Napolijem u Bergamu, a Atalanta je ubedljivo slavila – 4:2.\nRadovali su se i fudbaleri Intera u milanskom derbiju, i to rezultatom 3:0 protiv gradskog rivala, što je Aleksandar Kolarov, već po navici, ispratio sa klupe nero-azura.\nU poslednjem meču 25. kola Premijer lige mogao bi da nastupi Luka Milivojević, čiji Kristal Palas gostuje Brajtonu ovog ponedeljka od 21 čas. Aleksandar Mitrović propustio je pobedu Fulama nad Šefild junajtedom (1:0) zbog korone.\nDušan TadićFilip KostićFilip MladenovićFudbalska reprezentacija SrbijeLige peticeSrbi u Evropisrpski fudbal


Odlična zabava i vatromet na trećoj „ProAkciji“ na Adi Ciganliji - Izazov\nOdlična zabava i vatromet na trećoj „ProAkciji“ na Adi Ciganliji\nNovi magazin 19. juna 2017. 16:10\nBeograd, 19. jun 2017– Treću po redu manifestaciju „ProAkcija“, koja je održana na beogradskoj Adi Ciganliji, posetilo je više hiljadaljubitelja odlične muzike, zabave i pozitivnih vibracija. Ovaj jedinstveni porodični događaj, ponudio je svim posetiocima niz zanimljivih sadržaja, od edukativnih radionica o zaštiti životne sredine, preko raznovrsnog muzičkog programa, sve do spektakularnog vatrometa nad Savskim jezerom.\nProgram je, na veliku radost najmlađih, započeo magičnim nastupom hora Čarolija. Po završetku njihovog nastupa, mesto na bini preuzeo je bend Perpetuum mobile, koji suplesnim hitovima i klupskim haus zvukom zabavili brojne posetioce i učinili da se čitavom Adom Ciganlijom proširi zvuk dobrih vibracija.\nVeliku pažnju privukla je i EKO radionica i flota automobila na struju ProCredit banke. Za sam kraj, prisutni su imali priliku da uživaju u spektakularnom muzičkom vatrometu, kada je nebo zasijalo u raznovrsnim bojama i od ove manifestacije napravilo još jedan nezaboravni događaj za celu porodicu.\n„ProAkcija“ je događaj koji ProCredit banka već tradicionalno organizuje, u želji da sa svojim zaposlenima, prijateljima, klijentima i partnerima obeležimo još jednu godišnjicu uspešnog poslovanja u Srbiji. Tokom poslednjih godinu dana naša banka je značajno modernizovala svoje poslovanje putem online kanala za bankarske usluge.Transformisali smo svoje ekspoziture ulaganjem od preko 3 miliona evra u Zone 24/7i time podigli kvalitet usluge na viši nivo.\nVeć više od 15 godina nastavljamo da budemo strateški orijentisani ka malim i srednjim preduzećima u Srbiji, kao i ka razvoju i podršci poljoprivrede, gde sa ponosom možemo da kažemo da je svaki drugi poljoprivredni kredit u Srbiji pozajmica koju je odobrila naša banka”, istakla jeMirjana Mitrović, izvršni direktor ProCredit banke.\nPo njenim rečima, ProCredit banka je i ovogodišnjom manifestacijom želela da potvrdi svoju posvećenost društveno odgovornim projektima, kao i brizi o zaštiti životne sredine.\nIz tog razloga, na jučerašnjoj „ProAkciji“ su prikazani i električni automobili koje je ProCredit banka nabavila kao prva finansijska institucija u Srbiji, a za sve posetioce su organizovane Eko i Edu radionice na kojima su svi mogli da se upoznaju sa najnovijim uslugama banke, važnošću štednje i brojnim ekološkim rešenjima koje je ProCredit banka implementirala u svom poslovanju, kao i da učešćem u zanimljivim kvizovima osvoje vredne nagrade.