U strategiji MSP u fokusu digitalizacija i zelena agenda\nTanjug 10. juna 2022. 12:51\nBEOGRAD – U Privrednoj komori Srbije danas je počeo dijalog predstavnika države i privrednika o novoj Strategiji razvoja malih i srednjih preduzeća i preduzetnika za period od 2023. do 2027. godine.\nDržavni sekretar Ministarstva privrede, koji i vodi radnu grupu za izradu ove strategije, Milan Ljušić za Tanjug je izjavio da će u izradi ovog dokumenta najviše pažnje biti posvećeno digitalizaciji i zelenoj agendi.\n„Radićemo na tome da malim i srednjim preduzećima približimo ciljeve koje ćemo kao Ministarstvo privrede sprovoditi u narednih pet godina. Posebno ćemo povesti računa da pored finansijske podrške koju ćemo pružiti ovom sektoru, da malim i srednjim preduzećima budemo i konsultantska podrška i da im pomognemo da se izbore sa krizama sa kojima se budu suočavala kao što je aktuelna kriza“, rekao je Ljušić.\nIstakao je da su rezultati sprovođenja prethodne strategije koja se odnosila na period od 2015. do 2020. godine veoma dobri, naročito kada se zna da je u tom periodu bila i jedna kovid godina, jer je u tih pet godina zabeležen porast broja malih i srednjih preduzeća za 78.000 kao i broja zaposlenih.\nDirektor Sektora za strateške analize, usluge i internacionalizaciju pri Privrednoj komori Srbije (PKS) Mihailo Vesović je istakao da država ne zna uvek šta je dobro za privredu a da privreda ne zna uvek kako država funkcioniše, ima li novca i nekada bi htela da se stvari dramaticno menjaju što uvek nije moguće i da su zato važni razgovori ovog tipa.\n„Kada se strategija donosi kroz javno-privatni dijalog obezbeđuje se da bude realna i prihvatljiva. Ona s jedne strane odslikava stanje i želje privrede, a s druge strane država kroz ovaj proces treba da objasni privrednicima da ne mogu da očekuju nemoguće“, pojasnio je Vesović.\nPrema njegovim rečima, nakon usvajanja dokumenta bi trebalo u razumnom vremenskom periodu a najmanje jednom godišnje razgovarati o tome šta se promenilo, da li su postignuti neki efekti, jesu li se promenile globalne okolnosti i može li država to da isprati.\n„Suština ovih razgovora je da svi privrednici neće imati iste stavove ali da treba da ih iznesu. Drago mi je da je Privredna komora Srbije partner u ovom procesu i razgovori bi trebalo da se obave na teritoriji cele Srbije“, rekao je Vesović i pozvao privrednike da iskoriste regionalne Privredne komore i uključe se u dijalog.\nDirektorka Sektora preduzetništva Privredne komore Srbije Branislava Simanić za Tanjug je rekla da je cilj današnjeg i budućih skupova na ovu temu da se čuje glas privrednika i malih i srednjih preduzeća a njih u Srbiji ima više od 280.000.\n„Cilj razgovora i donošenja strategije jeste smanjenje fiskalnih nameta privredi i unapređenje ambijenta poslovanja u našoj zemlji“, navela je Simanić.\nDa su fiskalni nameti problem preduzetnicima smatra i predsednik Udruženja preduzetnika Zrenjanina i predsednik Parlamenta preduzetnika PKS Miroslav Đurić.\nOn je za Tanjug rekao da fiskalnih i parafiskalnih nameta ima više od 100 i da bi preduzetnicima koji osnivaju radnje, od velike pomoći bili stimulansi, kao i poreske olakšice.\n„Veoma je malo bespovratnih sredstava, pojavljuju se tu i tamo neki fondovi a sve ostalo su krediti. Teški su i uslovi poslovanja, male radnje su ugrožene a naročito zanatstvo i nema više ni škola za zanate“, naveo je Đurić.\nIstakao je da je veoma važno što su država i Privredna komora prepoznale ovaj sektor sa više od 280.000 preduzetnika i oko 400.000 zaposlenih.\n„Dobro je što će do jeseni moći da se čuje glas preduzetnika i da se pokuša izaći u susret njihovim potrebama. Takođe i da se kroz izradu Zakona o zanatstvu i preduzetništvu, kakav imaju sve zemlje u regionu, reši dosta stvari koje muče preduzetnike“, smatra on.\nRukovodilac GIZ Projekta za razvoj privatnog sektora Tomislav Knežević je naveo da GIZ podrža izradu nekoliko strateških dokumenata u Srbiji i ocenio da Strategija za razvoj malih i srednjih preduzeća i preduzetnika mora da odgovori na sve izazove koje su donele krize i globalni trendovi poslednjih godina i meseci.\n„Tu postoje i neke šanse za MSP, možda su se otvorile neke niše u kojima naša preduzeća imaju svoju šansu. Ono što je definitivno jedan od globalnih izazova i dalje je digitalna transformacija, gde je Srbija otišla najdalje. Drugi izazov je malo noviji a to je zelena transformacija koja sigurno nije pitanje budućnosti nego već sada stavlja nasa preduzeća pred izazove“, istakao je Knežević.\nStrategija bi trebalo da se donese do kraja ove godine a predviđeno je da se rasprave slične današnjoj, održe i u drugim delovima Srbije.\nTrgovinski deficit SAD smanjen u maju za 2,2%, na 104 mlrd $\nKarneval uoči Berry festivala sutra u Beogradu


Matic: Ucesce na izlozbi u Dubaiju, nova sansa za razvoj Srbi\nTanjug 1. oktobra 2021. 17:19\nDUBAI – Ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić izjavila je danas da je za Srbiju velika privilegija što je deo prve Svetske izložbe „EXPO 2020“ u regionu Bliskog Istoka, Afrike i Južne Azije i što će potencijalnim partnerima iz celog sveta predstaviti tehnološke inovacije i dostignuća, turistički potencijal i privredne i poslovne prilike.\nMatić je na otvaranju Paviljona Srbije na izložbi u Dubaiju, kojem je prisustvovao i predsednik Aleksandar Vučić, rekla da će naša zemlja na toj manifestaciji predstaviti i talentovane ljude, umetnike, naučnike i sve koji svojim radom doprinose napretku čovečanstva i opstanku „naše već ugrožene civilizacije“.\n„Naš nastup na ovoj izložbi imaće za cilj da opravda očekivanja i da pruži doprinos jedinstvenom događaju istorijskog formata“, poručila je Matić.\nČestitala je domaćinima na spektakularnoj ceremoniji otvaranja koja je, kako kaže, u četvrtak ostavila bez daha sve prisutne zvanice i ispisala novu stranicu istorije svetskih izložbi.\nMatić je naglasila da su prijateljski odnosi Srbije i UAE utemeljeni u dugogodišnjoj, plodnoj političkoj i ekonomskoj saradnji, kao i da bliskost dve zemlje potvrđuje i to što je, kako kaže, Srbija u grupi privilegovanih zemalja koje imaju svoj paviljon na jednoj od najprominentnijih lokacija izložbe i što će sa površinom od gotovo 2000 kvadratnih metara biti jedan od dominantnijih paviljona.\nIstakla je da je cilj da se predstavljanjem na toj izložbi otvore nove šanse za razvoj Srbije kroz, kako kaže, umrežavanje sa ključnim akterima svetske biznis zajednice, kao i da se naša zemlja prezentuje kao stabilna investiciona destinacija.\nKako je rekla, Srbija je pod rukovodstvom predsednika Vučića i uz ogroman i predan rad premijerke Ane Brnabić postala prepoznatljiva kao najbrže rastuća ekonomija Zapadnog Balkana, prva po direktnim stranim investicijama u Evropi, ali i među prvima u svetu po razvoju IT sektora i lider u regionu kada je reč o digitalizaciji.\nMatić je navela je da je Srbija postala zemlja sa najstabilnijom fiskalnom politikom u poslednjih nekoliko decenija, koja je zahvaljujući viziji predsednika Vučića, donela zemlji nezapamćenu ekspanziju infrastrukturnih, tehnoloških projekata i investicija koji, kako je rekla, menjaju imidž Srbije u svetu, ali i svest građana o vrednostima i potencijalima svoje zemlje.\n„Upravo zbog toga, svetu želimo da približimo modernu Srbiju, digitalnu Srbiju koja je prirodni naslednik inovativnosti i izuzetnosti stare Vinčanske civilizacije i njene bogate zaostavštine, i to ćemo učiniti kroz temu “Srbija stvara ideje – inspirisani prošlošću, kreiramo budućnost“, kazala je ministarka.\nZahvalila je\tpredsedniku Vučiću, premijerki Brnabić i njenom kabinetu, Nacionalnoj platformi „Srbija stvara“, kao i partnerima iz UAE i generalnoj direktorki Svetske izložbe Rim Al Hašimi na podršci učešću naše zemlje na događaju u Dubaiju i izgradnju Paviljona Srbije.\nMatić je predsedniku Vučiću posebno zahvalila na tome što je, kako kaže, uprkos svemu odvojio vreme da dođe na otvaranje Paviljona i svojim prisustvom ukazao čast, ali i pružio dodatnu podršku timu Srbije u Dubaiju.


Četiri niške škole dobile donaciju kompanije Zumtobel Group-bolje osvetljene fiskulturne sale - Klerp\nČetiri niške škole dobile donaciju kompanije Zumtobel Group-bolje osvetljene fiskulturne sale\nDa je saradnja Grada Niša-Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj i projekte i kompanije Zumtobel Group i više nego dobra od trenutka kada je „Mercedes u industriji osvetljenja“, austrijski Zumtobel započeo izgradnju svoje prve fabrike u Srbiji, svedoči i činjenica da je ova kompanija, u više navrata, pokazala da je istinski partner Grada i da se lokalna samouprava na nju može osloniti onda kada je potrebno.\nZahvaljujući ovoj kompaniji četiri niške škole: Gimnazije Bora Stanković i Svetozar Marković, kao i Osnovne škole Vožd Karađorđe i Dušan Radović imaju savremeno, led osvetljenje u svojim fiskulturnim salama-donacija Zumtobel-a. Ova kompanija poklonila je instalacije i postavku novih reflektora i sijalica u salama u kojima se izvodi nastava iz predmeta Fizičko vaspitanje, ali koje često služe i kao mesto održavanja svih školskih manifestacija.\nKancelarija za lokalni ekonomski razvoj i projekte Grada Niša zahvaljuje svojim prijateljima i partnerima iz kompanije Zumtobel Group na značajnoj donaciji, ali i na tome što pomno prate koje su potrebe lokalne samouprave i spremni su da pomognu. Grad Niš-Kancelarija za lokalni razvoj i projekte izuzetno ceni visok stepen društvene odgovornosti koju pokazujete, uverena da će se ovakvi i slični humani poduhvati vaše kompanije nastaviti i u narednom periodu.\nNajava međunarodnog tendera za Projekat otpadnih voda u Nišu\nCoca-Cola poslovni sistem u Srbiji donirao Gradu Nišu dečje igralište u Niškoj tvrđavi\nPredlog mera protiv epidemije COVID – 19


Savjet ministara: Za FBiH 62 odsto međunarodne pomoći, za RS 38 odsto - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Politika > Savjet ministara: Za FBiH 62 odsto međunarodne pomoći, za RS 38 odsto\n16. Aprila 2020. Istinito465Leave a Comment on Savjet ministara: Za FBiH 62 odsto međunarodne pomoći, za RS 38 odsto\nSavjet ministara BiH, na prijedlog Ministarstva bezbjednosti, donio je Odluku o principima raspodjele materijalne i finansijske međunarodne pomoći za zaštitu i spasavanje.\n“Prema Odluci, međunarodna pomoć za zaštitu i spasavanje se dijeli po principu utvrđenom u procentima 62 odsto za FBiH, 38 odsto za RS, te po 0,5 odsto ove pomoći FBiH i RS dodjeljuju Brčko Distriktu BiH”, navedeno je u saopštenju nakon sjednice Savjeta ministara BiH.\nKako se pojašnjava u saopštenju, u skladu sa ovom odlukom, federalni dio pomoći biće raspoređen u jednakom omjeru na FBiH i 10 kantona, i to po 50 odsto.\n“Raspodjelu međunarodne pomoći za zaštitu i spasavanje prema utvrđenim procentima vršiće Savjet ministara BiH, a na prijedlog Koordinacionog tijela Bosne i Hercegovine za zaštitu i spasavanje”, navedeno je u saopštenju.\nSavjet ministara BiH je, na prijedlog Ministarstva civilnih poslova, donio je Odluku o dopunama Odluke o oslobađanju od obračuna i plaćanja indirektnih poreza i povratu već plaćenih indirektnih poreza na opremu i sredstva donirana od strane domaćih i međunarodnih subjekata za potrebe prevencije, suzbijanja i otklanjanja epidemije prouzrokovane virusom korona (Kovid – 19).\n“Ovom dopunom Odluke od obračuna i plaćanja indirektnih poreza oslobađaju se lijekovi i sanitarna vozila”, stoji u saopštenju.\nTakođe, Savjet ministara BiH usvojio je Informaciju o Inicijativi za korištenje instrumenta Makrofinansijske podrške Evropske komisije BiH i dao saglasnost da BiH pristupi ovoj inicijativi.\nSavjet ministara BiH je saopštio da je saglasan sa pismom koje je predsjedavajući Savjeta ministara, radi rokova koje je definisala Evropska komisija i potrebe za hitnošću u postupanju, uputio Evropskoj komisiji – Direktoratu za ekonomske i finansijske poslove o namjeri i interesu BiH za korištenje Makrofinansijske podrške Evropske komisije BiH.\n“Radi se o kreditnim sredstvima sa povoljnom kamatnom stopom, a osnovni preduslov za njihovo korištenje je zaključen aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom. Iznos, tranše i uslovi kredita biće dogovoreni u narednom periodu”, pojašnjeno je u saopštenju.\nSavjet ministra BiH usvojio je i Informaciju Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa o stanju i aktivnostima u vezi sa problematikom odlaganja radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Čerkezovac, Trgovska gora, opština Dvor, Republika Hrvatska.\n“Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa pripremiće i Savjetu ministara BiH na usvajanje dostaviti Prijedlog odluke o imenovanju koordinacionog tijela za problematiku odlaganja radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva na lokaciji Trgovske gore”, navedeno je u saopštenju.\nMinistarstvo spoljnih poslova intenziviraće diplomatske aktivnosti kako bi se sprječili pokušaji da centar za zbrinjavanje radioaktivnog otpada bude lociran na padinama Trgovske gore, pojašnjavaju u saopštenju.\n“Izgradnja odlagališta na Trgovskoj gori, suprotno Espoo konvenciji i drugim međunarodnim aktima koje su potpisale BiH i Hrvatska, mogla bi ugroziti 250.000 stanovnika u 13 opština u slijevu rijeke Une i imala bi izrazito negativan uticaj na životnu sredinu u BiH. Istovremeno, predstavlja ozbiljan bezbjednosni problem, s obzirom da je riječ o vrlo trusnom području”, navedeno je u saopštenju Savjeta ministara BiH.\nSavjet ministara BiH utvrdio je Prijedlog zakona o privremenim mjerama u radu pravosudnih i drugih organa BiH za vrijeme stanja prirodne ili druge nesreće, koji će Ministarstvo pravde dostaviti Parlamentarnoj skupštini BiH na razmatranje po hitnoj proceduri.\nTagged istinito korona pomoc raspodjela savjet ministara sredstva\nBez posla u FBiH ostalo više od 27.000 ljudi


Najava mečeva 16.kola Prve lige Srbije\nMečevi 16.kola Prve lige Srbije u sezoni 2019/20 na programu su od petka do ponedeljka, a u nastavku su parovi i termini susreta.\nZEMUN – METALAC (petak 25.oktobar, 13:30 časova)\nBeogradski Zemun u okviru 16.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Gornjeg Milanovca, ekipu Metalca. Domaćini su ove sezone ostvarili tri pobede, uz četiri remija i osam poraza, pa sa 13 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 15.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao domaćini podelili bodove sa ekipom Radničkog 1923, a rezultat je bio 0:0. Gosti su ove sezone ostvarili osam pobeda, uz dva remija i pet poraza, pa sa 26 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 2.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao gosti poraženi u duelu sa ekipom Novog Pazara, a rezultat je bio 2:1. Meč je zakazan za petak 25.oktobar, sa početkom u 13:30 časova.\nBUDUĆNOST – OFK ŽARKOVO (subota 26.oktobar, 13:30 časova)\nDobanovačka Budućnost u okviru 16.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Beograda, ekipu OFK Žarkovo. Domaćini su ove sezone ostvarili samo jednu pobedu, uz četiri remija i deset poraza, pa sa 7 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju poslednje 16.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao domaćini poraženi u duelu sa ekipom Zlatibora, a rezultat je bio 1:2 Gosti su ove sezone ostvarili četiri pobede, uz šest remija i pet poraza, pa sa 18 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 12.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao gosti podelili bodove sa ekipom Kolubare, a rezultat je bio 0:0. Meč je zakazan za subotu 26.oktobar, sa početkom u 13:30 časova.\nRADNIČKI PIROT – RADNIČKI 1923 (subota 26.oktobar, 13:30 časova)\nPirotski Radnički u okviru 16.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Kragujevca, ekipu Radničkog 1923. Domaćini su ove sezone ostvarili šest pobeda, uz tri remija i šest poraza, pa sa 21 bodom na svom kontu trenutno zauzimaju 8.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao domaćini savladali ekipu OFK Bačka, a rezultat je bio 3:0. Gosti su ove sezone ostvarili pet pobeda, uz četiri remija i šest poraza, pa sa 19 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 11.mesto na tabeli. U sredu su u zaostalom meču 13.kola kao gosti savladali ekipu Grafičara, a rezultat je bio 0:2. Meč je zakazan za subotu 26.oktobar, sa početkom u 13:30 časova.\nSMEDEREVO 1924 – DINAMO (subota 26.oktobar, 13:30 časova)\nEkipa Smedereva 1924 iz istoimenog grada u okviru 16.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Vranja, ekipu Dinama. Domaćini su ove sezone ostvarili sedam pobeda, uz jedan remi i sedam poraza, pa sa 22 boda na svom kontu trenutno zauzimaju 7.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao gosti podelili bodove sa ekipom Trajala, a rezultat je bio 0:0. Gosti su ove sezone ostvarili šest pobeda, uz pet remija i četiri poraza, pa sa 23 boda na svom kontu trenutno zauzimaju 6.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao gosti poraženi u duelu sa ekipom Kabela, a rezultat je bio 1:0. Meč je zakazan za subotu 26.oktobar, sa početkom u 13:30 časova.\nKABEL – OFK BAČKA (nedelja 27.oktobar, 13:30 časova)\nNovosadski Kabel u okviru 16.kola Prve lige Srbije na Slanoj bari dočekuje goste iz Bačke Palanke, ekipu OFK Bačka. Domaćini su ove sezone ostvarili sedam pobeda, uz pet remija i tri poraza, pa sa 26 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 3.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao domaćini savladali ekipu Dinama, a rezultat je bio 1:0. Gosti su ove sezone ostvarili šest pobeda, uz tri remija i šest poraza, pa sa 21 bodom na svom kontu trenutno zauzimaju 10.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao gosti poraženi u udelu sa ekipom Radničkog iz Pirota, a rezultat je bio 3:0. Meč je zakazan za nedelju 27.oktobar, sa početkom u 13:30 časova.\nKOLUBARA – TRAYAL (nedelja 27.oktobar, 17:00 časova)\nLazarevačka Kolubara u okviru 16.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Kruševca, ekipu Trajala. Domaćini su ove sezone ostvarili šest pobeda, uz tri remija i šest poraza, pa sa 21 bodom na svom kontu trenutno zauzimaju 9.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao domaćini podelili bodove sa ekipom OFK Žarkovo, a rezultat je bio 0:0. Gosti su ove sezone ostvarili tri pobede, uz osam remija i četiri poraza, pa sa 17 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 13.mesto na tabeli. U sredu su u zaostalom meču 13.kola kao domaćini poraženi u duelu sa ekipom Zlatibora, a rezultat je bio 1:2. Meč je zakazan za nedelju 27.oktobar, sa početkom u 17:00 časova.\nNOVI PAZAR – SINĐELIĆ (nedelja 27.oktobar, 18:00 časova)\nEkipa Novog Pazara iz istoimenog grada u okviru 16.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Beograda, ekipu Sinđelića. Domaćini su ove sezone ostvarili sedam pobeda, uz četiri remija i četiri poraza, pa sa 25 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 5.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao domaćini savladali ekipu Metalca, a rezultat je bio 2:1. Gosti su ove sezone ostvarili četiri pobede, uz četiri remija i sedam poraza, pa sa 16 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 14.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao gosti poraženi u duelu sa ekipom Grafičara, a rezultat je bio 1:0. Meč je zakazan za nedelju 27.oktobar, sa početkom u 18:00 časova.\nGRAFIČAR – ZLATIBOR (ponedeljak 28.oktobar, 13:30 časova)\nBeogradski Grafičar u okviru 16.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Čajetine, ekipu Zlatibora. Domaćini su ove sezone ostvarili sedam pobeda, uz pet remija i tri poraza, pa sa 26 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 1.mesto na tabeli. U sredu su u zaostalom meču 13.kola kao domaćini poraženi u duelu sa ekipom Radničkog 1923, a rezultat je bio 0:2. Gosti su ove sezone takođe ostvarili sedam pobeda, uz pet remija i tri poraza, pa sa 26 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 4.mesto na tabeli. U sredu su u zaostalom meču 13.kola kao gosti savladali ekipu Trajala, a rezultat je bio 1:2. Meč je zakazan za ponedeljak 28.oktobar, sa početkom u 13:30 časova.


Srbija aplicira za Fond solidarnosti EU | EurActiv Serbia\nSrbija će aplicirati za Fond solidarnosti EU kako bi dobila bespovratna sredstva za pokrivanje troškova nastalih tokom borbe protiv COVID-19. Posebna radna grupa Vlade Srbije, uspostavljena za pripremu aplikacije za Fond solidarnosti EU, kojoj je predsedavala ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović, održala je 4. juna sastanak na kojem je predstavljen prvi nacrt aplikacije.\nVlada Srbije je saopštila da će ministarka Joksimović 5. juna uputiti pismo komesaru za regionalnu politiku Elisi Fereira koja je ujedno i zadužena za upravljanje Fondom solidarnosti, sa opisom stanja i mera koje su preduzete s namerom da se spreči širenje korona virusa.\n"Slanjem pisma mi zapravo apliciramo za sredstva iz ovog Fonda namenjenih pokrivanju javnih troškova, a zatim ćemo do 24. juna dostaviti i kompletnu aplikaciju", rekla je ministarka.\nU prvom nacrtu aplikacije su opisani tok epidemije, mere i aktivnosti koje su preduzete kako bi se sprečilo širenje zaraze i predstavljeni su javni troškovi njihovog sprovođenja, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da u slučaju da Evropska komisija odobri podršku Republici Srbiji, tim sredstvima bi se pokrio deo ukupnih troškova koje je Srbija imala u periodu od četiri meseca od preduzimanja prvih mera protiv širenja COVID-19.\nSrbija će uputiti aplikaciju za Fond solidarnosti "kako bi dobila dodatnu bespovratnu podršku za pokrivanje troškova nastalih s namerom da se spreči širenje COVID-19, zaštite zdravstveni radnici, obezbede bolji uslovi za lečenje pacijenata i pruži pomoć ranjivim grupama", rekla je Joksimovićeva.\nMinistarka je dodala da je "mogućnost apliciranja za dodatna sredstva iz ovog Fonda još jedan dokaz solidarnost EU sa građanima Srbije i vrlo konkretna korist od procesa pristupanja EU".\nEvropska komisija će posle 24. juna pristupiti analizi i oceni prispelih prijava i doneti odluku o iznosu pomoći za svaku državu koja je podnela aplikaciju.\nFond solidarnosti EU predstavlja poseban instrument podrške EU državama članicama i državama u procesu pristupanja kako bi se podržali napori država u prevenciji i saniranju posledica prirodnih nepogoda i ugrožavanja javnog zdravlja.\nSrbija će za ova sredstva aplicirati pod istim uslovima kao i države članice EU, koje će takođe u najvećem broju aplicirati za sredstva iz ovog fonda.\nSrbija je bila korisnik Fonda solidarnosti tokom 2015. godine, sredstva su korišćena za saniranje štete nastale od poplava, a tom prilikom je obezbeđeno 60,2 miliona evra.


Philips MCM204 - mini linija: Mini i Mikro linije, Radio prijemnici: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Philips MCM204 - mini linija\nIzlazna snaga: 2 x 4 W RMS\nMuzička snaga: 2 x 8 W\nDigital Sound Control 4 režima\nDynamic Bass Boost - dubok i dramatičan bas\nZvučnik: 3.5-inčni woofer\nReprodukcija: CD , CD-R , CD-RW , MP3-CD , WMA-CD\nRepeat/one/all/program , Shuffle Play , 20-Track Programmable\nKasetofon - elektronska kontrola brzine - reprodukcija i snimanje, automatsko zaustavljanje\nDirektna reprodukcija sa USB porta\nKontrola reprodukcije sa USB porta: Play/Pause , Stop , Previous/Next , Fast Backward/Fast Forward , Program Play , Repeat , Shuffle\nMemorisanje do 40 radio stanica\nAlarmi: CD Alarm, Radio Alarm, Sleep timer\nSat na glavnom display-u\nLinija: 14.6 x 22.8 x 21.6 cm\nZvučnici: 14.6 x 22.8 x 16.0 cm\nObezbeđeno uputstvo za upotrebu, održavanje i garancija koja važi 12 meseci\nOpis proizvoda: Philips MCM204 - mini linija\nElegantna, kvalitetna muzička mini linija sa USB portom, 2 x 4 W RMS i 2 x 8 W muzičke snage. Philips MCM204 poseduje i Dynamic Bass Boost uz čiju pomoć bas postaje dublji i znatno dramatičniji.\nPhilips MCM204 dolazi sa kasetofonom za reprodukciju i snimanje i FM radio prijemnikom sa mogućnošću memorisanja do 40 omiljenih stanica. Pored standardnih funkcija ova mini linija poseduje i časovnik koji omogućava izbor alarma: CD Alarm, Radio Alarm, Sleep timer.\nZa uređaj je obezbeđeno uputstvo za upotrebu i garancija koja važi 12 meseci.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 3380\nSifra 3380, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 3380, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Dan žena obeležen debatom o ekonomskom položaju samohranih majki\nCivilno društvo, Aktivnosti, Državna uprava, EU, Direktor, Saopštenja | 08.03.2019\nSamohrane majke prepoznate su kao jedna od najugroženijih društvenih grupa, jedan je od zaključaka debate “Žena, Majka, Lavica”, koja je održana u EU info Centru u Beogradu povodom Međunarodnog dana žena. Učesnici su se saglasili da je za poboljšanje opšteg statusa žena u Srbiji neophodna saradnja vladinog, nevladinog i privatnog sektora.\nTokom debate prikazan je kratak snimak o grupi samohranih majki iz Babušnice, koja je uspela da pokrene organsku poljoprivrednu proizvodnju, a sada čak imaju i svoje završne proizvode. Njihova predstavnica Miljana Rančić kaže da im je puno pomogla obuka u okviru projekta “Zajedno za uspeh”, koji su realizovali zajedno sa fondacijom “Ana i Vlade Divac”, uz finansiranje Evropske unije. Projektna menadžerka fondacije Ivona Gvozdenović kaže da su takve žene pravi heroji.\n“Zabrinjavajući podatak je da 36 posto porodica sa jednim roditeljem žive ispod granice siromaštva. Nastavljamo da radimo na ekonomskom osnaživanju. Organizujemo treninge i senzibilišemo probleme sa kojima se suočavaju”, kaže Gvozdenović, i dodaje da su ti problem mnogo vidljiviji van gradskih sredina, gde se žene dodatno suočavaju sa stigmom.\nTokom diskusije pomenut je još jedan pozitivan primer, odnosno potpisivanje zajedničkog dokumenta Alijanse za rodnu ravnopravnost, koju čine neke od najvećih domaćih kompanija, uz podršku Ambasade Švedske. Tim dokumentom potpisanim na Kopaonik Biznis Forumu, poslodavci su se obavezali na širenje inkluzivne kulture u kojoj su žene i muškarci ravnopravno cenjeni zbog svog jedinstvenog doprinosa na poslu, u društvu i u porodici.\nEU pruža podršku u ovoj oblasti nizom programa i projekata, kaže zamenica šefa Delegacije EU u Srbiji Matea Norčič Štamcar.\n„Put je složen, traži političku volju, koordinaciju i puno rada. Evropska unija pomaže, sve to je politika malih koraka. Prvenstveno je važno rešiti pitanje porodiljskog odsustva,“ ukazuje Norčič Štimcar, nadovezujući se na podatak iz mini dokumentarca moderatorke Vesne Damjanić, da je u Portugalu taj preiod zagarantovan na 6 nedelja. To pokazuje i da postoje razlike i među zemljama članicama u pogledu prava žena, smatra zamenica šefa Delegacije EU.\nPodseća da je Srbija jedina zemlja van Unije koja ima indeks rodne ravnopravnosti, i da bi po njemu bila 22. na skali koja uključuje i EU države. Srbija je ostala rangirana na istom mestu kao i prethodne godine, najveći problem su zaostatak u platama i vremenu posvećenom porodici, ali je poseban napredak ostvaren u prisustvu žena na mestima odlučivanja, ističe Norčič Štamcar.\nDirektor Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom Žarko Stepanović kaže da je bitno da broj žena koje učestvuju procesima raste, i to je trend u ovom momentu, iako „ne ide onoliko brzo koliko bismo želeli“.\n„Nevladin sektor može da ima proaktivan uticaj pre svega kroz uticaj na zakonodavnu inicijativu. Tako se najbolje može uticati na rodnu ravnopravnost, iznošenjem stava, koji značajno utiče i koji se uvažava“, istakao je Stepanović.\nOn je prisutne, kao i sve druge pojedince i organizacije pozvao da se priključe diskusijama oko krovnog zakona o rodnoj ravnopravnosti, za koji je najavljeno da će biti usvojen do kraja godine, kao i Akcionom planu za primenu Strategije za rodnu ravnopravnost za 2019. i 2020. godinu. Međunarodni dan žena su različitim aktivnostima obeležili i EU Info Point-i u Novom Sadu i Nišu.\nVideo sa događaja pogledajte OVDE.


VEĆA ODGOVORNOST SUDIJA I TUŽILACA\nMinistar pravde i državne uprave Nikola Selaković sastao se sa izvestiocem Evropskog parlamenta za Srbiju gospodinom Jelkom Kacinom. Glavne teme sastanka bile su dosadašnji rezultati rada ministarstva, kao i budući planovi koji u velikoj meri utiču na evropski pravac Srbije.\nMinistar Selaković je obavestio gospodina Kacina o svojoj nedavnoj poseti Briselu i o sastanku sa evropskom komesarkom za pravosuđe Vivijan Redvik, koja je dala podršku procesu reforme koji vodi Ministarstvo pravde i državne uprave u poslednjih sedam meseci.\nU razgovoru sa gospodinom Kacinom, ministar Selaković je istakao da je ministarstvo zaduženo za izradu tri nacionalne strategije – reformu pravosuđa, borbu protiv korupcije i reformu javne uprave koje su od velike važnosti za proces evrointegracija. Radni tekst Strategije za borbu protiv korupcije i Strategije za reformu provosuđa u martu će ući u skupštinsku proceduru, naglasio je ministar. Selaković je informisao Kacina da je ministarstvo imalo dosta intenzivnu zakonodavnu aktivnost u proteklom periodu, i da će se u martu u Narodnoj skupštini naći i set vrlo važnih zakona, čiji veći broj direktno utiče na formiranje nove mreže osnovnih sudova.\nGospodin Kacin je podržao aktivnosti ministarstva, ali je istakao da je pravosuđe u Srbiji opterećeno brojnim problemima koje je potrebno rešavati na sistemski način. On je posebno istakao da i nosioci pravosudne funkcije moraju odgovarati za svoje postupke ukoliko nisu ispoštovali zakon ili nisu vodili postupak u skladu sa relevantnim činjenicama i dokazima.\nS tim u vezi, ministar Selaković je naglasio da je jedan od prioriteta donošenje Pravilnika o disciplinskoj odgovornosti sudija i tužilaca, formiranje disciplinske komisije, kao i jačanje uloge disciplinskog tužioca. „Izmenama i dopunama Zakona o sudijama i Zakona o javnim tužilaštvima produžava se rok zastarevanja slučajeva protiv sudija i tužilaca podnetih VSS-u i DVT-u, kao i visina kazne za njihovo nezakonito postupanje, jer i onaj ko sudi, kao i onaj ko tuži, mora da snosi odgovornost. Potrebne su nam sudije i tužioci koji će se plašiti zakona i drugih sudija i tužilaca, a ne vlasti, kao što je to bio slučaj mnogo puta do sada“, zaključio je Selaković.


Domaćini uspešniji, Mladost iznenadila u gostima\nOsmo kolo područne fudbalske lige Zrenjanin donelo nam je, manje više, očekivane rezultate i dominaciju domaćina, odnosno favorita. Uzbudljivo je bilo gotovo na svim terenima, a u mnogim slučajevima pobednik se nije znao sve do samog kraja utakmice. Ne toliko efikasno kolo kao neke predhodne runde, što dovoljno govori koliko se igra tvrd fudbal ove sezone i da su gotovo sve ekipe podjednake.\nTrenutni lider, Omladinac FAM, dočekao je Aleksandrovački Borac i upisao sedmu uzastopnu pobedu ove sezone. Gosti su poveli preko Grbića, Novak je poravnao na 1:1, rezultat sa kojim se odlazi na odmor. U nastavku domaćin kreće mnogo ofanzivnije i pogodkom Sujića uspeva da povede. Nešto kasnije Novković povećava na 3:1 i činilo se da će Omladinac rutinski privesti utakmicu kraju, da tako ne bude pobrinuo se Živković koji je pogodkom u 84. minutu smanjio prednost botošana na 3:2. Krenuli su crvenoplavi na sve ili ništa što ih je mnogo koštalo u nadohnadi vremena. Prvo je Rafael pogodio za 4:2, a konačan rezultat postavio je Novak svojim drugim pogotkom na ovoj utakmici.\nNajveće iznenađenje u ovom kolu priredila je Mladost iz Lukićeva koja je slavila na gostovanju u Kumanama. Kadrovski problemi u redovima domaće ekipe bili su glavni krivac za nešto lošije izdanje i ubedljiv poraz. Posle prvog dela utakmice i rovoske borbe rezultat je bio izjednačen, 2:2. U nastavku pravi čas fudbala u režiji nekadašnjeg drugoligaša i tri pogodka u mreži domačina za konačnih 5:2. Pogodke za Mladost na današnoj utakmici postigli su Strahinja Milošević (2), Aleksandar Martinović (2) i Milenko Jovanović. Vredi takođe istaći da domaćin nije mogao da računa na prvog golaman ekipe, Bojana Barackova, kome želimo brz oporavak i povratak među stative.\nOFK Klek je vodio u Mokrinu i imao veliki broj šansi da utakmicu reši već u prvom poluvrmenu, ali su ih ti promašaji skupo koštali. Mokrinčani su do kraja utakmice postigli 3 pogodka i zasluženo slavili rezultatom 3:1.\nZanimljiva utakmica i u Knićaninu gde je Potisje, sa dosta muke, savladalo nezgodnog gosta, ekipu Poleta iz Nakova. Rezultat na kraju ove utakmice bio je 3:2 u korist domaćina koji ostaje na drugoj poziciji rame uz rame sa vodećim Omladincem.\nU ostalim utakmicama 8. kola Minimalne pobede ostvarili su Lehel protiv Mladosti iz Banatskog Despotovca, Crvena Zvezda na gostovanju u Farkaždinu i Rusanda na gostovanju u Bočaru. Vojvodina je pred svojom publikom savladala Radnički 1911 rezultatom 4:1.\nNa tabeli, Omladinac i Potisje na vrhu sa po 22 osvojena boda, Lehel ima 16, dok su Vojvodina i Crvena Zvezda sakupili po 15 bodova. U opasnoj zoni Polet sa 7 bodova, Borac ima 5, Rusanda 4 dok je Radnički i dalje bez bodova.


Odobren izvoz svih vrsta mlijeka iz BiH u EU - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n06. avg. 2018. 14:01 Objavljeno u PRIVREDA\nŠarović je podsjetio da je BiH do sada izvozila samo termički obrađeno mlijeko, /takozvana kolona C/, a od sada će mljekari moći da izvoze i mlijeko sa manjim stepenom pasterizacije, ali i sirovo mlijeko, saopšteno je iz Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\n“Evropska komisija stavila je BiH na listu `A` i `B` zemalja, kojima je dozvoljen izvoz svih vrsta mlijeka i mliječnih proizvoda u EU. Ovo je jedna od najpozitivnijih vijesti i odluka za mljekarski i poljoprivredni sektor BiH, na čijem je donošenju Ministarstvo predano i dugo radilo. Jedna smo od rijetkih zemalja izvan EU koja je ispunila uslove za izvoz svih vrsta mlijeka, što govori o napretku cijelog sistema, ali i naše mliječne industrije”, istakao je Šarović.\n“BiH je i do sada u EU i zemlje CEFTA izvozila više pasterizovanog mlijeka nego što je uvozila, ali je veliki deficit bilježen u izvozu mliječnih proizvoda. Sada otvaramo i ova vrata”, precizirao je Šarović.\nŠarović je danas posjetio i postrojenja mljekare “Pađeni” u Bileći koja ispunjava uslove za izvoz u EU i kojoj će nova odluka Evropske komisije biti od velike koristi.\nU narednom periodu mljekara “Pađeni” ima ambicije da počne sa izvozom mliječnih proizvoda na tržište Crne Gore. Srna\nKljučne riječi:&nbsp&nbspbih, eu, izbor, izvoz, mirko sarovic, mlijeko, proizvodjaci, vazno\nResorni ministri uvjereni da će biti izvoza mlijeka od 9. septembra\nCilj – izvoz proizvoda BiH u EU


Visoka predstavnica EU Federica Mogherini i američki šef diplomatije Rex Tillerson, Brisel 5. decembar 2017.\nEvropska unija, njena politika rješavanja palestinskog pitanja, oštro je suprotna koraku američkog predsjednika kojim je priznao Jerusalem kao glavni grad Izraela.\nUz posljedice koje na terenu ta odluka povlači, u Briselu ističu još jednu - u pitanje je sada dovedena ključna uloga Amerike u bliskoistočnom procesu.\nJoš dan pred Trumpovo priznanje Jerusalema kao glavnog grada Izraela, visoka predstavnica EU Federica Mogherini je nakon sastanka sa američkim državnim sekretarom Rex Tillersonom poručila:\nZato cijela EU na odluku predsjednika Trumpa reaguje sa ozbiljnom zabrinutošću za posljedice kakve ta odluka može imati za perspektivu postizanja trajnog mira.\nDemonstracije i sukobi očito daju Evropljanima razloge za zabrinutost te visoka predstavnica EU, uz ponovljeno opredjeljenje Unije da nastavi sa mirovnim procesom, poziva sve strane na uzdržavanje.\n"Eskalacija napetosti i nasilja može samo da pogorša situaciju i sličnog su stava države regiona sa kojima sam u stalnom kontaktu. Moramo sve učiniti da situacija ne postane još gora, zato pozivamo na odgovornost i mudrost u reakcijama. Juče me je predsjednik Abas uvjeravao da će učiniti sve kako bi reakcije bile miroljubive", istakla je Mogherini.\nSam potez američkog predsjednika dovodi u pitanje ulogu Washingtona u mirovnom procesu, vjeruje Mogherini.


Pančevo kandidat za kineske investicije | 013 info\nPoseta ambasadora Narodne Republike Kine Li Mančanga\nPančevo, Pet, 13/11/2015 - 01:10\nAmbasador Narodne Republike Kine Li Mančang, prvi put je posetio Pančevo u četvrtak, 12. novembra gde je u razgovoru sa gradonačelnikom Pančeva Sašom Pavlov i predstavnicima grada iskazao veliko interesovanje za potencijalne investicije i izgradnju kineske industrijske zone na teritoriji od 70 hektara u industrijskoj zoni “Grinfild 2” kod Luke “Dunav”.\nKineski ambasador u Srbiji Li Mančang je rekao da je veoma zadovoljan spremnošću grada da sarađuje sa stranim investitorima. “Postoji veliki prostor za zajedničkom saradnjom između Kine i Srbije. Moja današnja poseta je najava za posetu premijera Aleksandra Vučića Kini, zakazanoj za kraje ovog meseca.”Prva tema jučerašnjeg razgovora bila je traženje povoljne lokacije za otvaranje kineske industrijske zone, gde se trenutno razmatraju Beograd, Pančevo i Novi Sad. Dok je druga bila upoznavanje potencijalnih investitora sa južnom i severnom zonom, fabrikama i nizom projekata grada Pančeva. Na pitanje o potencijalnoj zainteresovanosti kineske kompanije o kojoj se pričalo, pre nego što je fabrika “Staklara” otišla u stečaj, ambasador je rekao da do sada nije bilo zvaničnih pregovora preko same ambasade, ali da će sada kada im sve neophodne informacije pokušati da pronađe kineskog partnera koji bi bio zainteresovan za ovo ulaganje.\nGradonačelnik Saša Pavlov je istako da je veoma zadovoljan otvorenošću kineskog ambasadora i kontaktima koji su uspostavljeni. “Danas smo posetili Luku Dunav i vršili pregovore, da li zona Grinfild 2 treba da se uključi u lučko područje. Na ovoj teritoriji od nekih 12 hektara kompanije Transnafta i Oiltanking započeće pravljenje skladištenje kapaciteta što će biti prva investicija u narednom periodu.” Na ovom razgovoru nije se pričalo samo o zoni Grinfild 2, već i severnoj zoni jer je Kina veoma zainteresovana za oblast upravljanja otpadom, za agrobiznis, oblast uličnog transporta i ulaganje u infrastrukturu. Kako gradonačelinik navodi, jedna od tema je bila i javno-privatno partnerstvo sa njihovim infrastrukturnim kompanijama za izgradnju potamiškog kolektora.\nOno čime gradonačelnik Saša Pavlov nije zadovoljan su nedovoljno razvijene mere podsticaja koje svi investitoru zahtevaju. On smatra da odeljenje za privredu treba zajedno sa ostalim odeljenjima da rade na kreiranju podsticajnih mera.\n“Sada se vidi kakav uticaj bi određene mere mogle da imaju na punjenje budžeta i kom vremenskom periodu. Za sada postoji jedna podsticajna mera propisana zakonom Republike Srbije, koja kaže da ukoliko bilo koji projekat zaposlio više od 1% nezaposlenih na teritoriji grada Pančeva, investitori mogu da dobiju lokaciju po nižoj ceni ili bez nadoknade.” On tvrdi da je ovo jedina podsticajnu meru koja dolazi sa republičkog nivoa, i da je nephodno napraviti sistem lokalnih podsticajnih mera do kraja ove godine. “Ove mere moraju biti sistemske i jasno definisane”, rekao je Pavlov.\nNeki opšti zaključak ovih razgovora je da razvojem lučkog područja na značaju dobija i Grinfild 2 zbog svoje lokacije, dostupnosti i mnogih drugih elemenata. “Imali smo jedno zapažanje od strane naših sagovornika danas, koji misle da luka ne može da dobije na značaju samo razvojem lučkog potencijala, nego razvojem industrijskog kapaciteta koji bi doveo do povećanja lučkog potencijala”, rekao je Pavlov i dodao da razmišljanja idu u pravcu da li svih 70 hektara treba da postane lučko područje ili ipak investiciona lokacija grada Pančeva.\nKina ambasador poseta


CIN dobio sedmu presudu protiv institucija | MC_ONLINE\nCIN dobio sedmu presudu protiv institucija\nBanjalučki Okružni sud je uvažio CIN-ovu tužbu za nedostavljanje informacija protiv Osnovnog suda u ovom gradu.\nOkružni sud u Banjoj Luci poništio je rješenje banjalučkog Osnovnog suda kojim Centru za istraživačko novinarstvo (CIN) nije omogućen pristup informacijama o zaradama advokata po službenoj dužnosti.\nU decembru 2016. godine novinari CIN-a su od Osnovnog suda u Banjoj Luci zatražili podatke o naknadama advokata koji su postupali po službenoj dužnosti u periodu od 2010. do kraja 2016. godine. Sud je poslao ukupni iznos izdvojen za odbrane po službenoj dužnosti, ali bez imena advokata i njihovih pojedinačnih zarada.\nU obrazloženju je navedeno da oni ne vode takvu vrstu evidencije te da ti podaci ne mogu biti prikupljeni provođenjem redovnih mjera, već bi morali prekinuti obavljanje osnovne funkcije suđenja i angažovati resurse na traženju podataka.\nOkružni sud nije prihvatio ovakvo obrazloženje, jer smatraju da se podaci koje je CIN tražio odnose na redovno poslovanje suda. Oni dodaju da nepostojanje ažurirane evidencije ne može biti opravdanje za uskraćivanje informacija.\n„Osporeni akt ne sadrži valjane razloge zašto u cijelosti nije udovoljeno zahtjevu“, piše u presudi kojom se Osnovni sud obavezuje da najkasnije u roku od 30 dana donese novu odluku.\nOkružni sud je podsjetio da je svrha donošenja Zakona o slobodi pristupa informacijama da javnost ima kontrolu nad izvršavanjem javne vlasti.\n„Zato javni organi i moraju promovisati otvorenu vladavinu, pa princip maksimalnog objelodanjivanja informacija predstavlja jedan od fundamentalnih principa svakog demokratskog društva, čime će se smanjiti podnošenje pojedinačnih zahtjeva, pa organi vlasti i moraju preduzeti određene korake u smislu širenja ključnih informacija u javnosti“, piše u presudi.\nU maju 2017. godine CIN je objavio istraživanje kojim je pokazao da su sudovi u Bosni i Hercegovini (BiH) u proteklih sedam godina na advokate po službenoj dužnosti izdvojili više od 76 miliona KM. Uz istraživanje je objavljena i baza u kojoj su prikupljeni podaci sa skoro svih sudova u BiH. Jedino Osnovni sud u Banjoj Luci nije dostavio pojedinačne isplate, dok Općinski sud u Bugojnu nije dostavio nikakve podatke o isplatama.\nKrajem oktobra 2017. godine CIN je dobio tužbu i protiv Općinskog suda u Bugojnu.\nCIN: Vodič za slobodan pristup informacijama u BiH\nPristup informacijama u BiH: Jedan zakon daje, drugi - uskraćuju\nNe dam svoje pravo na informaciju!\nIstraživačko novinarstvo se bori za pravo na informaciju


Tražili smo plan otplate, ali Opština ćut\nObjavljeno 14 Nov, 2020\nBiznismen Edin Kolarević reagovao je na tekst „Kolareviću prinudno naplaćuju 65.000 eura“ objavljen u štampanom izdanju dnevnog lista „Dan“ 11. novembra 2020, koji je prenijet i na portalu Feral.bar. U skladu sa Zakonom o medijima, reagovanje prenosimo integralno.\n– U spornom tekstu, kao i svim objavama do sada, dnevni list „Dan“ plasira niz neistinitih i nepotpunih informacija u vezi sa turističkim kompleksom u Dobroti, kojima se iskrivljuje realno stanje stvari.\nTime se, nažalost, iz pobuda političke prirode, očigledno nastoji nanijeti šteta projektu, koji je, po svim parametrima, od značaja za promociju Boke kotorske i crnogorskog turizma.\nPrije svega, spekulacije o vlasničkoj strukturi su krajnje maliciozne i neutemeljene, jer je vlasnička struktura transparentna, a sve promjene su, uredno i blagovremeno prijavljivane nadležnim organima.\nNadalje, ne postoji turistički kompleks pod nazivom „Allure Pallazzi Kotor Bay“, kako se u tekstu pogrešno navodi, već jedino može biti riječi o rizortu „Huma Kotor Bay Hotel and Villas“.\nNavodi o postojanju privatne plaže u cjelosti su neutemeljeni, jer je privredno društvo „DP Hotel Facility“ samo zakupac plaže, koja je, kao dio morskog dobra, svim crnogorskim građanima i svim turistima dostupna pod istim uslovima.\nPozdravljanje i afirmacija inicijative Opštine Kotor da se, u vrijeme teške krize izazvane pandemijom novog koronavirusa kako na lokalnom, tako i na globalnom nivou, blokiraju računi i ugrozi egzistencija privrednom društvu koje se isključivo bavi turizmom i ugostiteljstvom – u najmanju ruku je nedobronamjerno i ne može služiti na čast jednom mediju.\nNapominjem da je riječ o skandaloznom potezu lokalne samouprave i čistom, politički motivisanom revanšizmu u odnosu na, što je naročito paradoksalno, lice koje nikada nije bilo član bilo koje političke partije, koje nikada nije bilo politički angažovano, niti je javno iskazivalo svoje političke stavove.\nOvakav potez Opštine je frapantan, jer je direktno usmjeren i protiv 150 zaposlenih, koliko privredno društvo zapošljava u visokoj sezoni. To što lokalne vlasti ne haju za ugrožavanje 150 radnih mjesta u jeku ekonomske krize, zarad sitnih, dnevno-političkih poena bi, u svakom zdravom i demokratskom društvu, moralo da povlači i ličnu odgovornost donosilaca odluka.\nPritom, pravna lica koja se pominju u tekstu, nažalost, nijesu ni po čemu specifična u odnosu na ostale ugostitelje i turističke poslenike, koji su se zbog pandemije našli u istoj ili sličnoj poziciji, a koji, kao savjesni i odgovorni privrednici, nastoje da prežive ovaj kritični trenutak za cijeli svijet.\nNavedena pravna lica su uredno prijavila sve svoje obaveze, te su u komunikaciji sa nadležnim organima, a vjerujući da ih lokalna vlast doživljava kao svoje partnere i saborce za očuvanje crnogorske privrede, nastojala da, uvažavajući nespornu okolnost više sile, iznađu rješenje za nastalu situaciju.\nU vezi sa prethodno navedenim smo se u više navrata – tokom ljetnjih mjeseci, te tokom septembra i oktobra (posljednji put 30.10.2020. godine) obraćali Opštini Kotor, i to sa predlogom za organizovanje sastanka i postizanje dogovora o modalitetu isplate dospjelih obaveza.\nNa navedene inicijative – nikada nije konkretno odgovoreno. Štaviše, prvi „odgovor“ od Opštine Kotor dobili smo preko Vašeg medija, što samo potvrđuje prethodnu tezu o revanšizmu, te politički motivisanom, diskriminatorskom i nedobronamjernom postupanju Opštine.\nZbog zaštite projekta od značaja za lokalni, ali i crnogorski turizam, te radi zaštite zaposlenih, ali i svih turističkih poslenika koji su se našli ili se mogu naći u istoj poziciji, dužan sam da skrenem pažnju javnosti i reagujem na ovakvo postupanje lokalne samouprave.\nTakođe, navodim da ću se protiv svakog pokušaja da se „preko mojih leđa“ ubere po koji politički poen boriti svim mogućim i dozvoljenim sredstvima – navodi se u reagovanju Edina Kolarevića.


Vesna Tanjević – Portal RTPV\nNaslovna / Vesna Tanjević\n4 sedmice prije\tKultura 0\nNedavno je iz štampe izašala najnovija knjiga Radovana Vujadinovića pod nazivom “Lijepa riječ”. Knjiga je objavljena uz podršku Ministarstva kulture Crne Gore u okviru kampanje: “Živimo kulturu”. Izdavač je Narodna biblioteka “Stevan Samardžić”, recenzenti su Zoran Raonić i Milenko Jović a štampana je u tiražu od 500 primjeraka. Radovan Vujadinović …\n4. Septembra 2020.\tKultura 0\nNedavno je u izdanju Književnog kluba „Dalma“ izašla iz štampe prva knjiga poezije našeg sugrađanina Miljana Sandića. Recenzenti knjige su Dragoljub – Drago Božović i Rajko Palibrk. Knjiga „Let u maštolet“ štampana je u tiražu od 300 primjeraka. Pisati poeziju za djecu mogu i smiju samo oni koji u svojoj …\n3. Septembra 2020.\tEkonomija 0\nRadnici “Komunalnih usluga” nastavljaju štrajk do ispunjenja njihovih zahtjeva\n24. Avgusta 2020.\tHronika 0\nNa zboru održanom 24. avgusta 2020. godine štrajkački odbor “Komunalnih usluga” upoznao je radnike o rezultatima razgovora sa predsjednikom opštine Pljevlja i donio određene odluke. Vladimir Klačar, predstavnik Štrajkačkog odbora kazao je da radnici “Komunalnih usluga” ostaju pri ranijim zahtjevima i dodaju još jedan: da se ispoštuje Zakon o optimizaciji …\nSaradnja opštine Pljevlja i NVO „Ciceron“ na zavidnom nivou\n12. Avgusta 2020.\tDruštvo 0\nGostujući u Jutarnjem programu Televizije Pljevlja Stjepan Krstonijević iz NVO „Ciceron“ istakao je da je saradnja opštine Pljevlja i ove nevladine organizacije izuzetno dobra. Kaže da su odradili značajan broj projekata koje je podržala opština Pljevlja. Ciljna grupa NVO „Ciceron“ su mladi ljudi što su i dokazali kroz odrađena dva …\nUspješno realizovana jedna od aktivnosti projekta “Korak po korak, zajednički do cilja” Nevladinog udruženja “Viva Vita”\n29. Jula 2020.\tDruštvo 0\nProjekat „Korak po korak, zajednički do cilja“ sprovodi NVU „Viva Vita“ a podržan je u okviru regionalnog programa lokalne demokratije na Zapadnom Balkanu /RILOUD/ koji finansira Evropska unija a sprovodi Program Ujedinjenih nacija za razvoj. Kroz ovaj ekološki projekat „Viva Vita“ je nabavila kontejnere za potrebe DOO „Čistoća“ koji su …\n9. Jula 2020.\tKulturni magazin 0\nOdržana 42. sjednica Savjeta LJE RTV Pljevlja\n30. Juna 2020.\tDruštvo 0\nČlanovi Savjeta su usvojili su Izvještaj nezavisnog revizora o kontroli finansijskih iskaza LJE RTV Pljevlja za 2019. godinu. Riječ je o iskazu finansijskog stanja, o tokovima kretanja kapitala i drugim parametrima koji su bitni i na bazi kojih je moguće dati jedan objektivan izvještaj o finansijskom stanju u RTV Pljevlja- …\n11. Juna 2020.\tKultura 0\nNagradu „Dušan Grbović“, namijenjenu najboljim poetskim ostvarenjima mladih autora, kako na lokalnom, tako i regionalnom nivou, Narodna biblioteka „Stevan Samardžić“ ove godine dodijelila je po treći put. Na Konkurs, koji je tim povodom Biblioteka raspisala početkom godine, pristiglo je 105 radova od 31 autora. Prvu nagradu, za pjesmu „Ljubav“, dobila …


Grčka mora da štedi ako želi da izađe iz krize\nVesti izvor: Kamatica,Politika, Capital, B92\n- Grčka mora da nastavi započeti proces restrukturisanja i primene drastičnih mera štednje - poručuje predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo.\nNajveći deo kritike upućen je grčkim političarima koji u predizbornoj kampanji koriste kao argument tvrdnju da je potpisivanje sporazuma sa evropskim kreditorima bilo greška koja je naciju dovela do prosjačkog štapa i da će oni, ako dođu na vlast, sve promeniti, ukinuti poreze i zaustaviti smanjivanje plata i penzija.\nO tome koliko dogovorenih mera reformi još nije sprovedeno govori i jučerašnje saopštenje Ministarstva rada da socijalni fondovi godišnje gube 800 miliona evra jer se i dalje isplaćuju penzije i beneficije za 200.000 ljudi koji na njih nemaju pravo.\nNavodno je većina slučajeva falsifikovanja podataka predata sudu, ali će rešavanje ovog problema ipak sačekati novu vladu.\nBrisel je u poslednjem izveštaju ispoljio nezadovoljstvo neefikasnošću državne uprave u Grčkoj prebacujući joj da nije u stanju da sprovede reforme, naplati poreze, otvori tržišta i da se izbori sa korupcijom.\nU sličnom tonu, koji su neke partije okarakterisale kao „popovanje”, govorio je i guverner Centralne banke Grčke.\nJorgos Provopulos je upozorio da se zemlja suočava sa mnogo dubljom recesijom od očekivane.\nOn je apelovao na političare da posle izbora 6. maja učine sve kako bi se bez odlaganja sprovele stroge mere štednje ili će se zemlja suočiti sa katastrofalnim posledicama.\n- Stanje u zemlji ali i raspoloženje stranih kreditora ne ostavljaju mogućnost za bilo kakvo opuštanje ili odlaganje, već momentalno sprovođenje zacrtanih mera štednje, ispunjavanje preuzetih obaveza bez obzira na to kako će izgledati nova vlada - izjavio je Provopulos.\nTo znači da odmah posle izbora treba sprovesti zaključak Evropske komisije o dodatnom smanjenju rashoda kroz preispitivanje „crnih rupa” u oblasti socijalne politike, odbrane, restrukturisanja centralne i lokalne administracije, dodatnog smanjenja broja zaposlenih u državnom sektoru, smanjenja troškova u zdravstvu.\nParlament je odlučio da ne žuri sa planiranom dokapitalizacijom banaka i da se sačekaju izbori. Grčke banke su još pre nedelju dana bile obavezne da podnesu izveštaje o poslovanju u prošloj godini.\nJasno je da su apsolutno sve imale ogromne gubitke kao posledicu povlačenja štednje i otpisivanja dela grčkog duga.\nNovac za popunjavanje budžeta potreban je svim strukturama ali je grčka policija otišla korak dalje ustanovivši komercijalne cene za svoje dopunske usluge.\nUbuduće grčki policajac može da se iznajmi za 30 evra na sat, ili za 40 ukoliko ima patrolna kola. Ukoliko se iznajmljuje helikopter, cena je 1.500 evra.\nGrčki mediji navode da su primanja smanjena i sveštenicima. Pre šezdeset godina grčka arhiepiskopija je veći deo svoje imovine predala državi u zamenu za budžetsko finansiranje plata sveštenika. Sada se situacija menja i ne samo da im se smanjuju plate već se odlukom vlade na mestu deset umrlih ili penzionisanih sveštenih lica finansira samo jedan novi zaposleni. Tako, po rečima mitropolita Sparte, Efstafija, „kriza pogađa ne samo dobrotvorne organizacije nego ugrožava i funkcionisanje crkve“.


Deo jedne od ulica u centru Vašingtona nazvan je "Životi crnaca su važni", 5. juna 2020.\nSmrt Afroamerikanca Džordža Flojda za vreme hapšenja 25. maja izazvala je brojne reakcije širom Amerike, uključujući i pitanje o definiciji rasizma koja stoji u slavnom Vebsterovom rečniku.\nPublikacija Merijam-Vebster, naslednik rečnika Noe Vebstera iz 19. veka, čiji se rečnici mogu naći u većini američkih učionica, kancelarija i biblioteka, objavila je da će u svojim izdanjima dopuniti definiciju reči "rasizam" da bi obuhvatala i koncept sistemskog rasizma.\nOdluka je doneta nakon što je jedna studentkinja koja je nedavno diplomirala na Univerzitetu Drejk u Misuriju, poslala pismo publikaciji sa primedbom na trodelni opis te reči kao predrasude, doktrine i političkog programa. Dok su se protesti zbog smrti Flojda širili zemljom, Kenedi Mičam iz Florisanta, predgrađa Sent Luisa, napisala je imejl urednicima Merijam-Vebstera sa zahtevom da u opis uključe i definiciju sistemskog rasizma.\n“Rasizam nije samo predrasuda prema određenoj rasi zbog boje nečije kože", napisala je Mičam. “To je i predrasuda, kombinovana sa društvenom i institucionalnom moći. To je sistem prednosti zasnovan na boji kože."\nKenedi Mičam je izjavila za časopis Demojn Redžister u Ajovi: "Imala sam osećaj da mnogi širom zemlje ne razumeju širinu i dubinu rasizma, a to je uključivalo i rečnik."\nMerijam-Vebster je pristao da izmeni trenutnu definiciju, konstatujući da je rasizam mnogo kompleksniji od uverenja nekog pojedinca.\n"Dok će naš fokus uvek biti na tome da verodostojno predstavimo kako se neka reč koristi u stvarnom svetu, umesto da promovišemo neki određeni pogled na svet, zaključili smo da izostavljanje bilo kakvog pomena sistemskog aspekta rasizma zapravo, samo po sebi, promoviše određeni pogled na svet", odgovorio je Mičam urednik Merijam-Vebstera, Aleks Čejmbers.\nOn je dodao da se definicije menjaju "kada vidimo da se velike promene događaju u jeziku."\nMerijam-Vebster je jedan od najpouzdanijih i najčešće korišćenih rečnika engleskog jezika u SAD.\nRedžina Brenan, studentkinja četvrte godine na Katoličkom univerzitetu Amerike u Vašingtonu i pripravnica u kancelariji senatora Roberta Kejsija iz Pensilvanije, podržava novu definiciju. Veruje da ona pokazuje veće razumevanje rasizma kao principa koji se uči, umesto da je urođen.\n“Uvek osećam potrebu da podsetim ljude da je rasa, baš kao i novac, ekonomski odnos ili rod, jedan kulturno izgrađeni koncept zasnovan na uverenjima i praksi, a ne naučnim osnovama", izjavila je u intervjuu za Glas Amerike.\nIako neki ljudi možda doživljavaju rasizam kao "zlo", Brenan kaže da mnogi ne uviđaju koliko je društvo u celini duboko prožeto njime. "Sistemske nejednakosti nisu slučajne i nasumične. One se stvaraju", ističe Redžina Brenan.\nNatali Dodson, koja je nedavno diplomirala na Univerzitetu Dalasa u Teksasu, kaže da ima dileme u pogledu nove definicije.\n“Mislim da je rasizam ugrađen u naš sistem do izvesne mere", objašnjava ali dodaje i da veruje da "raspadanje porodice", kao strukture, vodi do situacija sistemskog rasizma kao što su "niži prihodi i gora stambena rešenja za neke ljude".\nI Brenan i Dodson su belkinje.\nPiter Sokolovski, glavni urednik publikacije Merijam-Vebster, kaže da će nova definicija uključivati primere sistemskog rasizma. Čejmbers je dodao da će i neki drugi pojmovi možda biti preispitani zbog svoje povezanosti sa rasizmom.


U upravljanju EE otpadom svi učestvuju ali se niko ne oseća do kraja odgovornim - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » U upravljanju EE otpadom svi učestvuju ali se niko ne oseća do kraja odgovornim\nSlobodan Krstović, šef Jedinice za životnu sredinu u NALED - u\nU upravljanju EE otpadom svi učestvuju ali se niko ne oseća do kraja odgovornim\nUpravljanje elektronskom otpadom u Srbiji se često svodi na ad hok aktivnosti u kojoj svi učestvuju ali se niko ne oseća do kraja odgovornim. Čitav sistem upravljanja elektronskim otpadom u Srbiji deluje pomalo haotično, kaže za Danas, Slobodan Krstović, šef Jedinice za životnu sredinu u NALED- u.\n0Piše: B.Bačić 01. novembra 2020. 18.00 Izmenjeno: 02. novembra 2020. 13.26\nJedan od razloga za ovakvo stanje je nedovoljno jasna veza svih onih koji učestvuju u sistemu upravljanja i nedovoljno implementirano načelo “produžene odgovornosti proizvođača”.\nSistem zasnovan na subvencijama mora da se menja\nPrema njegovim rečima sistem reciklaže u Srbiji je zasnovan na subvencijama i kao takav zavistan je od države.\nIpak ovakav sistem će morati da se menja u narednih tri do pet godina, s obzirom da je za ovu godinu najavljeno otvaranje Poglavlja 8 (Politika konkurencije) u pregovorima za pridruživanje EU, što će zahtevati restriktivniju politiku podsticaja u svim oblastima.\nJedan od nedostataka postojećeg sistema je i odsustvo društvene odgovornosti, pa tako proizvođač ili uvoznik kada plati naknadu državi, uglavnom dalje ne pokazuje interesovanje kako na kraju završava njegov proizvod.\nNekonzistentni podaci o proizvodima na tržištu\nTakođe jedan od “šumova” u lancu sistema upravljanja EE otpadom su nekonzistentni podaci o stavljenim proizvodima na tržište, koji se delom iskazuju u tonama, a delom u komadima pa se ceo sistem zasniva na procenama.\nTako se u pripremi nove Strategije za upravljanje otpadom procenjuje da se u Srbiji na godišnjem nivou na tržište stavi 60.000 tona EE proizvoda.\nU celom sistemu oko 50.000 sakupljača otpada\nPosebnu pažnju u tretiranju EE otpada treba obratiti na upravljanje opasnim komponentama odnosno opasnim otpadom.\nPrema rečima našeg sagovornika dobra vest je da se veliki deo reciklira, a loša da u Srbiji ne postoji sanitarna deponija isključivo namenjena opasnom industrijskom otpadu.\nTakođe, postavlja se pitanje šta sa opasnim otpadom od kojeg ne postoji ekonomska isplativost i tu prema rečima Krstovića može da se uključi država, a kao jedan od primera dobre prakse, gde uz adekvatnu tehnologiju postoji ispaltivost, navodi primer medalja za Olimpijadu u Tokiju koje su napravljene od recikliranih telefona.\nNeizostavan deo celog sistema prikupljanja elektronskog otpada su i neformalni skupljači otpada, na kojima se dobar deo Sistema zasniva, a koji su kao takvi praktično “nevidljivi” pa nemaju nikakva radna prava, a procenjuje se da ih u čitavom sektoru sakupljanja otpada ima oko 50.000.\nKad loš prevod zakona zakoči ceo sistem\nKo je zapravo najviše odgovoran u lancu prikupljanja EE otpada: građani, država, lokalne samouprave ili je to zadatak celog društva?\nPrema rečima našeg sagovornika najlakše je preneti odgovornost na celo društvo ali realnost nam pokazuje da lokalne samouprave imaju male budžete, ne možemo se oslanjati ni na kapacitete JKP sistema, proizvođači plate naknadu i dalje o svojim proizvodima ne razmišljaju, a reciklazna industrija zasnovana na podsticajima preživljava iz godine u godinu.\nU situaciji kada je u celom svetu elektronski otpad najbrže rastući otpad lopta je u dvorištu države koja mora da otvori “četvoro oči” da se ne bi ponovo dogodila situacija da imamo dobre ali loše prevedene zakone, pa se tako zbog jednog banalnog propusta odnosno lošeg prevoda ne predvidi podsticaj za sakupljanje otpadnih baterija pa onda svako prema svom nahođenju i odgovornosti upravljanju ovom vrstom opasnog otpada.\nŠta je elektronski i električni otpad\nČak 41 odsto građana elektronski otpad baca u kontejner\nOdlaganje EE otpada kaskanje u trci s vremenom i razvojem tehnologije\nŠta sve nastaje reciklažom EE otpada\ndeponija, EE otpad, NALED, subvnecije, zagađenje životne sredineBeograd\nCvejanov: Treba učiniti sve da otrov ne bude u našem tanjiru (VIDEO, PODKAST)


Protesti u Hongkongu i studenti iz Srbije: „Na fakultetu je opasno, ali su demonstranti jako prijatni“ - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Protesti u Hongkongu i studenti iz Srbije: „Na fakultetu je opasno, ali su demonstranti jako prijatni“\n1Piše: BBC News na srpskom 15. novembra 2019. 12.00\n„Fakultet i dom su u haosu, demolirani. Sistem je pao i nema obezbeđenja, čak i upravnici napuštaju domove. Policija može da uđe svaki čas, ali ništa se još ne zna.“\nOna objašnjava i da „ih niko ni na šta ne tera i niko nije grub prema nama“.\n„Demonstranti su jako prijatni i voljni da pomognu kao i svi lokani ljudi.\n„Ja sam trenutno kod drugarice koja živi van kampusa i čekam let u ponedeljak\n„Na putu do nje sreo me je lokalac i odvezao do taksi stanice i pomogao sa stvarima“, dodaje Anđela.\n„Ugroženi smo i treba da dođemo kući“\nAnđela kaže da su „sam fakultet i dom jako opasni, jer je tu centar zbivanja kada su u pitanju studentski protesti“.\n„Hongkong vrvi od protesta. No, nije svaki deo zahvaćen“, kaže srpska studentkinja. „Svima je savetovano da što pre odu.“\nNjena prijateljica koja takođe studira u Hongkongu i takođe se zove Anđela, ali Janković, za BBC na srpskom kaže da se „ne plaši dokle god je u domu“.\n„Ja sam bila u mirnijem delu grada, koji je dalje od centra tako da je situacija sigurnija. U centralnom delu ima najviše nemira koji se ne smiruju“, dodaje ona.\n„Iz dana u dan, često se ne dešava ništa – nema policije niti incidenata, ali je rizik veliki i zbog toga smo savetovani da odemo“, kaže Anđela Bašić.\n„Ipak, to ne menja činjenicu da smo kao internacionalni studenti jako ugroženi i da treba da dođemo kući. Svi smo bezbedni i dolazimo kući brzo. Neki su otputovali, neki putuju za vikend ili ponedeljak. Sve je pod kontrolom“, dodaje ona.\nAnđela Bašić kaže da su studenti „kontaktirali ambasadu pre par dana“.\n„Nažalost, rekli su nam da Srbija nema fond za ovakve situacije“, kaže ona. „Jedini razlog što smo pozvali bio je to što nam je fakultet tako predložio i što su neki internacionalni studenti uradili sličnu stvar.“\nDodaje da su im dali „broj obezbeđenja u Hongkongu i rekli da zovemo ako nešto treba“.\n„Naknadno, nakon dugotrajnih razgovora, obezbeđene su još tri karte za studente koji ih do sada nisu kupili“, kaže ona. „Beograd je bio voljan i spreman da odmah odreaguje, nakon što su shvatili ozbiljnost situacije koju im je preneo konzulat u Pekingu“.\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić rekao je Hongkongu nalazi 15 studenata iz Srbije i da ambasada u Pekingu nema fond da plati njihov povratak u zemlju, ali da će država intervenisati ako bude potrebno.\nVlada je saopštila da je 70-godišnji čistač bio na pauzi za ručak kada su je pogođen „teškim predmetima koje su bacili maskirani napadači“.\nU međuvremenu, kineski predsednik Si Đinping je rekao da Hongkong funkcioniše po principu „jedna zemlja, dva sistema“.\nKako izgledaju protesti koji traju od juna\nZašto ljudi protestuju – ukratko\nProtesti su započeli zbog planova – kasnije zamrznutih – koji bi omogućili ekstradiciju osoba iz Hongkonga u kopnenu Kinu. Ali oni su se sada proširili tako da odražavaju šire zahteve za demokratskim reformama.\nPostoji mnogo važnih razloga – neki se protežu decenijama unazad – koji bi pomogli da se objasni šta se trenutno dešava.\nHongkong je bio britanska kolonija više od 150 godina – jedan njegov deo, hongkongško ostrvo, pripojen je Velikoj Britaniji posle rata iz 1842. godine. Kasnije, Kina je iznajmila ostatak Hongkonga – Nove teritorije – Britancima na 99 godina.\nGrađani Hongkonga i dalje uživaju u slobodama kojih nema u kopnenoj Kini – ali kritičari kažu da su one u opadanju. Grupe za zaštitu prava su optužile Kinu za mešanje u poslove Hongkonga, navodeći primere kao što su sudske odluke koje su diskvalifikovale pro-demokratske poslanike.\nZabrinute su i zbog nestanka pet hongkongških knjižara i jednog tajkuna – koji su se svi na kraju pojavili u pritvoru u Kini.\nUmetnici i novinari tvrde da su pod sve većim pritiskom da sprovode auto-cenzuru – a novinaru Fajnenšel tajmsa bilo je zabranjeno da uđe u Hongkong nakon što je organizovao događaj na kom se pojavio aktivista borbe za nezavisnost.\nOdržani su veliki protesti 2003. godine (na ulice je izašlo i do 500.000 ljudi, što je dovelo do odustajanja od kontroverznog predloga zakona o bezbednosti), a godišnji marševi za univerzalno pravo glasa – kao i obeležavanja masakra na Tjenanmenu – postali su fiksni datumi na kalendaru ove teritorije.\nDemonstracije iz 2014. godine trajale su nekoliko nedelja, a građani su zahtevali pravo na izbor vlastitog lidera. Ali takozvani Pokret kišobrana na kraju se „izduvao“ a da nije doveo do ustupaka iz Pekinga“.\n15. novembra 2019. u 13.55\nJako su prijatni, naročito kada pale automobile i ljude.


Tacuši Amano je rođen 1963. godine u Aiči prefekturi u Japanu. Već sa 19 godina se pridružio pozorišnoj trupi Šinšu Univerziteta. Leta 2008. godine slučajno dolazi do romana "Život sa ocem", autora Hisaši Inoue, jednog od najpoznatijih pisaca i dramaturga u Japanu, dobitnika najviših priznanja za doprinos u kulturi. Roman je ostavio dubok i potresan utisak na njega i tada je poželeo da poruku mira, inspirisanu knjigom, prenese svetu svim svojim snagama. U avgustu 2009. godine je sastavio dramu pod nazivom "Život sa ocem", koju u celosti izvodi sam. Od tada, aktivno nastupa na mnogim mestima širom Japana i sveta.\nRadnja se dešava u Hirošimi, tri godine nakon nuklearnog napada. Iz razgovora oca i ćerke saznajemo o životima ljudi koji su preživeli napad. Micue je preživela, međutim, žalila je jer je većinu voljenih osoba izgubila. Osećala se krivom i nikako nije mogla da se prepusti ljubavi i raduje životu. Otac Takezo koji je izgubio život u napadu je ohrabruje da postaje svesna vrednosti života i prihvati da može da bude srećna.\nPredstava se izvodi na japanskom (Hirošima dijalekt) jeziku, praćena prevodom na video bimu. Trajanje predstave: 1 čas i 30 minuta. Ulaz za sve predstave je slobodan, a posetioci će moći da ostave dobrovoljni prilog Nacionalnom udruženju roditelja dece obolele od raka NURDOR za izgradnju nove Roditeljske kuće u Beogradu.\nAsocijacija SOKA dugi niz godina aktivno doprinosi društvu svojim angažovanjem na projektima u oblasti očuvanja mira, kulture i obrazovanja, kao i razvijanju svesti o sadržini i zaštiti kulturnih vrednosti. Ovi ciljevi uključuju edukaciju građana, a posebno dece i mladih, kao i pružanje pomoći u vidu humanitarnih i dobrotvornih aktivnosti i rešavanju problema okruženja. Udruženje je organizovalo brojne edukativne radionice, izložbe - protiv nuklearnog naoružanja i energije, japanskih lutaka, dečijih radova, projekcije animiranih i dokumentarnih filmova na temu nuklearnih opasnosti, ekologije, zagađenja okoline, mogućim alternativnim energijama i dr.


Wilz: Očekujemo da bh. vlasti ubrzaju put ka NATO-u - Radio Bet\nWilz: Očekujemo da bh. vlasti ubrzaju put ka NATO-u\nUrednik | 11. Decembra 2016.\n“Kada je riječ o akcionom planu za članstvo, BiH je upućen poziv za MAP u aprilu 2010. godine, ali Sjevernoatlansko vijeće neće prihvatiti prvi godišnji državni program dok sva nepokretna vojna imovina namijenjena budućim odbrambenim potrebama ne bude uknjižena na državu BiH, da bi je koristilo Ministarstvo odbrane BiH”, istakla je Wilz.\n“BiH je već 10 godina partner NATO-a i radi na brojnim zadacima vezanim za pristupanje NATO-u. Reforma odbrane veliki je dio tih nastojanja, a Ministarstvo odbrane i Oružane snage BiH pokazali su veliku posvećenost kompleksnim zadacima izgradnje jedinstvenih oružanih snaga i razvoja sposobnosti za djelovanje sa snagama NATO-a”, pojasnila je Wilz.


ŽPCG prijeti blokada, duguju pet miliona za poreze - PV Informer\nŽPCG prijeti blokada, duguju pet miliona za poreze\nPoreska uprava Crne Gore (PU), prije dva dana, dostavila je upozorenje Željezničkom prevozu Crne Gore (ŽPCG) da duguje pet miliona eura za poreze i dažbine te da će u slučaju da ne izmire dug morati da im blokiraju račune i pokušaju prinudno da ga naplate.\nIzvršni direktor ŽPCG Nenad Babić potvrdio je „Vijestima“ tu informaciju i kazao da su ranije imali sastanak sa čelnicima PU i objasnili da dug od pet miliona eura ne mogu platiti iz tekućeg poslovanja.\n„Tražili smo tim povodom sastanak sa premijerom i njegovim pomoćnikom. Vidjećemo šta će biti“, dodao je Babić i napomenuo da im je slično upozorenje vezano za dug i moguću blokadu računa PU slala i u februaru ove godine.\nŽPCG je, od januara do kraja juna ove godine, ostvario gubitak u poslovanju od 754.065 eura, ali je značajno manji u odnosu na uporedni period lani kada je iznosio 1,37 miliona eura.\nPolugodišnji poslovni prihodi ŽPCG, prema podacima iz bilansa uspjeha, porasli sa oko 3,03 miliona na 3,49 miliona eura u odnosu na isti period lani, dok su rashodi smanjeni sa 4,34 miliona na 4,22 miliona eura.\nPrihodi od prodaje iznosili su 1,18 miliona eura ili 60 hiljada manje, dok su “ostali poslovni prihodi”, gdje se nalaze i dotacije iz državnog budžeta, 2,3 miliona eura. Upravo ovi prihodi povećani su za pola miliona, što je uticalo i na manji gubitak nego lani.\nAkumulirani gubitak kompanije na kraju juna bio je 26,9 miliona. Ukupne kratkoročne i dugoročne obaveze Željezničkog prevoza iznosile su 22,5 miliona eura.\nKoeficijent trenutne likvidnosti bio je manji od jedan, odnosno u slučaju ŽPCG iznosi 0,001, što znači da je trenutna likvidnost nepovoljna jer nijesu u mogućnosti da sa raspoloživim sredstvima izmiruju dospjele kratkoročne obaveze.\nU izvještaju menadžmenta o polugodišnjem poslovanju zaključuje se da teže ka boljem poslovanju i modernizaciji, uprkos tome što imaju problema zbog neadekvatne željezničke infrastrukture u Crnoj Gori i Srbiji, a to uzrokuje smanjenje brzine kretanja vozova. Zastarjelost voznog parka kojim raspolažu je nepovoljan s aspekta održavanja, pouzdanosti i komfora u prevozu.\nNedostaje novca za izmirenje tekućih obaveza, pošto se iz državne subvencije finansiraju fiksni troškovi i dio troškova za održavanje voznih sredstava.


Objavljeno: 12.04.2013, 12:18:07 , 12:21:24\nBez inflacije u martu, za tri meseca rast cena 1,1 odsto\nU martu u Srbiji nije bilo inflacije, a za prva tri meseca ove godine rast cena je bio 1,1 odsto, saopštio je danas Republički zavod za statistiku.\nObjavljeno: 12.04.2013, 12:02:37 , 12:05:50\nDevizne rezerve NBS u martu povećane za 163 miliona evra\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije su na kraju marta iznosile 11,84 milijarde evra, što je povećanje za 163,1 milion u odnosu na kraj prethodnog meseca, objavila je danas centralna banka.\nObjavljeno: 12.04.2013, 11:19:27 , 11:22:09\nRadnici PKB ponovo sprečavaju ulazak na licitirane njive\nRadnici Poljoprivredne korporacije Beograd (PKB) danas ponovo, po četvrti put, sprečavaju mehanizacijom zakupce da uđu na licitirano državno zemljište u Zrenjaninu, koje je ta firma koristila 60 godina.\nObjavljeno: 12.04.2013, 10:42:43 , 10:45:47\nVrednost poljoprivredne proizvodnje u 2012. manja za petinu\nUkupna bruto vrednost ostvarene poljoprivredne proizvodnje u Srbiji u 2012. godini procenjuje se na 4,8 milijardi dolara, što je za 21,67 odsto manje od realizovane u prethodnoj godini...\nObjavljeno: 12.04.2013, 10:30:16 , 10:38:59\nMAT: Pozitivni pokazatelji u domaćoj industriji u martu\nMartovska anketa o konjunkturi u domaćoj industriji donela je optimizam karakterističan za ovaj deo godine, a opšti indikator poslovne klime zabeležio je rast od 3,5 procentnih poena u odnosu na februar, navedeno je u novom broju...\nObjavljeno: 12.04.2013, 09:19:06 , 09:29:17\nCarinska služba spremno dočekuje Pejpal\nCarinska služba spremno dočekuje uvođenje Pejpala, poznatog servisa za slanje novca i plaćanje preko interneta, saopšteno je danas iz Uprave carina.\nObjavljeno: 11.04.2013, 17:59:23\nSindikat radnika građevinarstva i industrije građevinskog materijala Srbije odustao je od zahteva za smenu ministra građevine Velimira Ilića, ali će ipak sutra održati štrajk upozorenja sa zahtevom da se hitno reše problemi u toj privrednoj grani.\nObjavljeno: 11.04.2013, 15:10:12 , 09:31:08\nVeliko interesovanje za otvaranje Pejpala naloga\nPireus banka saopštila je da je odmah po uvođenju Pejpal sistema podržala njegovo korišćenje, a tokom prvog dana funkcionisanja sistema zabeležila je više od 300 zahteva za otvaranje Pej Pal naloga.\nObjavljeno: 11.04.2013, 14:01:23 , 14:04:27\nTuristička organizacija Beograda i BS Tours i ove godine će organizovati razgledanja grada iz otovorenog autobusa, svakog dana osim ponedeljkom, sa polascima od 11 sati na stajalištu na Trgu Nikole Pašića u zoni Pionirskog parka.\nObjavljeno: 11.04.2013, 13:52:37 , 17:18:37\nPregovori o zajedničkom investicionom fondu s Rusijom\nDelegacija Vlade Srbije sa premijerom Ivicom Dačićem na čelu pregovorala je danas sa zamenikom ruske VTB banke Vasilijem Titovom o formiraju zajedničkog investicionog fonda.


Tajna dobrih čvaraka je u osećaju | (Vesti - 25. 02. 2019) Subotica.com\nTajna dobrih čvaraka je u osećaju\nSada već dobro poznata manifestacija "Čvarkijada", ovog vikenda okupila je rekordan broj ekipa koje su se takmičile u pravljenju domaćih i duvan čvaraka, a posetioci, koji su pristizali tokom celog prepodneva, rado su degustirali ove tradicionalne specijalitete i tražili savet za njihovo pripremanje od pravih "majstora zanata".\nSpecijalitet zapadne Srbije, duvan čvarke, sugrađani su bili u prilici da probaju od pet ekipa koje su u naš grad doputovale iz Valjeva, kako bi se družile i predstavile stare recepte za pripremu dobrih duvan čvaraka.\n- Nema neke posebne tajne, to je stvar samog osećaja. Potrebna je enormna količina mesa i dugotrajno kuvanje uz, naravno, osećaj za dovoljnu količinu soli i drugih začina koji se po potrebi dodaju - rekao je Predrag Živanović, takmičar koji je predvodio jednu od ekipa iz Valjeva.\nOsim ekipa koje su se takmičile u pravljenju duvan čvaraka, na ovogodišnjoj manifestaciji takmičilo se još i 70 ekipa u pravljenju domaćih čvaraka, pretežno iz Subotice, Kikinde, Malog Iđoša i drugih okolnih mesta, dok su tri inostrane ekipe otkazale učešće, kako su organizatori objasnili, iz opravdanih razloga.\n- Trebalo je da dođe ekipa iz Nemačke, iz neposredne blizine Dortmunda, ali su zbog bolesti jednog člana otkazali učešće. Ekipa iz Hrvatske nije došla, iz razloga što njihova ženska članica očekuje prinovu, dok je ekipa iz Bačalmaša otkazala jer joj se učešće na drugoj manifestaciji preklopilo sa našom - objasnio je Aleksandar Ranković, predsednik skupštine Mesne zajednice Peščara, dodajući da se za "Čvarkijadu" sve više interesuju privatnici, restorani i pekare koje žele da sponzorišu manifestaciju i obezbede nagrade pobednicima takmičenja. - To je pokazatelj da dobro radimo i to nas motiviše da radimo još bolje. Ova manifestacija je pomogla i u promociji naše Mesne zajednice, postali smo prepoznatljivi po njoj i u vreme dešavanja, građani iz svih delova Subotice dolaze u Peščaru da bi se družili i uživali u čvarcima.\nMesna zajednica Peščara već treću godinu zaredom organizuje manifestaciju "Čvarkijada", koja ima za cilj očuvanje i promociju tradicionalnih načina pripremanja hrane od domaćih proizvoda.


Korona virus: U Srbiji ugostitelji rade do ponoći, SZO odobrila još jednu kinesku vakcinu | A1-Net Novi Pazar\nSve veći broj vakcinisanih i sve manji broj zaraženih ohrabruje vlade širom Evrope na popuštanje epidemijskih mera, ali naučnici u Velikoj Britaniji upozoravaju na mogući „treći talas”, usled ubrzanog širenja indijskoj soja virusa.\n„Za organizovanje velikih festivala moramo da imamo vakcinisano bar 50 odsto mladih ljudi”, kaže Tiodorović.\nVioleta Bermudez premijerka rekla je novinarima da je „njihova dužnost bila da ovu informaciju javno podele”.\nHitno odobrenje znači da vakcina „ispunjava međunarodne standarde za sigurnost, efikasnost i proizvodnju”, saopštila je SZO.\nPredsednik Emanuel Makron je među onima koji je primio vakcinu, o čemu je pisao i na Tviteru: „Vakcinisan!”.\nSledeći članakKorona virus i zdravlje: Kako pandemija utiče na vaše snove\nPrethodni članakKorona virus, Srbija i putovanja: Šta je Digitalni zeleni sertifikat i čemu služi


Ministar unutrašnjih poslova Crne Gore Sergej Sekulović rekao je u sredu novinarima da “ni novinarima, ni građanima ne može garantovati apsolutnu bezbednost na Cetinju, ali da će dati sve od sebe da 5. septembra sve protekne mirno”. On je dodao da u MUP-u imaju saznanja da postoje ekstremi sa obe strane koji planiraju radikalizaciju na Cetinju.\n“Mi ćemo uraditi sve što je u našoj moći da obezbedimo sigurnost, ali u apsolutnom smislu 100% ne možemo da garantujemo”, kazao je Sekulović.\nNa pitanje da li može da se zabrani ustoličenje mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija na Cetinju kazao je da svako ima svoja ovlašćenja.\n“Nevažno je naše lično ubeđenje, obaveza je da se garantuje sloboda veroispovijesti”, kazao je Sekulović.\nSekulović je saopštio da je skup za 3. septembar prijavljen, a za 5. septembar nije, ali da očekuje da, ako se desi spontano okupljanje ono protekne mirno. On je dodao da se bezbedonosne procene rade iz sata u sat. Generalno, kako je istakao, bezbednosna procena nije povoljna.\n“Postavlja se pitanja da li je do te mere nepovolja da se zabrani ili ćemo uraditi drugo, da dozvolimo građanima da koriste svoje ustavno pravo”, kazao je ministar i poručio da će policija dati sve od sebe kako bi obezbedila građanima da iskažu svoje uverenje i dodao da i mediji i svi drugi akteri na društveno-političkoj sceni mogu da olakšaju ili otežaju.\n“Crna Gora je stvorena na Cetinju, ne smemo da dozvolimo da ova sadašnja Crna Gora umre na Cetinju. Teba da se naučimo da živimo sa svojim različitostima da otvorimo demokratsku debatu”, rekao je Sekulović.\n“Operativnim radom došli smo do saznanja da postoje ekstremi sa obe strane i da planiraju radikalizaciju situacije”, istakao je Sekulović.\nDirektor Uprave policije Zoran Brđanin kazao je da su i 3. i 4. septembra u organizaciji Crnogorske pravoslavne crkve prijavljeni muzički skupovi.\nDodao je da za 5. nije prijavljen skup, ali da očekuje da ukoliko se ljudi i tog dana “spontano okupe” da “brane najveće vrednosti” onda očekuje da oni budu mirni. Brđanin je kazao da skup na Cetinju održan 22. avgusta niko nije prijavio i da je policija imala mogućnost da izda naređenje da se skup prekine, ali da su razmišljali o posledicama.


EU: Oštra kontrola spoljnih granica EU, pomoć Turskoj, Srbiji i Makedoniji\nBeta\t 24. septembra 2015. 04:50\nVođe Evropske unije dogovorile su se na samitu u Briselu da uvedu oštru kontrolu spoljnih granica Unije i izdvoje milijardu evra za podršku zemljama u susedstvu Sirije, pre svega Turskoj, radi zbrinjavanja izbeglica iz te ratom razorene zemlje.\nI Srbiji i Makedoniji biće odobrena finansijska sredstva za suočavanje s migrantskom krizom, saopštili su predsednik Evropskog saveta Donald Tusk i predsednik Evropske komisije (EK) Žan Klod Junker, u četvrtak rano ujutro posle višečasovnog sastanka predsednika i premijera 28 članica EU.\nEK je ranije saopštila da će Srbija i Makedonija dobiti zajedno 17 miliona evra.\nU zaključcima samita naglašeno je i da će biti “pružena pomoć zemljama Zapadnog Balkana radi rešavanja priliva izbeglica, uključujući sredstva za pripremu kandidata za članstvo u EU, kao i brzom i temeljitom pripremom konferencije 8. oktobra o zapadnobalkanskom putu izbeglica”.\nDonald Tusk i Žan Klod Junger precizirali su u obraćanju novinarima da će milijarda evra biti odobrena Turskoj budući da je ona primila najveći broj izbeglica, preko dva miliona ljudi koji su ponegli od rata i progona u Siriji.\nTusk je naglasio da će teret snažne kontrole spoljnih ganica sve zemlje podeliti s Grčkom i Italijom i naglasio da će do novembra biti uspostavljene ulazne kontrolne tačke, gde će se utvrđivati identitet pristiglih i razdvajati izbeglice od ekonomskih migranata, koji ne mogu dobiti azil u zemljama EU.\nJunker i Tusk su još rekli da je atmosfea na skupu vođa EU u Briselu bila mnogo povoljnija nego što se očekivalo i da je zajednički zaključak da se migrantska kriza ne može više rešavati kao do sada, budući da će ona potrajati.\nTusk je naveo da je u Siriji trenutno osam milliona raseljenih, a u susednim zemljama četiri miliona izbeglica iz te zemlje, što ukazuje da će se i ubuduće milioni ljudi usmeravati ka EU.\nJunker je istakao da će odmah biti izdvojeno dodatnih 100 miliona evra za hitnu podršku članicama EU koje su ugrožene migrantskom krizom, a pored toga još 600 miliona biće prosleđeno agencijama UN za pomoć izbeglicama.\nNa pitaje novinara šta je Turska tražila od EU, a šta Unija od Turske očekuje kao uzvratni korak za milijardu evra pomoći, Tusk je objasnio da je reč o za Uniju zasad kontroverznoj želji Ankare da se prevashodno uz granicu sa Sirijom uspostavi vojna bezbednosna zona i zabrani let za avione u dubini od 80 kilomatara.\nPredsednik Evropskog sveta je dodao da će o tome razgovarati početkom oktobra s turskim predsednikom Tajipom Redžepom Erdoganom.\nNa pitanje novinara da li su lideri EU uspeli da prevaziđu vidljive podele oko migrantske kriza, Tusk je ponovio da je atmosfera na sastanku bila daleko bolja nego što se očekivalo i istakao da “niko nije bacao ljagu na partnere”.


O nama – Imsaplet shop\nFabrika čarapa „Imsaplet-Zr“ osnovana je 1995. godine kao mala porodična firma, koja danas nakon dvadeset i pet godina kontinuiranog rada može da se pohvali raznolikim proizvodima vrhunskog kvaliteta plasiranih kako u državi, tako i u inostranstvu. Savremeni mašinski park i stručan kadar, obučavan u Italiji, omogućavaju vrlo preciznu izradu ali i raznovrsne načine tkanja, koji čarapama daju dodatni kvalitet. Naši proizvodi su rađeni u širokoj paleti boja i dezena.\nSavremena tehnologija, domaća proizvodnja i pamuk vrhunskog kvaliteta ključni su aduti i zvezde vodilje naše kompanije.\nUspešno saradjujemo sa velikim brojem trgovinskih lanaca u zemlji kao što su „Gomex“, „Per Su“, „Mikromarket“, „Idea“, „Roda“, takodje i sa velikim brojem malih trgovačkih radnji širom Srbije. Pored toga ostvarujemo saradnju i sa velikim trgovinskim lancem „Plodine“ iz Hrvatske, a vec dugi niz godina radimo sa veleprodajama „Tekstil“ Vrgorac i „Marwin“ Mostar. Naši proizvodi se izvoze u sve bivše jugoslovenske republike, kao i u zemlje Evropske Unije.\nPoslednih par godina svi u kompaniji se trudimo da obezbedimo rast proizvodnje i prodaje. To smo postigli zapošljavanjem mladog stručnog kadra koji svoje znanje i ideje nesebično ulažu u razvoj kompanije. Na tu činjenicu smo posebno ponosni i upravo je to ono što nas izdvaja od konkurencije.\nEmil Šarvari, vlasnik kompanije Imsaplet doo


Gradski zavod za javno zdravlje - Beograd - Klimatske promene i zdravlje stanovništva u gradskoj sredini\nStanovnici gradskih sredina, pod direktnim su uticajem klimatskih uslova, i klimatskih promena oličenih u visokim temperaturama vazduha. Individualna osetljivost na bolesti izazvane ili pogoršane visokim temperaturama vazduha zavisi od više različitih faktora, a mortalitet, kao posledica pogoršanja postojećeg hroničnog oboljenja, može biti povezan sa produženim trajanjem perioda vrućine tokom letnjih meseci.\nKlimatske promene predstavljaju one promene klime, direktno ili indirektno pripisane ljudskim aktivnostima koje menjaju sastav atmosfere i koje se beleže tokom dužeg vremenskog perioda. Krajem prošlog i početkom ovog veka klimatske promene najčešće se manifestuju u vidu povišene temperature vazduha, odnosno toplotnih talasa. Toplotni talas u Evropi tokom 2003.godine prouzrokovao je više od 35.000 smrtnih slučajeva.\nStanovništvo u gradskoj sredini, uz izloženost klimatskim promenama koje se tokom letnjih meseci, najviše ogledaju u pojavi toplotnioh talasa, tropskih dana i tropskih noći, izloženo je povećanom riziku od porasta mortaliteta od hroničnih nezaraznih bolesti, pre svega kardiovaskularnog i respiratornog sistema. Istovremeno, toplotni talasi mogu uticati na stvaranje uslova za širenje vektorskih i zaraznih bolesti, zbog izmenjenih alergijskih obrazaca.\nPredavanje stručnjaka Gradskog zavoda za javno zdravlje Beograd o klimatskim promenama u urbanoj sredini možete pogledati na linku.\nToplotni stres može imati najizraženije neželjeno dejstvo kod starijih osoba, beba, dece, osetljivih osoba sa hroničnim oboljenjima, i sportista koji treniraju i takmiče se na otvorenom.\nSlika 1. Uticaj visokih temperatura vazduha na zdravlje stanovnika u gradovima\nU skladu sa aktuelnim klimatskim promenama i toplotnim talasima, jedna od najvažnijih mera za individualno očuvanje zdravlja prilikom boravka na otvorenom ili u neklimatizovanim prostorijama, je i unos dovoljnih količina vode za piće, kao i mogućnost osvežavanja vodom tokom perioda toplotnih talasa, naročito u zonama "toplotnih ostrva" u gradskoj sredini.\nU Beogradu, u sklopu mera tokom letnjih meseci i tokom trajanja toplotnih talasa JKP BVK postavlja mobilne cisterne sa vodom za piće na 10-ak centralnih gradskih lokacija, na kojima stručne službe Gradskog zavoda za javno zdravlje obavljaju vanrednu kontrolu kvaliteta vode za piće, tako da se prolaznici mogu bezbedno osvežiti.\nPored navedenog, GZZJZ vrši i redovnu kontrolu kvaliteta vode za piće na javnim česmama povezanim na gradsku vodovodnu mrežu tokom letnjih meseci (više od 180 česama), kao i redovnu kontrolu kvaliteta vode na javnim česmama sa izvorskom vodom (program Sekretarijata za zaštitu životne sredine) na 34 objekta. Aktuelna ocena bezbednosti vode na javnim česmama sa izvorskom vodom može se pogledati i na zvaničnoj internet stranici GZZJZ na adresi: https://www.zdravlje.org.rs/index.php/javne-cesme-beograd\nGradski zavod za javno zdravlje vrši i redovnu kontrolu ispravnosti vode za kupanje i rekreaciju na otvorenim kupalištima (Ada, Lido...) i otvorenim bazenima sportsko-rekreativnih centara u Beogradu, tako da se svi Beograđani i posetioci grada mogu bezbedno osvežiti vodom i umanjiti nepovoljan uticaj letnjih vrućina u gradskoj sredini.\nOpšte preporuke za korišćenje klima uređaja u zatvorenom prostoru u periodu visokih dnevnih temperatura vazduha


SAD žele obnovu nuklearnih testova\nNakon što su istupile iz tri sporazuma o kontroli naoružanja, uz poruke da će u februaru 2021. razvrgnuti i poslednji važeći dogovor s Rusijom o ograničenju broja nuklearnih bojevih glava, SAD razmatraju i ideju da obnove testiranja atomskih bombi, na koja su održavale moratorijum gotovo tri decenije. O odmrzavanju proba se razmišlja s namerom da se Rusija i Kina time nateraju na sklapanje sporazuma s Amerikom o kontroli nuklearnog oružja, saznao je „Vašington post“. Pokušaji Bele kuće da privoli Peking na takav međunarodni ugovor traju već neko vreme. Po svemu sudeći, oni odražavaju zazor Amerikanaca od mogućnosti da Kinezi svojoj sve većoj privrednoj moći, kojom u nekim aspektima već pariraju Sjedinjenim Državama ili ih i premašuju, dodaju i prednost u onim vojnim sposobnostima za\n23.05.2020 u 15:31\nBajden se pokajao zbog izjave da Afroamerikanci koji podržavaju Donalda Trampa „nisu crnci”\nATLANTA – Bivši američki potpredsednik Džo Bajden, koji će najverovatnije biti kandidat Demokratske partije na novembarskim predsedničkim izborima u SAD, brzo se pokajao zbog jučerašnje izjave da Afroamerikanci koji podržavaju predsednika Donalda Trampa „nisu crnci”. Kako navodi AP, Bajden je spornu izjavu dao tokom gostovanja u jednom radijskom programu popularnom među afroameričkom zajednicom, a neki su je protumačili kao da on unapred pretpostavlja da će Afroamerikanci glasati za njega. Pokušavajući da ispravi grešku, Bajden je kasnije tokom razgovora sa predstavnicima afroameričke privredne komore izjavio da podršku afroameričke zajednice „nikada ne bi uzeo zdravo za gotovo”. „Nije trebalo da se toliko pravim pametan. Niko ne bi trebalo da bude primoran da glasa za bilo koju\n23.05.2020 u 08:36\nAmerika stavila 33 kineske kompanije na crnu listu\nVAŠINGTON – Ministarstvo trgovine SAD saopštilo je da dodaje 33 kineske kompanije i druge institucije na ekonomsku crnu listu zbog kršenja ljudskih prava i zbog zabrinutosti za američku nacionalnu bezbednost koji uključuju oružje za masovno uništenje i druge vojne aktivnosti. Prema Rojtersu, crna lista najnoviji je napor Trampove administracije da napadne kompanije koje su vezane za vojne nabavke i kazni Peking zbog postupanja sa muslimanskim manjinama, a do nje dolazi u trenutku kada su lideri Komunističke partije u Pekingu otkrili detalje plana o nametanju zakona o nacionalnoj bezbednosti Hong Kongu. Odeljenje za trgovinu saopštilo je da sankcioniše devet kompanija i institucija na osnovu toga što su „saučesnici u kršenjima ljudskih prava i zloupotrebama počinjenim u kineskoj\n20.05.2020 u 12:09\nZna li Pentagon nešto više o koronavirusu\nU memorandumu Pentagona koji je procurio u javnost, navedeno je da se najviši zvaničnici Ministarstva odbrane spremaju za mogućnost da se vojska nosi sa pandemijom koronavirusa sve do 2021. godine. Takođe je upozoreno na realnu mogućnost da vakcina protiv kovida 19 ne bude dostupna pre leta 2021. godine. „Pred nama je dug put, sa mogućnošću da koronavirus ponovo ojača. Stoga, moramo usmeriti pažnju na ponovno pokretanje kritičnih misija, povećanje aktivnosti i neophodne pripreme za slučaj da se kovid 19 preporodi do kraja godine”, piše u tekstu, a prenosi RTS. Zvaničnici Pentagona nisu potvrdili verodostojnost memoranduma, ali su naveli da vojska razvija planove za rad u vreme pandemije i da ti planovi liče na ovaj citirani, ali da nijedan od njih još nije usvojen. „Planovi još nisu\n17.05.2020 u 18:35\nViše od 90.000 osoba umrlo u Americi, obolelo 1,5 miliona\nVAŠINGTON – Broj umrlih od koronavirusa u SAD povećao se na 90.206, pokazuju najnoviji podaci na sajtu Vrldometers. SAD su na prvom mestu u svetu i po broju zaraženih koronavirusom. U toj zemlji je potvrđeno 1.512.267 slučajeva infekcije kovid-19, javlja Tanjug. Od koronavirusa u SAD se oporavilo 339.805 osoba.\nSAD žele ekskluzivno pravo na vakcinu\nDonald Tramp je po svemu sudeći ubedio francusku multinacionalnu kompaniju koja razvija vakcinu protiv virusa korona da Amerika treba prva da dobije cepivo, ali je vlada u Parizu saopštila da je zaprepašćena takvim dogovorom. Direktor farmaceutske kuće „Sanofi” Pol Hadson izjavio je za „Blumberg” da SAD imaju pravo da prve kupe najveću količinu vakcine čim bude napravljena. Hadson je objasnio da je Amerika stekla to pravo jer je u februaru uložila ogroman novac u „Sanofijevo” istraživanje cepiva. Usledio je odgovor Jeliseja da su takvi planovi „neprihvatljivi” i da nijedna zemlja ne sme biti povlašćena.\n10.05.2020 u 08:50\nFauči i dva člana američkog kriznog štaba u samoizolaciji\nVAŠINGTON – Tri ključna člana američke radne grupe za borbu protiv koronavirusa, među kojima i glavni savetnik Bele kuće Entoni Fauči, nalaze se u samoizolaciji, nakon što su bili u kontaktu sa osobom koja je pozitivna na kovid-19. Pored Faučija (79) u karantinu su direktor Centra za kontrolu i prevenciju zaraznih bolesti Robert Redfild (68) i komesar Uprava za hranu i lekove (FDA) Stiven Han (60), prenosi AP. Nacionalni institut za alergologiju i infektivne bolesti, čiji je Fauči direktor, saopštio je da je on testiran i da je negativan na koronavirus, kao i da će nastaviti da se redovno testira. U saopštenju se dodaje da je on pod relativno malim rizikom zbog stepena izloženosti. Ističe se i da će Fauči raditi od kuće, a da će ići u Belu kuću po pozivu uz sve neophodne mere\n09.05.2020 u 11:17\nTramp i Salman potvrdili „odbrambeno partnerstvo”\nVAŠINGTON – Američki predsednik Donald Tramp i saudijski kralj Salman potvrdili su u telefonskom razgovoru „snažno američko-saudijsko obrambeno partnerstvo”, saopštila je Bela kuća. Telefonski razgovor Trampa i kralja Salmana usledio je dan nakon što su se pojavili izveštaji da SAD planiraju da povuku dva protivraketna sistema Patriot iz Saudijske Arabije, postavljena za obranu protiv Irana, prenosi Rojters. Tramp je u aprilu uveravao Saudijsku Arabiju da smanji proizvodnju nafte nakon što je ona narasla na početku pandemije koronavirusa, čime se stvorio veliki pritisak na američki energetski sektor. „Predsednik Tramp i kralj Salman saglasili su se o važnosti stabilnosti na globalnim tržištima nafte i potvrdili snažno američko-saudijsko obrambeno partnerstvo”, saopštio je portpartol\n09.05.2020 u 09:02\nU Americi u aprilu bez posla ostalo 20,5 miliona ljudi\nATLANTA – U aprilu je u SAD izgubljeno 20,5 miliona radnih mesta zbog mera zatvaranja uvedenih u cilju sprečavanja širenja koronavirusa, saopštio je Biro za statistiku rada. Taj kolosalni porast nezaposlenosti naneo je istorijski udar radnicima, prenosi Si-En-En i navodi da je to daleko najveći pad broja radnih mesta od 1939. godine, kada je počelo praćenje podataka o zaposlenosti. U martu je bez posla ostalo 870.000 ljudi, javlja Tanjug. Za mnoge Amerikance koji su izgubili posao i domove u finansijskoj krizi 2008. godine, ovaj trenutak stvorio je dodatne probleme. Tim ljudima su bile potrebne godine da bi nadoknadili izgubljeno, a američki poslodavci su tokom 10 proteklih godina otvorili 22,8 miliona radnih mesta. Tramp: 2021. godina će biti fenomenalna MAJAMI –


Projekat Adre Portugala i Adre Srbije “Climb for Hope” -\nADRA Portugal će kroz alpinističku ekspediciju svojih volontera prikupljati novčana sredstva za ugrožene u Srbiji sa kojima radi ADRA Srbija. Projekat se sprovodi uz pomoć globalne mreže Adre koju čini preko 140 kancelarija širom sveta.\n1.avgusta 2018. godine, Pedro Castelo i Kostiantin Storozhenko, volonteri Adre Portugala, otpočinju svoju alpinističku humanitarnu ekspediciju. Reč je o kampovanju i ekspediciji u trajanju od tri meseca sa humanitarnim ciljem i prikupljanjem novčanih sredstava za migrantsku populaciju u Srbiji.\nKreću iz Portugala sa ciljem osvajanja najviših planinskih vrhova svake od 28 zemalja Evropske unije, akumulirajući ukupno 54.000 metara nadmorske visine u periodu od 3 meseca. Svrha ove ekspedicije je pretvaranje 54.000 metara nadmorske visine u 54.000,- € novčane vrednosti, a u korist izbeglica u Srbiji. Svaki osvojeni metar trebalo bi da donese jedan evro.\nPedro i Kostiantin su dvojica mladih avanturista, sa ogromnom strašću kada je reč o prirodi. Zajedno su se peli na nekoliko planina širom sveta, počevši od Pirineja, Alpa, Picosa de Europa, Sijera Nevade, planine Atlas…Ovaj put svoju strast su želeli da pretvore u ekspediciju sa humanim ciljem.\nPrikupljenim sredstvima će podržati uključivanje maloletnika iz izbegličke populacije u stručnu obuku koja će im pomoći da se uključe na tržište rada. Obuke traju od jednog do tri meseca i na njima se polaznici, kroz praktičan rad, obučavaju različitim zanatima. Projekat je započet u maju 2017. godine i obezbeđuje sertifikat koji omogućava zaposlenje u svim zemljama Evrope. U pitanju su profesije poput molera, frizera, pekara, kuvara, pedikira/manikira, šminkera, krojača, auto mehaničara, keramičara, vodoinstalatera i mnogo drugih.\nU nadi da će ovaj primer slediti i drugi, Pedrova i Kostiantinova želja je da doprinesu podizanju svesti o migrantskoj populaciji u Srbiji, njihovim pravima i potrebama.\nKAKO I JA MOGU DA POMOGNEM:\nADRA Srbije vas ovom prilikom poziva da podržite ovu humanu ideju, ali i da je prenesete svima onima za koje smatrate da bi mogli biti zainteresovani za pružanje podrške\nViše o načinu podrške i doniranja možete naći na linkovima:


Beogradski maraton 18. aprila u Beogradu — Викиновости\nBeogradski maraton 18. aprila u Beogradu\nБеоград- (Beta) - Beogradski maraton, 23. po redu, održaće se u nedelju 18. aprila, najavili su u četvrtak organizatori.\nNa konferenciji za novinare u Skupštini grada generalni direktor Beogradskog maratona Dejan Nikolić rekao je da očekuje veliki broj učesnika i da organizatori pokušavaju da obezbede kvalitetne martonce iz Evrope i sveta, a posebno iz Kenije.\nNikolić je rekao da će se ove godine Beogradski maraton prvi put održati u nedelju, pošto su organizatori izašli u susret gradonačelniku Draganu Djilasu i gradskim vlastima, koji su zatražili da se zbog rekonstrukcije mosta Gazela trka pomeri za nedelju.\nPrijavljivanje za trke u maratonu i polumaratonu i trku zadovoljstva traje na zvaničnom sajtu Beogradskog maratona do 10. aprila, a od 12. do 17. aprila takmičari se mogu prijaviti u centru kod Trga Nikole Pašića. Ove godine obeležava se 2.500 godina od prvog maratona, a Beograd će obeležiti i 100 godina od prvog maratona - "velike pešačke utakmice", koja je organizovana 2. maja 2010. godine na relaciji Beograd - Obrenovac.\n„Beogradski maraton 18. aprila u Beogradu” — [[w:Новинска агенција Бета|Новинска агенција Бета]], 1. април 2010. (српски)\nПреузето из „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Beogradski_maraton_18._aprila_u_Beogradu&oldid=3076848”\nБеоградски маратон 2010.\nОва страница је последњи пут уређена на датум 5. јул 2011. у 23:55 ч.


Presuda Šešelju 31. marta - Direktno.ba\nHome » Presuda Šešelju 31. marta\nPretresno vijeće III zakazalo je izricanje svoje presude u postupku protiv Vojislava Šešelja za 31. mart 2016. u 10 sati u sudnici I, saopćeno je iz Haškog tribunala, prenosi novinska agencija Patria.\nŠešelj se tereti za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti koji su, kako se tvrdi, počinjeni od približno avgusta 1991. do septembra 1993. nad nesrpskim stanovništvom Hrvatske, Bosne i Hercegovine (BiH) i Vojvodine.\nU optužnici se dalje navodi da je Šešelj, između ostalog, učestvovao u regrutovanju, formiranju, finansiranju, snabdjevanju, podršci i rukovođenju srpskih dobrovoljačkih jedinica koje su osnovane i podržavane da bi pomogle u izvršenju ovog udruženog zločinačkog poduhvata činjenjem zločina. U optužnici se također navodi da je Šešelj držao huškačke govore kojima je podsticao dobrovoljačke jedinice i druge srpske snage na činjenje zločina, podsticao stvaranje homogene “Velike Srbije” putem sile, te da je na taj način učestvovao u širenju ratne propagande i raspirivanju mržnje prema nesrpskom stanovništvu.\nSuđenje je počelo 27. novembra 2006, a ubrzo nakon toga postupak je privremeno prekinut iz razloga povezanih sa Šešeljevim zdravstvenim stanjem.\nSuđenje je ponovo počelo 7. novembra 2007. i Tužilaštvo je završilo izvođenje svojih dokaza 13. januara 2010. Pretresno vijeće je 4. maja 2011. izdalo usmenu odluku po zahtkevu podneseno, u skladu s pravilom 98bis Pravilnika o postupku i dokazima Međunarodnog suda kojom je odbacilo Šešeljev zahtjev za izricanje oslobađajuće presude. Sudija Antonetti je priložio svoje protivno mišljenje. Odbrana nije izvodila dokaze i strane u postupku su iznijele svoje završne riječi od 5. do 20. marta 2012.\nPretresno vijeće je 6. novembra 2014. većinom glasova naložilo da Šešelj bude pušten na privremenu slobodu iz humanitarnih razloga zbog pogoršanja njegovog zdravstvenog stanja. Vojislav Šešelj je prebačen u Srbiju 12. novembra 2014.\nOkončano 149 postupaka