Na slobodi 545 osuđenika - Zenicablog\nNa slobodi 545 osuđenika\nU Federaciji BiH /FBiH/ trenutno 545 lica čeka izvršenje zatvorske kazne na slobodi zbog nedostatka smještajnih kapaciteta u kazneno-popravnim zavodima. Iz federalnog Ministarstva pravde saopšteno je da se na kraju 2014. godine na slobodi nalazilo 605 osuđenika. Od ovog broja, 85 osuđenih lica imalo je izrečenu zatvorsku kaznu od 30 dana, a 461 u rasponu od mjesec dana do jedne godine. Nakon izvršene analize, federalno Ministarstvo pravde je, u saradnji sa kazneno-popravnim zavodima, do 24. marta obezbijedilo dodatnih 60 mjesta za osuđena lica sa spiska takozvanog čekanja i to za osuđena lica kojima je izrečena duža zatvorska kazna u odnosu na ostale ili duže čekaju na izvršenje kazne.\nZbog nepostojanja zatvora na nivou BiH, lica koja sudovi u BiH osude ili im odrede pritvor upućuju se u jedan od 14 kazneno-popravnih zavoda u BiH sa ograničenim ćelijskim kapacitetima. Federalni mediji ističu da to predstavlja veliki bezbjednosni, ali i ekonomski problem. Gledano iz bezbjednosne perspektive, u BiH ne postoji nikakav garant da će lica koja su osuđena zatvorskom kaznom stvarno završiti u zatvoru, što predstavlja prijetnju građanima BiH, jer je očito da se osuđenici slobodno kreću.\nKada je riječ o ekonomskom aspektu, prevoz zatvorenika u kazneno-popravne zavode predstavlja finansijski problem, jer su putovanja često duga, a samim tim su i troškovi prevoza skuplji. Ministarstva pravde BiH, Republike Srpske i Federacije BiH usvojila su 2004. godine Zajedničku strategiju o pitanjima pritvora i zatvora, a osnovni cilj bio je riješiti problem pretrpanih smještajnih kapaciteta u kazneno-popravnim zavodima u BiH.


Predsjednik Crne Gore Filip Vujanović i zamjenik generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Jan Elijason svečano su otvorili Eko zgradu UN u Podgorici, prvu takve vrste u regionu. U Eko zgradi će raditi agencije UN- program UN za razvoj (UNDP), Dječiji fond UN (UNICEF), Visoki komesarijat UN za izbjeglice (UNHCR) i Međunarodna organizacija za migracije (IOM). Zgrada objedinjuje energetski efikasnu, ekološku tehnologiju i moderan dizajn, a projektovao je austrijski arhitekta Danijel Figenšu. Izgradnju je finansirala Vlada Crne Gore koja je izdvojila oko 3,5 miliona eura.\nObjekat se nalazi na lijevoj obali Morače, pored mosta Milenijum. Predsjednik Crne Gore Filip Vujanović izrazio je zadovoljstvo završetkom “pametne zgrade” i zahvalio se Vladi, Glavnom gradu i svima koji su učestvovali u projektovanju, nadzoru i izgradnji ovog objekta.\nUbijeđen sam da će rad agencija UN u ovoj zgradi biti efikasan i da će biti u funkciji potvrde stalnog partnerstva naše zemlje i UN.- kazao je Vujanović.\nZamjenik generalnog sekretara UN Jan Elijason ocijenio je da je završetkom zgrade ostvaren odličan rezultat. - Hvala Vladi Crne Gore koja je velikodušno pružila podršku izgradnji ove zgrade. Glavni grad je dao zemljište, Vlada Austrije realizovala konkurs za arhitektonsko rješenje i pružila podršku na druge načine. Bilo je ovde mnogo partnera, a dobili smo sjajan rezultat - ja bih to nazvao “djelujući kao jedan”.- rekao je Elijason.\nOn je istakao da je u potpunosti siguran da će zgrada poslužiti kao mjesto gdje će se osmišljavati nove kreativne ideje u mnogim oblastima izgradnje naše zemlje i da će se na taj način ukloniti prepreke i povećati snaga partnerstva Agencije sa Vladom i građanima Crne Gore.\nMislim da je ovaj sunčan dan simbolični odraz naše saradnje. Ove zajedničke prostorije Eko zgrade predstavljaju našu zajedničku ambiciju da radimo ruku pod ruku u duhu povjerenja, transparentnosti i poštovanja. Ovaj nesvakidašnji objekat je sada završen, ali na mnogo načina proces izgradnje u onom dubljem smislu te riječi se nastavlja. Radujemo se što ćemo sa vama moći raditi na izgradnji održive budućnosti za Crnu Goru i time doprinijeti održivosti regiona i svijeta za sve naše ljude.- naglasio je zamjenik generalnog sekretara UN.\nDanijel Figenšu, austrijski arhitekta koji je projektovao zgradu objašnjava način na koji funkcioniše ovaj energetski efikasan objekat.\nKoncept ove zgrade jeste da se primijeni tehnologija i energetski sistem koji koristi malo energije. Na primjer, ovde imate podzemne vode koje se koriste da bi se hladila betonska građevina. To je neka vrsta podzemnog grijanja i to znači da vam ne treba mnogo klima uređaja, koji su jako skupi, koji proizvode ugljen dioksid i nisu dobri za životnu sredinu. Ovaj objekat je na rijeci, a to znači da imate mnogo svježeg, hladnog vazduha od rijeke. Otovrite prozore i sami utičete na klimatsku situaciju. Isto je i sa Suncem. Sunce udara direktno na fotovoltažne ćelije koje su na krovu, a koje istvoremeno koriste i kao zaklon od Sunaca za ovaj objekat.- ističe Figenšu.\nNa pitanje novinara da li će ovaj koncept biti budućnost arhitekture i da li se ovakvi objekti mogu realizovati i u domaćinstvima, austrijski arhitekta kaže da je nesumnjivo da je ovo koncept budućnosti.\nNe samo da se uspostavljaju trendovi, već ova zgrada može da posluži kao primjer. Ljudi mogu da uđu u ovaj objekat nesmetano, da vide kako on funkcioniše i možda da razmišljaju da i sebi naprave ovako nešto. Ovakvi objekti se mogu prenijeti na domaćinstva i ja preporučujem to. Jako je dobro kada imate finu klimu u kući.- naglašava arhitekta prve Eko zgrade u regionu.\nViše u ovoj kategoriji: « Lilypad City – plutajući grad\tStari kameni ambar renoviran u eko kuću od nabijene zemlje »\nLink komentara\t petak, 14 mart 2014 09:53\tNapisano\tMiki\nOdlično, lijepo, energetski efikasno.\nLink komentara\t nedjelja, 16 mart 2014 16:35\tNapisano\tBankar\nBlagoš nama :)


Piranska strela do Kosova: EU zbog spora Slovenije i Hrvatske kažnjava i — Srbiju - 09.01.2018, Sputnik Srbija\nU ovom trenutku apsolutno ne postoje nikakvi apetiti niti očekivanja za proširenjem EU, a s druge strane je činjenica da EU pokušava da pronađe način da kupi... 09.01.2018, Sputnik Srbija\n21:00 09.01.2018 (Osveženo: 13:23 15.01.2018)\n© Sputnik / Aleksandar MilačićTable Slovenija i EU\nU ovom trenutku apsolutno ne postoje nikakvi apetiti niti očekivanja za proširenjem EU, a s druge strane je činjenica da EU pokušava da pronađe način da kupi vreme i način da smanji rastući uticaj Rusije i Kine na području Zapadnog Balkana, u Srbiji, pa i Bosni i Hercegovini.\nGranični spor između Hrvatske i Slovenije nije samo bilateralno pitanje, konstatovao je predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker, već će da utiče na celu EU, i to je mnogo važnije pitanje nego što mnogi u Sloveniji i Hrvatskoj misle. Nerešeno granično pitanje između Hrvatske i Slovenije, istakao je Junker, utiče na perspektivu zemalja Zapadnog Balkana da postanu članice EU.\nJunker: Hrvatska i Slovenija ne shvataju ulogu Brisela u sporu\n8 Januar 2018, 22:12\nBitne su međe, čak i u zajednici\nPrema mišljenju Aleksandra Mitića iz Centra za Strateške alternative, Junker je poslao dve poruke. Prvu, da je Evropska unija pogrešila što je primila Hrvatsku i Sloveniju kao članice pre nego što su regulisale svoje spoljne granice. Drugu, da EU, poučena iskustvom spora između Hrvatske i Slovenije, neće smeti u budućnosti da ponovi istu grešku i da primi članice koje nemaju regulisane spoljne granice. Što može, tumači Mitić za Sputnjik, da dovede do daljeg odlaganja prijema novih članica.\nEU očekuje da se granični sporovi kandidata za članstvo više ne uvoze u EU, i to će, prema Mitićevom mišljenju, važiti i za demarkaciju granica između ostalih bivših jugoslovenskih republika, ali i na području Kosova i Metohije.\n„Slučaj spora između Slovenije i Hrvatske jasno pokazuje da se članstvom u EU ne smanjuje važnost granica, niti da se one u potpunosti brišu, kako to često nazivaju evroentuzijasti. Takođe, slučaj pokazuje da EU nema dovoljno jake kapacitete i mehanizme da rešava problem sa implementacijom odluka koje zadiru u jasne nacionalne interese, naročito pitanje teritorija, ali i nacionalne bezbednosti, što smo mogli da vidimo i nedavno, kad su zemlje Višegradske četvorke odbile da prihvate kvote za prijem migranata“, ukazuje Mitić.\nPredsednik Evropske komisije je, pojašnjava Mitić, ovakvu ocenu dao u kontekstu posete slovenačkog predsednika Baruta Pahora, koji ga je zamolio za pomoć oko odluke arbitražnog suda koju Hrvatska odbija da primeni.\nMeđutim, dodaje Mitić, jasno je da postoji i kosovski kontekst cele ove priče.\nKažeš Piran, misliš na Kosovo\n„Ovakav stav Junkera bi trebalo gledati i u kontekstu insistiranja da Beograd potpiše sa kosovskim Albancima pravno obavezujući sporazum, kojim bi se pravno obavezao da neće blokirati članstvo Kosova u Ujedinjenim nacijama, a samim tim i priznao neku vrstu granice između Srbije i Kosova i Metohije“, predviđa Mitić.\nJasno je, konstatuje taj sagovornik Sputnjika, da u ovom trenutku apsolutno ne postoje nikakvi apetiti niti očekivanja za proširenjem EU, a s druge strane je činjenica, kao što smo mogli da vidimo i prethodnih meseci, da EU pokušava da pronađe način da kupi vreme i kako da smanji rastući uticaj Rusije i Kine na području Zapadnog Balkana, u Srbiji pa i Bosni i Hercegovini.\n„Očekuje se da se u nekom narednom periodu nastavi sa ponudama koje bi bile prilično isprazne i koje bi davale neku nadu, neke datume, kao što smo mogli da čujemo 2025. godinu i tako dalje“, jasan je Mitić.\nDokument Evropske unije o proširenju trebalo bi da bude objavljen u februaru ove godine, i u tom dokumentu bi trebalo da se jasnije definiše proces proširenja, ali prema Mitićevom mišljenju, u ovom trenutku ne postoji nikakav konkretan plan niti očekivanje da će ono što stoji u tom dokumentu moći da bude primenjeno u rokovima koji su ranije spominjani.


Ugašen popularni KickAss Torrents, uhapšen osnivač\nPopularnom KickAss Torrents-u ne može da se pristupi već nekoliko sati, a niko sa sigurnošću ne može da kaže šta je izazvalo problem. Ipak, TNW portal prenosi da je osivač web stranice uhapšen u Poljskoj po čak dvije optužnice za kršenje autorskih prava i učestvovanje u zavjeri protiv muzičke, igračke i filmske industrije, čija su prava sadržaji na KickAss Torrents web siteu povređivali.\nArtem Vaulin (30) je navodni osnivač KickAss Torrents, jednog od najpopularnijih piratskih web stranica, koji je pokrenut 2008. godine, a optužen je i gonjen zbog činjenice da se jedan od servera tog torent provajdera nalazio u – Čikagu.\nPrema pisanju TNW portala KickAss je posjećivalo više od 50 miliona jedinstvenih korisnika svakog mjeseca i bio je popularniji od The Pirate Bay-a.\nPrema riječima ovog portala povratak KickAss-a je nemoguć.


Sećate se prekida meča Lige šampiona PSŽ - Bašakšehir zbog rasizma rumunskog arbitra? Evo šta je utvrdila istraga! - Vesti iz Sporta\nNaslovna Fudbal Sećate se prekida meča Lige šampiona PSŽ – Bašakšehir zbog rasizma rumunskog...\nSećate se prekida meča Lige šampiona PSŽ – Bašakšehir zbog rasizma rumunskog arbitra? Evo šta je utvrdila istraga!\nPodsetimo, na utakmici u Parizu, gosti su optužili pomoćnog sudiju Sebastijana Kolteskua da je rasista, zbog čega su se povukli u svlačionicu i više se nisu vraćali na teren. S njima su se solidarisali fudbaleri PSZ.\nRumunski arbitar je tada bio na stubu srama i delovalo je da bi pravo čudo moralo da se desi, kako bi se „oprao“ i ponovo bio delegiran za neku važnu utakmicu, pošto je Pjera Veba nazvao „crnim tipom“, kada je objašnjavao glavnom sudiji Ovidiju Haceganu ko treba da dobije žuti karton.\nDetalj sa meča PSŽ – Bašahšehir\nPrašina se nekako u međuvremenu slegla, čak su se kasnije Vebo i Koltesku čuli telefonom i izgladili nesporazum, a stvar je u u svoje ruke uzela UEFA, koja je sprovela istragu.\nPosle dva meseca stigla je i odluka Evropske kuće fudbala. Kako pišu rumunski mediji, zaključak je da u postupku sudije Kolteskua nema elemenata rasizma. Procenjeno je da je „ala negru“ (crni tip) što je sudija izgovorio u tom nezgodnom momentu, bila samo smernica glavnom arbitru da bi znao koga treba da opomene. Nije bilo nikakve želje da se Pjer Vebo na bilo koji način uvredi.\nIpak, Koltesku je dobio opomenu da iako nije bilo elemanta rasizma u ovom slučaju, da ubuduće mora da ima više osećaja za takve stvari, ali kazne za rumunskog sudiju neće biti.\nPrethodni tekstNAJVEĆI SKANDAL AUSOPENA: Žena koju su izbacili s tribina jer je vređala Rafaela Nadala otkrila zašto mu je pokazala srednji prst!\nSledeći tekstMISTERIJA „NOVAK ĐOKOVIĆ“ Direktor Australijan opena „presekao“ – pravio je raspored za nedelju i ovo odlučio o Noletu


Istraživanje koje je sprovela Nova srpska politička misao pokazuje da se 55 odsto ispitanika na pitanje kako se informiše odgovara „putem televizije“. Na drugom mestu su portali i društvene mreže koje 31 odsto ispitanika navodi kao način informisanja, dok su štampani mediji izvor informacija za svega 6,6 odsto građana.\nIzvor informacije u velikoj meri utiče na formiranje stavova kod građana, pokazalo je to istraživanje.\n„Istraživači kažu da otprilike kada prođu prvi krug pitanja o tome koje novine ispitanici čitaju, koje televizije gledaju, ostale odgovore mogu da ubeleže – toliko je to predvidivo. Ali neko gleda Pink, ili čita Informer, glasa za SNS“, rekao je Đorđe Vukadinović.\nGrađani navodno mogu pa biraju slobodno gde će se informisati prema afinitetu, ali to tako nije u praksi, oni vraćaju flokule, komade rečenice koje čuju na medijima sa kojih se informišu, ocenio je Vukadinović i dodao da je naša iluzija da imamo samosvesne građane koji su informisani i biraju šta će da gledaju, ali nije tako – ono što gledaju utiče na ono što ljudi misle, a ne obrnuto.\nGordana Suša, novinarka i nekadašnja članica Regulatornog tela za elektronske medije, ocenila je da je suština da na samosvesne građane mediji ne mogu tako da utiču, jer oni proveravaju informacije iz više izvora. Ali većina građana nije takva i njima su i namenjeni programi koji ne talasaju ili su bastioni vlasti i na njih to utiče.\n„U tome je tragičan uloga REM-a. Da imamo tačne podatke o uticaju političkih partija na pojedine programe, zastupljenost ljudi koje vrše javne funkcije, bila bi drugacija situacija, a to govori i o validnosti izbornih uslova na narednim izborima“, kaže.\nOna je dodala da zato nije slučajno što se traži da izveštaji Regulatornog tela za elektronske medije uđu kao zakonska obaveza i da budu validni za izbornu komisiju.\n„Svi ti programi su rađeni za one koji sriču i jedva umeju da se potpišu, i optilike to je to. A javni servisi moraju da budu informacija edukacija i relaksacija“, dodala je Suša.\nVukadinović precizira da rezultati istraživana pokazuju da oni koji traže informacije uglavnom odlaze na internet. U novembru je građanima postavljeno i pitanje: da li postoji medij koji objektivno informiše i koji je to medij, a 41 odsto ispitanih je reklo da ne postoji objektivan medij.\nPostoji državni projekat ispiranja mozga, kaže Suša, i ako predsednik države na Pinku u kampanji dobije sate, a njegov najveći oponent dobije 20 minuta samo u nacionalnom dnevniku – to je strašno.\n„Kada bi građani imali relativno normalnu ponudu, pre svega na javnom servisu, malo razuđeniju ponudu, drugačije bi mislili“, dodao je Vukadinović.\n„Kod većina ljudi, i to znaju medijski manipulatori, sto puta ponovljena laž postaje istina. I kad prvi put čujes neki informaciju sklon si da poveruješ, a većina građana naseda i zato manipulatori to obilato koriste“, rekao je on.\nĐorđe Vukadinović Gordana Suša Istraživanje medija Stanje u medijima\n← Izveštaj: Povećan broj novinara u zatvoru\nLjubica Gojgić dobitnica nagrade „Aleksandar Tijanić“ →


IJZCG: Potvrđeni prvi slučajevi gripa u Crnoj Gori - Cetinjski List\nNaslovna » IJZCG: Potvrđeni prvi slučajevi gripa u Crnoj Gori\nIJZCG: Potvrđeni prvi slučajevi gripa u Crnoj Gori\nAutor RTV Cetinje December 25, 2021 2:07 pm\nPrva dva slučaja gripa potvrđena su u Crnoj Gori, saopšteno je iz Instituta za javno zdravlje Crne Gore (IJZCG).\nU Centru za medicinsku mikrobiologiju Instituta za javno zdravlje Crne Gore, PCR metodom su laboratorijski dokazana prva dva slučaja gripa ove sezone u zemlji. Kod oboljelih je dokazana infekcija virusom influence A (H3).\nAktivnost virusa influenze nastavlja da raste i u cijeloj Evropi, posebno u zemljama sjeverne i istočne Evrope. Albanija, Kazahstan, Kosovo, Norveška, Ruska Federacija i Švedska su prijavile široko rasprostranjenu aktivnost gripa i/ili srednji do visok nivo intenziteta aktivnosti gripa uz dominaciju A(H3) virusa – saopštili su iz Instituta.\nPreporučuju da se što prije vakcinišu osobe koje su u povećanom riziku od razvoja komplikacija.\nVakcinacija je najefektivnija mjera prevencije, pri čemu treba napomenuti da se zaštita stvara 2-3 sedmice nakon primanja vakcine – istakli su iz IJZCG.


RUSIJA RASKRINKALA FRANCUSKU I NEMAČKU: Objavljena prepiska sa Lavrovom, EVO KO ŽELI RAT | Novi Centar\nNaslovna Aktuelno RUSIJA RASKRINKALA FRANCUSKU I NEMAČKU: Objavljena prepiska sa Lavrovom, EVO KO ŽELI...\nMinistarstvo spoljnih poslova Rusije odlučilo je da objavi diplomatsku prepisku šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova sa svojim kolegama iz Francuske i Nemačke, Žan-Ivom le Drijanom i Hajkom Masom, kako bi se izbeglo iskrivljavanje stava Moskve o sastanku ministara u normandskom formatu.\n„U poslednje vreme izobličava se stav Rusije, njena uloga u rešavanju unutrašnjeg ukrajinskog sukoba i pristupi za održavanje mogućeg ministarskog sastanka u normandijskom formatu. Da bi se sprečile dalje spekulacije, Ministarstvo spoljnih poslova Rusije odlučilo je da objavi izvore i diplomatsku prepisku ministra spoljnih poslova Ruske Federacije Sergeja Lavrova sa ministrima spoljnih poslova Nemačke i Francuske Hajkom Masom i Žan-Ivom le Drijanom“, navodi se u saopštenju ruskog Ministarstva.\nU objavljenom pismu ministrima Francuske i Nemačke od 16. novembra, Lavrov je upozorio zapadne kolege da će prepiska biti objavljena.\n„Navedena prepiska između nas, kao i tekst ovog pisma, biće postavljeni na sajtu ruskog Ministarstva spoljnih poslova 17. novembra. Uveren sam da ćete razumeti potrebu za takvim nestandardnim korakom, pošto se radi o potrebi da se svetskoj zajednici prenese istina o tome ko i kako izvršava međunarodne pravne obaveze preuzete na najvišem nivou“, ističe se u pismu ruskog ministra.\n„Nadam se da će upoznavanje šire javnosti sa ovim primarnim izvorom razjasniti pravu ulogu i namere Rusije u mirovnom procesu i doprineti formiranju političke volje, uključujući i u Nemačkoj i Francuskoj, u korist poštenog rešavanja sukoba u Donbasu na čvrstoj osnovi Minskih sporazuma – bez nekih pokušaja da se sazivaju novi sastanci samo da bi se svaki put išlo sve dalje po volji Kijeva, koji se vodi politikom sabotiranja sopstvenih obaveza pod okriljem svojih zapadnih sponzora koji direktno krše Rezoluciju 2202 Saveta bezbednosti UN“, naglasio je Lavrov.\nLavrov je 29. oktobra u pismu ministrima spoljnih poslova Francuske i Nemačke istakao značaj nastavka posredničkih napora strana u normandijskom formatu. On je, međutim, naglasio da bi mogući ministarski sastanak „trebalo da bude dobro pripremljen“, uključujući i izradu detaljne zajedničke izjave „sa konkretnim preporukama“ Ukrajini i republikama Donbasa kao stranama u sukobu. Ministar je svojim kolegama poslao ruski nacrt takvog dokumenta, nakon čijeg razmatranja je predloženo da se odredi mesto i vreme pregovora.\nU nastavku prepiske, šef ruske diplomatije je ukazao da ga je odgovor koji je 4. novembra dobio od francuske i nemačke „razočarao“. On se požalio na izjave Žan-Iva le Drijana i Hajka Masa da nacrt Rusije sadrži odredbe koje „verovatno neće biti usvojene“ u normandijskom formatu, konkretno – „organizacija direktnog dijaloga između Kijeva, Donjecka i Luganska“.\n„Vaša izjava o odbijanju direktnog dijaloga između Kijeva, Donjecka i Luganska diskredituje koautorstvo lidera Nemačke i Francuske prema dokumentu od 12. februara 2015. godine (Minski sporazumi)“, dodao je ministar.\nOsim toga, u nacrtu izjave koji je predložila Rusija nalazila se odredba o pripremi sastanka lidera zemalja-učesnica normandijskog formata „za razgovor o političkim i bezbednosnim uslovima, uključujući i organizovanje lokalnih izbora“.\nLavrov je takođe naglasio da se Specijalna posmatračka misija OEBS-a „apsolutno nezadovoljavajuće“ izlazi na kraj sa svojim obavezama u Ukrajini, a svoj mandat može da ispunjava „isključivo kroz pomenuti dijalog“.\nU sledećem pismu od 6. novembra, ministar saopštava da je dobio poruku od ministarstava spoljnih poslova Nemačke i Francuske o predlozima od 29. oktobra i da je razočaran njima.\nU poslednjem pismu od 16. novembra, ministar je naglasio da se Rusija sve više suočava sa iskrivljavanjem stava Rusije i njene uloge u rešavanju unutrašnjeg ukrajinskog konflikta.\n„Nažalost, nije izuzetak ni vaša zajednička izjava ‘U podršku Ukrajini’ data u Briselu 15. novembra nakon sastanka sa ministrom spoljnih poslova Dmitrijem Kulebom. U njemu ste nam pretili nekim ‘posledicama’ za navodne pokušaje podrivanja teritorijalnog integriteta Ukrajine, optužili nas za ‘još jedno odbijanje’ da učestvujemo na ministarskom sastanku u normandijskom formatu“, dodao je ministar. Lavrov je dodao i da je bio prinuđen na nekonvencionalan korak – da prepisku objavi.\nLavrov je 14. oktobra rekao da buduća perspektiva normandijskog formata zavisi od sprovođenja Minskih sporazuma od strane Kijeva. On je takođe izrazio iznenađenje što Zapad takvim pritiskom promoviše obnavljanje normandijskog formata, ne obezbeđujući primenu ranijih odluka.\nIstovremeno, Lavrov je kritikovao alternativni nacrt izjave Francuske i Nemačke, predložen kao odgovor na rusku inicijativu u vezi sa njihovim tumačenjem Minskih sporazuma.\nKomentarišući datum koji su kolege predložile za sastanak u Parizu, 11. novembra, ruski ministar je naglasio da je Rusija više puta objašnjavala nemačkim i francuskim partnerima primarni značaj sadržaja svih mogućih diskusija i konstatacija stanja stvari sa sprovođenjem odluka prethodnih samita.\n„Ali čak i apstrahujući se od vaših težnji da se suština zameni protokolarnim događajima radi samih događaja, ne mogu a da ne izrazim čuđenje povodom predloženog datuma“, rekao je on.\nLavrov je dodao da je na marginama samita G20 u Rimu obavestio francuskog ministra spoljnih poslova da sastanak ne može da se održi tog dana zbog već dogovorenog radnog programa u Moskvi.\nPrethodni članakŠIPTARI GOVORE ONO ŠTO ZAPAD MISLI\nSledeći članakPOBEDA! Lažna država Kosovo je PUKLA


Svečana sednica Skupštine grada - JUGPRESS\nU Narodnom pozorištu danas je održana svečana sednica Skupštine grada Leskovca povodom obeležavanja 11. oktobra, Dana oslobodjenja grada.\nDanas su podeljene oktobarske nagrade najuspešnijim pojedincima i firmama za uspešan dosadašnji rad. Sednicu je otvorio predsednik skupštine Aleksandar Đurović koji je pozdravio sve prisutne i uputio čestitke povodom praznika grada.\nSkupu se nakon toga obratio gradonačelnik Goran Cvetanović koji je izrazio zadovoljstvo i ponos rezultatima Leskovca, i kao građanin i kao gradonačelnik ovog grada.\n„Nekada su glavne asocijacije na naš grad bila dva brenda – ajvar i roštilj meso. Danas, mogu slobodno da kažem, da je Leskovac prepoznat ne samo kao grad dobre hrane, već kao mesto koje se razvija, menja izgled, grad u kojem se otvaraju nova radna mesta i stvaraju bolji uslovi za život. Između dva svetska rata, Leskovac je imao svoje zlatno doba, razvijenu industriju keramike, zejtina i piva, sapuna i kozmetike. Posle mnogo turbulentnih godina, želimo da stvorimo novo zlatno doba, pre svega, kroz kreiranje povoljnog ambijenta za investiranje i poslovanje. Dokaz da smo na dobrom putu je činjenica da danas otvaramo novu proizvodnu liniju rumunske kompanije Terastil, a da nas do kraja godine očekuje i otvaranje nove fabrike turskog investitora „Džinsi“ u zgradi nekadašnje Sintetike. Ovaj objekat rekonstruisali smo i adaptirali uz podršku Vlade Republike Srbije koja je investirala 185 miliona dinara.“\nCvetanović je rekao i da je Leskovac danas jedno veliko gradilište.\n„To je potvrdilo i Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, koje je Leskovac svrstalo u red lokalnih samouprava sa najvećim brojem gradilišta. Na osnovu podataka sistema za elektronsko podnošenje zahteva za građevinsku dozvolu u našem gradu ima 148 gradilišta.\nNaš prioritet je da budemo u službi građana. Zbog takvog pristupa rekonstruisali smo veliki broj ulica, dečijih igrališta, škola, više kilometara vodovodne mreže… Svesni smo da je ljudima važno da imaju posao, da rade i zarađuju. Zato konstanto radimo i na smanjenju nezaposlenosti. Od 2012. do juna ove godine ukupno je zaposleno oko 5.000 ljudi.“\nO planovima za naredni period gradonačelnik Cvetanović je rekao da „planiramo rehabilitaciju opštinskog puta Leskovac – Bogojevce, do mosta na Južnoj Moravi. Grad Leskovac i Ministarstvo privrede izdvojiće 67 miliona dinara. Potom rehabilitaciju opštinskog puta Gornja Jajina – Bunuški Čifluk, u vrednosti od 23 miliona dinara, kao i pojačano održavanje opštinskog puta Miroševce – Slavujevce, za šta ćemo, takođe sa Ministarstvom privrede izdvojiti 56 miliona dinara. U toku je obezbeđivanje sredstava za realizaciju projekta Proširenje i rekonstrukcija Bulevara Nikole Pašića u Leskovcu – deonica od Niške do ulice 28. marta. Investiciona vrednost 161 milion dinara. Takođe se nadamo da ćemo realizovati projekat Rekonstrukcije i adaptacije objekta Doma vojske u koncertnu dvoranu i muzičku školu. Za prvi fazu, koja podrazumeva koncertnu dvoranu i foaje sa pripadajućim prostorijama u podrumu, potrebno je oko 29 miliona dinara. Planiramo i pojačano održavanje saobraćajnica u centralnoj gradskoj zoni, u ul. Maksima Gorkog, Cara Dušana, Radoja Domanovića, Ratka Pavlovića, Vojvode Mišića, Goce Delčeva i Partizanskoj, za šta će grad izdvojiti 39 miliona dinara. Za Periodično održavanja lokalnih puteva i gradskih saobraćajnica, a koje podrazumeva presvlačenje i saniranje većih deonica, i ima za cilj unapređenje putne mreže grad će izdvojiti oko 120 miliona dinara. I Vodovod nastavlja svoje aktivnosti na poboljšanju vodosnabdevanja sugrađana. Biće rekonstruisana vodovodna mreža u ulicama Slobodana Penezića i Učitelja Josifa (vrednost investicije 9,1 milion dinara). Očekuje se nastavak izgradnje severnog kraka regionalnog vodosistema „Barje“ na deonici od Živkova do Lipovice (u vrednosti od 10 miliona dinara). Planirana je i izgradnja vodovodne mreže radi povezivanja Priboja i Zalužnja na sistem „Severni vodovod“ ukupne dužine 800 metara (vrednost investicije je 5,5 miliona dinara). Pribavljanje građevinske dozvole za izgradnju rezervoara u Pečenjevcu i dovodnog cevovoda u dužini od 1,6km (vrednost investicije 1,5 miliona dinara) i druge investicije. Toplana će rekonstruisati deo toplovoda u sistemu Crvena Zvezda, deo toplovoda u sistemu Dubočica, kotlarnicu Dubočica, rekonstrukciju i automatizaciju podstanica, automatizaciju SKADA sistema. Naročito mi je drago što mogu da kažem da nas u periodu ispred nas očekuje i otvaranje novih proizvodnih pogona preduzeća koja već posluju u našem gradu, ali i onih koji će prvi put doći u Leskovac. Zato sa velikim zadovoljstvom, ali i odgovornošću, našim sugrađanima mogu da obećam nova radna mesta i bolje uslove za život.“\nANTRFILE1: NOVČANU NAGRADA ZA 2017. GODINU DOBILI SU:\nMilica Jovanović, diplomirani teoretičar umetnosti za izuzetne rezultate ostvarene tokom školovanja na Fakultetu umetnosti u Nišu, kao i za razvoj i promociju muzičke umetnosti u Leskovcu. Milica Ristić, student doktorskih studija Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Nišu za izuzetne rezultate ostvarene tokom školovanja na Ekonomskom fakultetu i učešće u izradi programa preduzetničke obuke. Viktor Dimitrijević, učenik OŠ „Josif Kostić“ u Leskovcu za izuzetne rezultate ostvarene na državnom prvenstvu u plivanju za pionire. Aleksandra Ljubenović, učenica drugog razreda Gimnazije u Leskovcu za izuzetne rezultate ostvarene na republičkom takmičenju iz hemije i matematike. Marija Papović učenica trećeg razreda Gimnazije u Leskovcu za izuzetne rezultate ostvarene na državnim i međunarodnim takmičenjima u brzom hodanju za juniore. Nebojša Stefanović, ultramaratonac, za izuzetne rezultate ostvarene na državnim i međunarodnim takmičenjima u ultramaratonu za seniore. Aleksandar Todorović, potporučnik u Vojsci Republike Srbije, pilot helikoptera, za izuzetne rezultate ostvarene tokom školovanja na Vojnoj akademiji u Beogradu. Ognjen Stojadinović potporučnik u Vojsci Republike Srbije, pilot helikoptera za izuzetne rezultate ostvarene tokom školovanja na Vojnoj akademiji u Beogradu. Petar Bojović, student četvrte godine teorijske i eksperimentalne fizike na Fizičkom fakultetu Univerziteta u Beogradu za izuzetne rezultate ostvarene tokom školovanja iz oblasti prirodnih nauka. Jelena Todotović, student četvrte godine Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Nišu za izuzetne rezultate ostvarene tokom školovanja na Ekonomskom fakultetu. Novak Stamenković, student četvrte godine Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Nišu za izuzetne rezultate ostvarene tokom školovanja na Ekonomskom fakultetu.\nPOHVALU ZA 2017. GODINU DOBILI SU:\nGordana Savić, direktorka Ustanove za odrasle i starije „Leskovac“ u Leskovcu za izuzetan doprinos i rezultate ostvarene u oblasti pružanja socijalnih usluga odraslim i starijim licima. Jelena Stanojević, trener karate kluba „UNSU“ Leskovac za izuzetan doprinos i rezultate ostvarene u oblasti sporta, kao i za promociju grada Leskovca. Dragan Đokić, master matematičar, doktorant Matematičkog fakulteta Univerziteta u Beogradu za izuzetne rezultate ostvarene tokom školovanja na master i doktorskim akademskim studijama Matematičkog fakulteta u Beogradu. JKP „Vodovod“ Leskovac za izuzetan doprinos unapređenju uslova vodosnabdevanja grada i društveno odgovorno ponašanje. IGM „Mladost“ Leskovac, za izuzetan doprinos razvoju proizvodnje građevinskog materijala i razvoj privrednog ambijenta u Leskovcu. SZTR „Dir's“ Leskovac za rezultate ostvarene u proizvodnji i prometu nameštaja i tekstilnih proizvoda i razvoj privrednog ambijenta u Leskovcu. Centar za socijalni rad Leskovac za ostvarene izuzetne rezultate u oblasti socijalne zaštite i doprinos sveukupnom poboljšanju kvaliteta socijalne zaštite u Leskovcu.\nOKTOBARSKE NAGRADE LESKOVCA – MEDALjE ZA 2017. GODINU DODELjENE SU:\nMarku Stojanoviću, strip autoru i ovogodišnjem laureatu Priznanja za doprinos srpskom stripu za 2017. godinu na Međunarodnom salonu stripa u Beogradu, za izuzetan doprinos razvoju stripa i promociji Leskovca u nacionalnim i međunarodnim okvirima. Bratislavu Anđelkoviću, slikaru, donatoru, dobitniku brojnih nacionalnih i međunarodnih priznanja za izuzetan doprinos razvoju slikarstva i promociju Leskovca. Leskovačkom kulturnom centruza organizaciju Leskovačkog internacionalnog festivala filmske režije (LIFFE) koji je proteklih deset godina okupio najveća rediteljska i glumačka imena iz Srbije i bivše Jugoslavije i promociju Leskovca kao organizatora najrespektabilnijeg filmskog festivala u regionu. Kamernom orkestru „Amoroso“, zbog izuzetnog doprinosa razvoju muzičke kulture u Leskovcu i promociji Leskovca širom Srbije i sveta tokom petnaestogodišnjeg uspešnog rada. Gradskom dečijem horu „Zvezdice“, za izuzetne rezultate postignute na nacionalnim i međunarodnim takmičenjima, afirmaciju tradicije horskog pevanja i promociju Leskovca kroz uspešan petnaestogodišnji rad.


Neizlečivo bolesnoj Amerikanki izvršena eutanazija\nNad neizlečivo bolesnom ženom od raka mozga izvršena je eutanazija u američkoj državi Oregon.\nSlučaj Britani Majnard (29) izazvao je žučnu debatu širom SAD o opravdanosti eutanazije, koja joj je izvršena u Oregonu, gde je smrt uz asistenciju lekara u slučaju neizlečivih bolesti zakonski dozvoljena.\nMajnardova je umrla mirno u subotu u svom domu, okružena najmilijima, rekao je Šon Krouli iz jedne grupe koja se zalaže za legalizovanje eutanazije.\nNjoj je rak mozga dijagnostifikovan 1. januara ove godine i lekari su joj tad rekli da ima šest meseci života.\nPre nekoliko nedelja, Britani Majnard je rekla da će uzeti smrtonosnu injekciju 1. novembra, samo nekoliko nedelja pre 30. rođendana. Prošle nedelje je, međutim, rekla da bi mogla to da odloži, ali je, naposletku, ipak postupila po prvobitnom planu.\nKrouli je naveo da je Majnardova "trpela veoma česte i dugotrajne napade, teške glavobolje i bolove u vratu, i simptome kao kod moždanog udara".\nKako su joj se simptomi pogoršavali, odlučila je da se podvrgne eutanaziji.\nOregon je prva američka savezna država koja je odobrila eutanaziju, odnosno da neizlečivo bolesni ljudi prime smrtonosnu injekciju koju im je prepisao lekar.\nViše od 750 ljudi iskoristilo je pravo na eutanaziju u Oregonu od 31. decembra 2013. Prosečna starost onih koji su na taj način sebi prekratili muke je 71 godina. Samo šest ljudi bilo je mlađe od 35 godina.


Tanjug 21. februara 2020. 13:23\nBEOGRAD – Olimpijski komitet Srbije (OKS) obeležio je danas 110 godina od osnivanja tradicionalnom svečanošću u hotelu „Moskva“, gde je 23. februara 1910. godine osnovan Srpski olimpijski klub.\nGrupa oficira školovanih u Francuskoj, na čelu sa generalom Svetomirom Đukićem na četvrtom spratu hotela u redakciji lista „Novo vreme“ postavila je temelj organizaciji, koja je dve godine kasnije primljena u Međunarodni olimpijski komitet.\nPredsednik Olimpijskog komiteta Srbije Božidar Maljković i ambasador Japana u Srbiji, zemlje domaćina narednih Igara u Tokiju, Junići Marujama obišli su danas apartman u hotelu „Moskva“, a potom je Maljković položio lovorov venac na spomen ploču ispred hotela.\n„Malo je zemalja u svetu koje mogu da se pohvale ovako dugom olimpijskom tradicijom. Generacije pre nas izgradile su ugled u međunarodnoj olimpijskoj porodici, a naši olimpijci su vrhunskim sportskim ostvarenjima ostavili dubok trag u olimpijskoj istoriji i doprineli populariziji Olimpijskog pokreta i Olimpijskih igara. Bogato nasleđe i više od veka duga olimpijska tradicija, svakako su dodatni motiv pri svakom novom izazovu“, rekao je Maljković.\n„Iskoristio bih priliku da im sa ovog mesta poželim da budu zdravi i da vredno treniraju kako bi u Tokiju ostvarili svoje najbolje rezultate. Siguran sam da ćemo se i\nove godine radovati njihovim uspesima i imati razloga da se ponosimo jer su oni najbolje što Srbija ima“, istakao je prvi čovek OKS.\nAmbasador Japana Marujama zahvalio se predstavnicima Olimpijskog komiteta\nSrbije na pozivu.\n„Velika je čast danas biti ovde i biti deo velikog jubileja koji proslavlja Olimpijski komitet Srbije. Činjenica je da će četiri grada u Japanu biti domaćini srpskim sportistima u periodu priprema i aklimatizacije za predstojeće Olimpijske igre, što potvrđuje sjajne\nodnose između naše dve zemlje. Želim vam mnogo uspeha na Olimpijskim igrama u Tokiju i daljem radu“, rekao je Marujama.\nNa svečanosti su prisustvovali ministar omladine i sporta Vanja Udovičić, državni sekretar za sport Predrag Peruničić, predstavnici nacionalnih sportskih saveza i drugi.\nPrvi put na Igrama sportisti iz Srbije pojavili su se na Olimpijskim igrama u Stokholmu 1912. godine. Prvi olimpijci bili su Dušan Milošević, treći u kvalifikacionoj grupi na 100 m (11,6) i maratonac Dragutin Tomašević, koji je zauzeo 37. mesto.


Ovu zdravstvenu ustanovu je obišla pomoćnica direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Jelena Stojković, koja u Kosovskoj Mitrovici boravi povodom obeležavanja Dana opštine i Dana oslobođenja grada u Drugom svetskom ratu.\nStojkovićeva je istakla da je reč o projektu koji će se realizovati fazno i za koji je novac izdvojila Vlada Republike Srbije preko Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\n- Danas započinjemo prvu fazu izgradnjom zgrade Fizijatrije i rehabilitacije, površine oko 1.500 kvadratnih metara. Radimo kompletnu rekonstrukciju zgrade i nadogradnju - izjavila je Stojkovićeva, a prenosi Radio Kosovska Mitrovica.\nKroz faze će, kako dodaje, biti završena rekonstrukcija, dogradnja i nadgradnja kompletnog KBC-a.\n- Biće to savremena zgrada koja će ispunjavati sve potrebe građana i uslovi lečenja se neće razlikovati od onih u Nišu, Kragujevcu ili Beogradu - poručila je Stojkovićeva.\nKako je ranije najavljeno, kada se završi kompletna rekonstrukcija i nadogradnja KBC u Kosovskoj Mitrovici, to će biti savremena bolnica koja će se prostirati na 20.000 kvadratnih metara i imaće 559 raspoloživih ležajeva.\nNačelnik Odeljenja fizijatrije pri KBC-u Kosovska Mitrovica doktor Dragiša Milović izrazio je zahvalnost u ime zdravstvenih radnika i pacijenata.\n- Ovo je samo prvi korak ka rekonstrukciji i izgradnji KBC-a, znajući da je naš Kliničko-bolnički centar najznačajnija zdravstvena ustanova na Kosovu i Metohiji. Ovo je veliki dan koji će ostati upamćen u istoriji našeg KBC-a - istakao je Milović, i zahvalio Kancelariji za KiM, Ministarstvu zdravlja i Vladi Srbije.\nKBC Kosovska Mitrovica obišli su i predsednik Privremenog organa Opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Spirić, predsednik Srpske liste i ministar za zajednice i povratak Goran Rakić, kao i gradonačelnik Opštine Severna Mitrovica Milan Radojević.


Košarkaški klub Mega Mozzart » MEGA PROTIV VOJVODINE U ČETVRTAK U PODNE NA STARTU ČETVRTFINALA SUPERLIGE\nU četvrtak 27. maja od 12 časova Mega Soccerbet će dočekati ekipu Vojvodine u okviru četvrtfinala plej-ofa Superlige, a utakmica će se zbog poznate situacije sa pandemijom Kovid-19 igrati bez gledalaca u Hali Mega Factory. Izabranici trenera Vladimira Jovanovića su ove sezone pružali sjajne partije u ABA ligi i Kupu Radivoja Koraća, a sada ih očekuje takmičenje u Superligi koja će se o igrati od četvrtfinala po kup sistemu na dve pobede.\nTrener Mege Vladimir Jovanović je prvo istakao da je njegova ekipa dobro radila u periodu između kraja ABA lige i početka plej-ofa:\n– Prošlo je mesec dana između naše dve zvanične utakmice, poslednje u ABA ligi i ove na početku plej-ofa. Taj period je dosta dugačak i treba ga popuniti na pravi način s obzirom na to da dolazi u veoma nezgodnom trenutku a to je devet meseci od početka sezone. Opet, u isto vreme smo napravili neke promene u igračkom kadru, došao je Jovan Novak, pridružili su nam se Dragan Milosavljević i Boriša Simanić tako da početak plej-ofa Superlige dočekujemo u promenjenom sastavu u odnosu na ABA ligu. Bez obzira na već navedenu pauzu koja dolazi u nezgodnom trenutku, naša mladost nas je obavezala da radimo dobro, što smo na kraju i ispunili i pripremili se da dočekamo početak plej-ofa u najboljem mogućem svetlu. Plej-of će biti jako zahtevan, igra se veliki broj utakmica za mali vremenski period što je uslovljeno reprezentativnim obavezama. Trudićemo se da damo sve od sebe i postignemo najbolji mogući rezultat. Videćemo za šta će to da bude dovoljno,\nistakao je trener Mege, a o protivniku u četvrtfinalu, Jovanović je izjavio da je u pitanju i više nego solidan tim sastavljen od iskusnih, ali i mladih igrača:\n– Sa ekipom Vojvodine koja je bila druga u KLS-u, imali smo priliku ove godine da odigramo jednu utakmicu. Napravili su i više nego solidan tim sastavljen od iskusnih, ali i mladih igrača. Znamo kako smo odigrali utakmicu protiv njih u Kupu u Novom Sadu. Praktično smo pokazali dva lica, prvo poluvreme sa kojim smo bili jako zadovoljni i drugo u kome nismo bili na nivou zadatka. Igraju atipičnu košarku, napadačku sa dosta šuteva za tri poena. U odbrani će pokušati na razne načine da nas poremete i ukoliko mi budemo imali pravi odgovor na to, verujem da ćemo uspešno započeti takmičenje u plej-ofu,\nMega i Vojvodina su se ove sezone sastali u polufinalu Kupa Radivoj Korać u Novom Sadu kada je Mega slavila sa 82:75. Četvrtfinalna serija se igra na dve pobede a drugi meč je zakazan za subotu u 12 časova u Novom Sadu dok bi se eventualna majstorica igrala već u nedelju od 12 časova u Hali Mega Factory.\nKrilni centar Mege Marko Simonović je istakao da njegova ekipa zna kvalitet Vojvodine i da je za pobedu bitno da imaju pravi pristup meču:\n– Očekuje nas težak meč protiv ekipe Vojvodine. Znamo njihov kvalitet i način igre, pokazali su karakter i na kupu gde su uspeli da se vrate u meč posle velikog zaostatka. Upak, ukoliko budemo imali pravi pristup meču, verujem da ćemo zabeležiti pobedu na startu plej-ofa,\nUtakmica Mega Soccerbet – Vojvodina se igra u četvrtak 27. maja od 12 časova u Hali Mega Factory bez prisustva publike, uz direktan prenos na TV Arena Sport.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Bregzit važan i za Balkan\nBregzit važan i za Balkan\nNe očekuje se da će Bregzit značajnije uticati na poslovne veze Slovenije i Britanije, ali je proces izlaska Londona iz EU, ipak, važan za region Balkana.\nBregzit važan i za Srbiju (Foto: Ilustracija)\nTo je izjavio predsednik slovenačke NLB banke, Blaž Brodnjak.\nOn je, na sednici Britansko-slovenačke privredne komore, uporedio Bregzit sa raspadom Jugoslavije, i dotakao se značaja koje će proširenje EU na zemlje Zapadnog Balkana imati po stabilnost regiona, prenosi slovenačka agencija.\nOčekuje i da će Bregzit povećati svest o koheziji i integraciji, i da će zaustaviti širenje bloka.\n- Samo ukoliko članice Unije ostanu ujedinjene, EU može da sačuva ulogu važnog aktera na globalnom tržištu. Međutim, kako bi ostala jedinstvena zajednica, EU će morati dodatno da pooštri propise - poručio je Brodnjak.


Od princa Vilijama do Dajane i princa Čarlsa, članovi kraljevske porodice često su svojim fotografijama otkrivali dekor koji su odabrali za svoje domove. Dnevna soba, trpezarije, pa čak i kuhinje njihovih aristokratskih kuća često su se pojavljivale u časopisima i na društvenim mrežama. Ono što su retko delili sa ljudima bile su njihove privatne spavaće sobe.\nNa retkim fotografijama gde su otkrivene njihove spavaće sobe može se videti i njihov lični ukus i neki važni detalji njihove intime. Princ Hari je uvek držao sliku svoje majke na noćnom ormariću dok je živeo u internatu, dok princ Čarls preferira cvetne otiske na zidovima i tkaninama svog nameštaja.\nKako izgledaju spavaće sobe članova kraljevske porodice pogledajte u galeriji fotografija.


Netflix prešao 200 miliona pretplatnika - Radio Srebrenik\nNetflix je prešao 200 miliona pretplatnika širom svijeta na kraju 2020. godine, saopšteno je iz ove kompanije. Ovo, kako su naveli iz najpopularnijeg serivsa za emitovanje sadržaja, znači da više neće morati posuđivati sredstva kako bi nastavili finansirati široku paletu svojih filmova i emisija.\nU periodu od oktobra do decembra prošle godine kada je su objavili serije ‘Queen’s Gambit’ i ‘Bridgerton’, broj pretplatnika na Netflixu porastao je za 8,5 miliona.\nNetflix je od 2011. godine posudio milijarde dolara kako bi finansirali originalne programe na više jezika kako bi privukli pretplatnike širom svijeta.\nNo, kompanija je u utorak saopštila kako očekuju da će imati slobodan protok novca u 2021. godini, te su u pismu dioničarima naveli da vjeruju da nema više potrebe da “prikupljaju vanjske finansije za poslovanje”.\nKompanija koja je 2007. godine bila pionir streaming servisa dobila je 2020. više pretplatnika, no i jedne druge godine. Veliki broj pretplatnika Netflixa uvjetovan je i pandemijom zbog koje su brojni ostali u kućama.\nPrethodni članakVulkan Etna noćas se iznenada aktivirao\nNaredni članakAgencija za nadzor nad tržištem BiH: Ove proizvode odmah prestanite koristiti


Rusija: Ne sumnjamo da će SZO odobriti Sputnjik V\nTanjug 8. oktobra 2021. 07:24\nMOSKVA – Ruski fond za direktne investicije ne sumnja da će Svetska zdravstvena organizacija (SZO) odobriti rusku vakcinu protiv virusa korona „Sputnjik V“, izjavio je direktor Fonda Kiril Dmitrijev.\n„Mi verujemo da će uskoro, u oktobru, predstavnici SZO posetiti Rusiju i ne sumnjamo da će SZO odobriti vakcinu“, rekao je Dmitrijev na konferenciji „Blumberg invest global“.\nOn je u govoru naveo i da će u oktobru biti proizvedeno više od 100 miliona doza ruskih vakcina protiv virusa korona „Sputnjik V“ i „Sputnjik lajt“, dok će u novembru 50 odsto ovih vakcina biti proizvedeno u inostranstvu, preneo je Sputnjik.\nPomoćnica generalnog direktora SZO Marianđela Simao je izjavila da je pravni problem, zbog koga je zaustavljen proces odobrenja vakcine „Sputnjik V“, rešen i da će se proces nastaviti nakon usaglašavanja dokumentacije.\nNedavno je ministar zdravlja Rusije Mihail Muraško izjavio da su uklonjene sve prepreke za priznavanje ruske vakcine protiv virusa korona „Sputnjik V“ u SZO i da su preostale neke administrativne procedure.


Merkel: Trebaće nam godine za rešenje dužničke krize - Bizlife.rs\nMerkel: Trebaće nam godine za rešenje dužničke krize\n07:38 Berlin, 15/12/2011\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je da bi Evropi mogle da budu potrebne godine da reši problem dužničke krize, dok na finansijskom tržištu istovremeno raste sumnjičavost u vezi toga da li će odluke sa samita EU biti dovoljne za razrešenje krize.\nMerkelova je u govoru održanom u donjem domu nemačkog parlamenta, Bundestagu, takođe stala u odbranu napora za oštriju budžetsku kontrolu u 27-članoj EU.\n„To je proces koji neće trajati nedeljama, nego godinama,“ rekla je nemačka kancelarka i dodala da bi “moglo da bude problema, ali ako ne dopustimo da nas to obeshrabri, Evropa neće samo prebroditi krizu, nego će iz nje izaći jača”.\nLideri 26 od 27 članica Unije su na samitu u Briselu podržali francusko-nemački predlog oštrije budžetske kontrole. Nakon što Britanija, koja ne koristi evro kao valutu, nije prihvatila promene sporazuma EU, preostalih 26 zemalja je signaliziralo da su spremne da se pridruže “novoj fiskalnoj uniji”.


Tabaševiću uručena NIN-ova nagrada | Magazin Restart\nPiscu Vladimir Tabaševiću sinoć je uručena književna nagrada nedeljnika NIN za roman „Zabluda svetog Sebastijana“, u kome glavni junak prebira po sećanjima i suočava se sa ratnim iskustvom iz devedesetih godina sa prostora bivše Jugoslavije.\nOdlomke iz nagrađenog romana „Zabluda svetog Sebastijana“ čitao je glumac Tihomir Stanić, a nagradu je Tabaševiću uručio predsednik žirija Zoran Paunović.\nNedeljnik NIN je dodelio i nagradu za ličnost godine, koja je ove godine pripala osnivaču izdavačke kuće „Kontrast“ Vladimiru Manigodi za finansijsku podršku unapređenju palijativne nege u Srbiji.\nGlavni urednik nedeljnika NIN Milan Ćulibrk poručio je da će NIN nastaviti da poštuje standarde novinarstva i da neće biti „ni opozicioni ni režimski“, već proefsionalan, ali da je u dnašnjoj Srbiji „nekima i to mnogo“.\nKonstatujući da su ministri i predsednica vlade „opravdano odsutni“, Ćulibrk je rekao da je Ministarstvo kulture za nagradu NIN izdvojilo 150.000 dinara, ali je on odlučio da im ta sredstva vrati, na obrazlažući razloge te odluke.


Koliko zaista vrede sirovine u Železari? - Istinomer\nMijomir Laketić 18. 2. 2015.\nSirovine koje se nalaze u „Železari Smederevo“ bile su, kako se spekulisalo, glavni mamac za „Esmark“ u pokušaju kupovine čeličane. Mediji koji su prenosili šta se dešava na pregovorima sa Amerikancima pisali su da u Železari postoje zalihe u vrednosti od 90 miliona dolara. I upravo su te sirovine bile kamen spoticanja, jer se Vlada Srbije plašila da će „Esmark“ kada potroši te zalihe otići iz Smedereva. Zato su tražene garancije da se to neće desiti, ali nisu dobijene. Govoreći o razlozima zbog kojih je Vlada odlučila da ne potpiše sporazum sa američkom kompanijom, premijer Vučić je, između ostalog, kazao da Železara ima zaliha u vrednosti od – 170 miliona dolara.\nKonferencija za medije, 17. 2. 2014. godine\n“A šta nam je to pa ostavljeno? To nam govorite kao da nam neko nešto prebacuje. Kao da neko hoće da kaže: “Nasledili ste milijarde, bilione nečega i divnu situaciju”. Ne, nasledili smo praznu halu sa nula u sirovinama, a sad Železara ima 170 miliona dolara u sirovinama. Sad „Železara“ može da radi dugo i bez naše podrške i pomoći.”\nSamo dan ranije, agencija Tanjug objavila je tekst o pregovorima Vlade i „Esmarka“ u kome je navedeno da „Železara“ ima 90 miliona dolara u sirovinama.\n„Istovremeno, Vlada Srbije od ‘Esmarka’ traži čvrste garancije da će obezbediti proizvodnju u narednih pet godina, ne želeći da se dogodi da ‘Esmark’ napusti Smederevo kada potroši postojeće sirovine u Železari vredne oko 90 miliona dolara.“\nTanjug, 16. 2. 2015. godine\nKako su zalihe preko noći sa 90 miliona porasle na 170 miliona dolara? Ovo pitanje smo postavili Ministarstvu privrede, ali nismo dobili odgovor. Na pitanje kolika je vrednost sirovina kojima trenutno raspolaže „Železara Smederevo“ izvršni direktor čeličane Bojan Bojković kaže da ne može da iznese taj podatak, jer bi to bilo „protivno nekim ugovorima koje kompanija ima“.\n„To što je premijer kazao da je vrednost 170 miliona dolara, predstavlja obrtni kapital kompanije. Tu se računaju i zalihe, i sirovina, i gotovina…”, ističe Bojković za Istinomer.\nNi sindikalci u „Železari Smederevo“, sudeći prema odgovoru Milete Gujaničića, predsednika Nezavisnog sindikata metalaca u „Železari“, ne znaju sa koliko sirovina trenutno raspolaže njihova kompanija. On kaže da po njegovim informacijama trenutnim sirovinama može da se podmiri proizvodnja u narednih četiri-pet meseci.\n“A da li raspolažemo sirovinama u vrednosti od 90 ili 170 miliona dolara, to zaista ne znam”, kaže Gujaničić.\nMisterija oko vrednosti sirovina trebalo bi da bude razrešena javnim pozivom za novi menadžment koji će u ime države da rukovodi „Železarom“. Potencijalni rukovodilac smederevske čeličane moraće da zna sa koliko sirovina će raspolagati.\nOpstanak Železare bez državne pomoći\nSrbija se potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) obavezala da će 1. februara ove godine prestati sa subvencionisanjem proizvođača čelika. Vlada je tražila od Evropske komisije produžetak ovog roka, ali još nije dobila odgovor. Po rečima premijera Vučića, poreski obveznici su mesečno izdvajali između 10 i 12 miliona evra za smederevsku čeličanu. Da li će sada bez tog novca „Železara“ moći da funkcioniše i isplaćuje plate radnicima? Izvršni direktor „Železare“ Bojan Bojković tvrdi da poštovanje obaveza iz SSP-a neće ugroziti poslovanje čeličane.\n„Funkcionisaćemo normalno, pa će i narednog meseca i svih ostalih meseci radnici na vreme dobijati platu“, kaže Bojković.\nNa pitanje zašto je onda Srbija svakog meseca izdvajala 10 miliona evra za funkcionisanje smederevske kompanije kada ona sada, navodno, može da posluje i bez te pomoći, Bojković nije dao precizan odgovor, objašnjavajući da će se ono što je pokrivala državna pomoć sada računati kao gubitak.\nNi radnici u „Železari“ nisu zabrinuti za svoje plate zbog prestanka državne pomoći. Kako za Istinomer kaže Mileta Gujaničić sirovine su im garant da će biti posla i plata.\n„Čim imamo sirovine, znači da ćemo nastaviti proizvodnju i da ćemo time uspeti da isplatimo plate“, zaključuje Gujaničić.\nDržavna pomoć smederevskom gubitašu\nNajčešći vid državne pomoći koju je „Železara“ dobijala bile su garancije koje je Srbija davala za kredite smederevskoj kompaniji. Kako je za Istinomer objasnio ekonomista Aleksandar Stevanović, smederevski gigant je gubitaš i nije mogao da vraća uzete kredite, to je umesto njega radila država, iz budžeta.\n„Kada su garancije u pitanju država se obavezuje da će, u slučaju da ‘Železara’ ne bude u mogućnosti da vrati kredit, to uraditi umesto nje. Od 2012. kada je država preuzela Železaru to je postala praksa“, kaže Stevanović.\nU budžetu Srbije za 2013. godinu postoje samo dve garancije za kredite, ukupne vrednosti 40 miliona evra. AIK banci se daju garancije za kredit od 15 miliona evra, a Komercijalnoj banci se garantuje kredit od 25 miliona evra. Međutim, već u budžetu za 2014. godinu iznos garancija se značajno uvećao i to na 137 miliona evra. Tako se u budžetu navodi da Fond za razvoj garantuje kredit od 15 miliona evra koji je „Železari“ dala AIK banka. Garancije su date i Komercijalnoj banci za dva kredita – jedan od 25 miliona evra, drugi od 6 miliona evra. Država je garantovala i za kredit Inteze od 10 miliona evra kao i za dva kredita Poštanske štedionice od po 10 miliona evra. Unikredit banci je data garancija na devet miliona evra, a Sberbanci na 21 milion evra.\nPored ovih garancija data je i garancija za kredit od 30 miliona evra za održavanje tekuće likvidnosti u „Železari“, ali nije naznačeno kojoj banci. Garancije za kredite koje je uzela „Železara“ našle su se i u budžetu za 2015. godinu. Ukupne garancije u ovom budžetu iznose 95 miliona evra. U budžetu za 2015. garantovano je za kredit AIK banke od 15 miliona evra, Komercijalne banke za kredit od 25 miliona evra i od 6 miliona evra, Banke Inteza za 10 miliona evra, Poštanske štedionice za dva kredita od po 10 miliona evra, Unikredit banke za 19 miliona evra.\nPored davanja garancija za kredite, u državnu pomoć ubraja se i direktna pozajmica nekoj kompaniji iz republičkog budžeta. Kako je za Istinomer rekao Goran Radosavljević, profesor javnih finansija na Fakultetu za ekonomiju, finansije i administraciju, kod ove državne pomoći Vlada iz državne kase daje pozajmicu, a kada ne može da ga naplati taj iznos pretvori u svoje vlasništvo u toj kompaniji.\n„Država iz budžeta da novac toj kompaniji i onda kada se na kraju budžetske godine utvrdi da ona nije u stanju da ga vrati, jer posluje loše i jer je gubitaš, taj dug se pretvara u kapital koji država ima u toj kompaniji“, objašnjava Radosavljević.\nOd februara država više ne sme da pomaže „Železaru“ davanjem državnih garancija za kredite. U budžetu za ovu godinu su se ipak našle garancije, ali za ranije uzete kredite čiji rok otplate teče i u 2015. Garancije za nove kredite ne smeju da se daju, ako želimo da poštujemo SSP. Međutim, analitičari smatraju da država može i na druge načine da pomogne „Železari“. Kako je objasnio Aleksandar Stevanović država može da toleriše neplaćanje poreza ili neplaćanje usluge prema nekoj državnoj firmi kao što je EPS.\ndržavna pomoć Esmark privatizacija Smederevo Železara


ZAPADNA MORAVA PRETI DA UGROZI REGIONALNI GASOVOD · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI ZAPADNA MORAVA PRETI DA UGROZI REGIONALNI GASOVOD\nZAPADNA MORAVA PRETI DA UGROZI REGIONALNI GASOVOD\nTrstenik – Zapadna Morava već duže vreme menja svoj tok i preti da ugrozi sela: Počekovinu, Donji Ribnik i Stopanju, kao i regionalni gasovod.\nPredstavnici Štaba za vanredne situacije opštine Trstenik sastali su se danas sa nadležnima iz JP „Srbije vode“ kako bi se preduzele neophodne mere za sanaciju leve i desne obale Zapadne Morave, u selima Bogdanje, Počekovina i Donji Ribnik. Na ovim lokacijama Morava preti da ugrozi magistralni gasovod Kruševac – Čačak, do koga je u ovom trenutku od ivice obale Zapadne Morave ostalo svega dvadesetak metara.\n„Zapadna Morava već duže vreme menja svoj tok i preti da ugrozi tri sela: Počekovinu, Donji Ribnik i Stopanju kao i regionalni gasovod. Kao lokalna samouprava već dve godine apaelujemo i na „Srbijagas“ i JP „Srbijavode“ da preduzmu adekvatne mere jer su Zapadna Morava i gasovod u njihovoj nadležnosti i da zaštite ova ljude i imovinu. Odgovor do sada nismo dobijali, Zapadna Morava se sa 74 približila na 22 metra od gasovoda, a Morava i dalje menja svoj tok ka selima“, rekao je komadant Štaba za vanredne situacije opštine Trstenik, Miroslav Aleksić.\nDragoljub Miljojković, direktor Vodoprivrednog centra Morava, JP „Srbija vode“ rekao je danas prilikom obilaska obale Zapadne Morave da su se slični problemi već javljali i na Južnoj i Velikoj Moravi, i da postoji rešenje za sanaciju. „Prvo ćemo krenuti sa projektovanjem rešenja, radićemo elaborat hitnih interventnih radova i očekujemo da će Vlada doneti uredbu o sanaciji objekata oštećenih u poplavama i tako ćemo rešiti problem finansiranja“, rekao je Miljojković.\nNakon poplava u maju 2014. godine došlo je do velikog meandriranja Zapadne Morave i odsecanja obale, naročito u selima Počekovina, Stari Trstenik i Stopanja. Na tim lokacijama Zapadna Morava preti da napravi potpuno novi tok i time ugrozi više od 500 hektara poljoprivrednog zemljišta i više stotina domaćinstava.\nTrenutno stanje na vodotokovima drugog reda u Opštini Trstenik je stabilno, a Štab za vanredne situacije Opštine Trstenik je u stanju aktivnog dežurstva.\nOD PONEDELJKA PPRIJAVA ŠTETE OD POPLAVA NA STAMBENIM OBJEKTIMA\nPOPLAVE NANELE VELIKU ŠTETU\nNASTAVLJA SE POTRAGA ZA BRAČNIM PAROM\nPODIVLJALI IBAR POTOPIO SPLAVOVE\nPre ce oni da kupe to nego Vlada Srbije da otvori 🙂


AmCham: Privreda Srbije oporavlja se brže nego što smo oèekivali - B92\nBeograd -- Amerièka privredna komora u Srbiji (AmCham) objavila je danas da se privreda Srbije oporavlja brže nego što su èlanice te asocijacije oèekivale.\nIzvor: Beta utorak, 11.05.2021. | 15:35 -> 15:45\nUbrzani oporavak srpske privrede pripisuje se oporavku svetske privrede, kao i fiskalnim i monetarnim podsticajima države.\nSudeæi po privrednim rezultatima za prvi kvartal ove godine, Srbiju èeka uspešnija godina, uz povoljnije projekcije rasta, navedeno je u saopštenju.\nOporavak privrede Srbije podstakli su fiskalni i monetarni stimulansi, ublažavanje epidemioloških mera, ali i oporavak svetske privrede, uz povoljnije odnose izvoznih i uvoznih cena, zakljuèak je okruglog stola na kome su uèestvovali profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Milojko Arsiæ i predsednik Amerièke privredne komore u Srbiji Zoran Petroviæ.\n"U 2021. godini privreda Srbije bi mogla da ostvari rast od pet do šest odsto, spoljna trgovina rast od oko 10 odsto, ali se u narednim kvartalima oèekuje i rast spoljnog deficita. Istovremeno, strane direktne investicije æe verovatno biti nešto niže nego prošle godine, inflacija æe rasti tokom prve polovine godine, a javni dug æe preæi 60 odsto BDP-a", istakao je Arsiæ.\nOn je ukazao i na to da je fiskalna pozicija Srbije održiva, te da æe ostati održiva i nakon realizacije planiranog deficita 2021. godine.\n"Javni dug æe verovatno preæi 60 odsto BDP-a zbog èega je neophodno da se u narednoj godini fiskalni deficit smanji na dva do tri odsto BDP-a. Pozitivno je što je planiran visok rast javnih investicija u ovoj godini, ali je potrebno da se unapredi efikasnost javnih investicija u svim fazama njihove realizacije", rekao je Arsiæ.\nPredsednik Amerièke komore naveo je da je ta privredna asocijacija tokom aprila sprovela anketu meðu kompanijama èlanicama koja pokazuje optimistiène prognoze za rast srpske privrede.\n"Optimizam èlanica Amèama za ovu godinu se ogleda u èinjenici da je njih gotovo dve treæine ostvarilo ili prebacilo planove za prvi kvartal tekuæe godine", izjavio je predsednik Amerièke privredne komore u Srbiji. Dodao je ni da optimizam po pitanju zapošljavanja ne jenjava, jer 37 odsto planira da zaposli nove ljude, dok 57 odsto planira da ostane na nivou od prošle godine. Dodatno, èak 65 odsto kompanija smatra da æe ostvariti rast poslovanja i u odnosu na 2019, ali i 2020. godinu.\n"Da bismo naša optimistièna oèekivanja uspešno i sproveli u delo, apsolutni preduslovi za to su unapreðenje vladavine prava, efikasnost pravosuða i smanjenje korupcije uz unapreðenje transparentnosti zakonodavnog procesa, a posebno praæenje primene propisa i merenja njihovog efekta", zakljuèio je Petroviæ.\nÈlanice Amerièke privredne komore su opreznije prema investiranju u odnosu na istraživanje iz septembra 2020. Tada je 75 odsto reklo da planira investicije, a sada samo 45 odsto. Za olakšavanje vakcinacije za zaposlene koji to žele je 67 odsto anketiranih kompanija, a 62 odsto smatra da bi u tome pomogla veæa informisanost zaposlenih o vakcinaciji.


INICIJATIVA BIRAM KOGA BIRAM U PARLAMENTU - Biram koga biram\nGrađanska inicijativa za promenu izbornog sistema Biram koga biram biće predstavljena 13. septembra u Narodnoj skupštini Srbije. Inicijativu predstavljaju narodni poslanik iz Niša Dušan Milisavljević i Nacionalna koalicija za decentralizaciju. Podršku promeni izbornog sistema pružilo je 20 000 građana potpisom Deklaracije, više od 40 poslanika vladajućih i opozicionih političkih partija, veliki broj eksperata u oblasti izbornog prava kao i predstavnika civilnog društva.\nTrenutno, narodni poslanici se biraju prema poporcionalnom izbornom sistemu, gde je cela Srbija jedna izborna jedinica. Ovakav izborni sistem vodi ka metropolizaciji parlamenta, nedostatku sistemskog podsticaja za razvoj demokratičnosti stranaka i regrutovanje elite za kandidate za poslanike, nedostatku sistema odgovornosti poslanika prema građanima, kao i nedostatku osnova za ostvarenje kontrolne uloge parlamenta u odnosu na izvršnu vlast. Ovakav izborni sistem je jedan od stubova partokratije u Srbiji.\nInicijativa Biram koga biram zalaže se za:\nravnomernu teritorijalnu zastupljenost građana u parlamentu,\nsrazmerno prisustvo oba pola u Narodnoj skupštini.\nNakon predstavljanja inicijative u parlamentu, NKD nastavlja dijalog sa svim akterima na političkoj sceni, radi postizanja saglasnosti oko modela izbornog sistema koji je najbolji za građane Srbije.\nPrenos konferencije možete pratiti na linku


Dodik kaže da je BiH u stagnaciji i raspadanju i da to niko ne može da spreèi, jer ona nije nastala kao interes naroda, veæ kao igra i pokušaj pravljenja države.\nU intervjuu za politièki magazin Peèat, on je rekao da BiH ne treba da postoji kao država, jer je izmišljena kao deo napora odreðenih grupa u tadašnjoj amerièkoj administraciji.\n"BiH, ovakva kakva je, i danas dokazuje da nije trebalo da postoji, jer bi razvoj zasebnih zajednica i država - Republike Srpske, Herceg Bosne i Bosne, bio uspešniji i imali bi daleko više napretka", smatra Dodik.\nDodik naglašava da je za to da svi konaèno uvide da BiH ne može da funkcioniše bez baziènog dogovora, kao i da je ovakvo stanje neodrživo.\n"Danas treba da se omoguæi Hrvatima da imaju svoj entitet. Republika Srpska treba slobodno da odluèuje o svom statusu, a Bošnjaci bi mogli da se organizuju u delu koji kontrolišu i to nazovu Bosnom, te da se koncentrišu oko pomoæi muslimanskih zemalja. Tako bismo bili daleko uspešniji", naglasio je on, prenosi RTRS.\nDodik kaže i da predsednik SDA Bakir Izetbegoviæ, neprestanim negiranjem ustavne strukture i nastojanjem da uništi Republiku Srpsku, vodi BiH u propast.\nIstièe da Izetbegoviceva izjava da æe održavati "status kvo" jer ne želi SNSD u Savetu ministara dok ne shvate da, kako kaže, entiteti ne mogu komandovati državom, predstavlja negiranje entiteta i realnog politièkog dogovora.


Jedan zvaničnik Krajslera je rekao da plan mora biti podnet do narednog utorka i da njime treba da se pokaže na koji način će Krajsler postati "zdrava firma" bilo da ostane samostalan ili da deo kapitala proda Fijatu.\nKrajsler sada živi od četiri miljarde dolara kredita koje je dobio od američke vlade, a plan mora da pokaže i kako će firma vratiti taj dug.\nUkoliko Vlada SAD odobri plan, Krajsler će dobiti još tri milijarde dolara kredita od čega zavisi i ugovor sa Fijatom, rekao je zvaničnik.\nDve firme su u januaru saopštile da su postigle neobavezujući sporazum prema kojem će Fijat dati Krajsleru tehnologiju za proizvodnju malih automobila u zamenu za 35 odsto kapitala te američke firme koja se bori za opstanak.\nKrajslerovi mali i srednji automobili se slabo prodaju, a ta firma ne proizvodi najmanje, "subkompaktne" automobile kakve proizvodi Fijat.\nKrajsler je saopštio da je Fijatova tehnologija izrade motora i "arhitekture vozila" vredna milijarde dolara i da bi mu ona omogućila da pet do šest godina ranije nego što sada može izvede na tržište male automobile.


Dvanaest osoba uhapšeno je danas u okviru akcije "Maglić", a kako nezvanično saznajemo, među njima je i Sreten Matović, zamjenik pomoćnika direktora, ali i još neki radnici u Kazneno-popravnom zavodu Foča, saznaju "Nezavisne".\nKako saznajemo, uhapšeni su osumnjičeni da su u proteklih 10 godina uz novčane nadoknade zatvorenicima u KPZ Foča omogućili razne nezakonite podgodnosti.\nNezvanično saznajemo da su zaposlenici u zatvoru osumnjičeni da su im uzimali novac kako bi im omogućili da unose telefone i druge predmete, a neke sumnjiče i da su zatvorenicima omogućavali unošenje droge.\nKako nam je potvrđeno, zatvorski čuvari i druge uhapšene osobe osumnjičene su za krivična djela zloupotreba službenog položaja ili ovlaštenja i nesavjestan rad u službi.\n"Postoji sumnja da su zatvorenicima za novac obećavali da će im pomoći da se protiv njih obnovi postupak kako bi dobili manje kazne. Takođe se sumnja da su zatvorenicima za novac obećavali da će im pomoći da se prebace u druge zatvore u kojima bi im služenje kazni bilo lakše", kaže izvor "Nezavisnih".\nAkciju su sproveli pripadnici Uprave kriminalističke policije MUP-a Republike Srpske, uz asistenciju policijskih službenika nadležnih policijskih uprava.\nU okviru ove akcije izvršeni su pretresi na 28 lokacija na području Republike Srpske.\nIz MUP-a Republike Srpske je saopšteno da su pretresi izvršeni na području Banjaluke, Prijedora, Gradiške, Doboja, Foče, Istočnog Sarajeva i Trebinja, za šta su angažovani pripadnici Specijalne antiterorističke jedinice i Žandarmerije MUP-a RS.\n"U dosadašnjim aktivnostima pronađeni su dokumentacija koja dokazuje postojanje navedenih krivičnih djela, veća količina novca, oružje, municija, minsko-eksplozivna sredstva i drugi predmeti koji se mogu dovesti u vezu s navedenim krivičnim djelima", naveli su iz MUP-a RS.\nNezvanično saznajemo da je tokom akcije, između ostalog, pronađeno i zaplijenjeno oko 40.000 maraka.\nSve aktivnosti se sprovode pod nadzorom Okružnog javnog tužilaštva Trebinje, naveli su iz MUP-a Republike Srpske.


Butmirski proces posljednja je šansa za sadašnju generaciju političkih lidera BiH da dovedu zemlju na evropski put, što zahtijevaju njeni građani, poručio je Olli Rehn.\nKomesar Evropske unije za proširenje, u tekstu koji je objavljen u listu "European Voice" kaže da se, zbog građana BiH i zapadnog Balkana u cjelini, nada da će se bh. lideri "natjerati" na kompromis koji bi gurnuo zemlju naprijed.\nSamoizazvani politički zastoj vuče državu natrag i riskira da je zastalno ostavi iza drugih država regiona u euroatlantskim integracijama, ocijenio je Rehn.\nPrema njegovim riječima, Evropska unija mora nastaviti "političko deminiranje Balkana", u čemu je za sada BiH ostala najveći problem.\nŠvedsko predsjedavanje EU jučer je najavilo da će početkom naredne sedmice šefovi diplomatija i ministri odbrane država EU tokom sastanka u Briselu ponovo raspravljati o BiH te Misiji EUFOR-a u našoj zemlji.\nKako se navodi u najavi, očekuje se da će švedski ministar vanjskih poslova Carl Bildt izvijestiti ministre o "napretku butmirskog procesa".Osim toga, zajedno s ministrima odbrane razgovarat će se o "budućem razvoju operacije Althea".\nEU I SAD SNAŽNO ZA DOGOVOR\nRazgovori u Butmiru kod Sarajeva koji su vođeni krajem oktobra između predstavnika SAD-a i EU i lidera političkih stranaka BiH završeni su bez ikakvih dogovora.\nZamjenik američkog državnog sekretara Džejms Štajnberg i šef diplomatije Švedske Karl Bilt tada su najavili mogućnost nove posjete BiH u novembru.\nOni su rekli da bi dogovor trebao biti postignut do sjednice Vijeća za implementaciju mira u BiH 18. novembra.\nCilj pregovora je bio uspostavljanje funkcionalnijih institucija na državnom nivou kako bi BiH mogla da napreduje ka evroatlantskim integracijama.\nBilt i Štanjberg najavili su da će proces započet u Butmiru biti nastavljen iduće sedmice, te da će tim stručnjaka Evropske unije i SAD boraviti u BiH, kako bi nastavili razgovore sa liderima političkih stranka s ciljem postizanja dogovora.\nNjih dvojica su naglasili da su EU i SAD snažno opredijeljene da rade s građanima BiH i pruže im podršku na putu integracija u euroatlantsku zajednicu.


Kantrimen: Promena granica nije odgovor 21. veka - European Western Balkans\nKantrimen: Promena granica nije odgovor 21. veka\nAutor EWB 03. 04. 2019. 23. 05. 2019.\nTomas Kantrimen; Foto: BSF 2017/ Aleksandar Anđić\nPRIŠTINA – Ideja o promeni granica između Kosova i Srbije nije odgovor za 21. vek na probleme koji postoje u odnosima Beograda i Prištine, kaže bivši pomoćnik američkog državnog sekretara za evropske poslove Tomas Kantrimen, koji smatra da nametnute sto odsto uvećane takse na proizvode iz Srbije i BiH nije “koristan potez” prištinske vlade, te da se nada povratku u dijalog.\nU intervjuu za Radio Slobodna Evropa, na albanskom jeziku, bivši šef Stejt departmenta na Balkanu, koji je sada predsednik Odbora Udruženja za kontrolu naoružanja, Kantrimen govori i o opasnostima koje neki balkanski lideri predstavljaju građanima svojih zemalja, kao što su, na primer, mogući novi sukobi u regionu.\nUpitan za mišljenje o promeni granica Srbije i Kosova, Kantrimen kaže da su mnogi balkanski posmatrači zabrinuti zbog toga što teritorijalno ponovno uspostavljanje Kosova i Srbije može imati neke negativne posledice.\nTo bi, kaže, moglo dovesti do rasprave o tome da li bi granice trebalo da budu na etničkim linijama u zemljama kao što su Severna Makedonija i Bosna i Hercegovina, što bi bila formula za obnovu etničkih sukoba i destabilizaciju regije.\n“Dakle, mislim da prekrajanje granica između Kosova i Srbije nije odgovor 21. veka na probleme koje postoje između njih”, kaže Kantrimen i dodaje da je bolje baviti se reformama i vladavinom prava, što će, kako kaže, omogućiti da se obe zemlje kreću ka Evropskoj uniji.\nGovoreći i o potrebi nastavka dijaloga Beograda i Prištine, Kantrimen kaže da ne zna izlaz iz trenutne blokade.\n“Lideri obe zemlje daju više izjava u pogledu budućih izbora i domaćih izazova nego što su fokusirane na pregovaranje o teškim pitanjima između Kosova i Srbije”, rekao je i dodao da je uveren da postoji potencijalni put napred gde će dvojica lidera raditi na nekoj vrsti ideje, da će se pomeriti napred kako bi se osiguralo da i Kosovo i Srbija budu moćna multietnička društva.\n“Ali kako za sada prevazići ovaj politički zastoj u obe zemlje, ovde nemam odgovor”, rekao je.\nUpitan da komentariše to što su prištinski lideri izjavili da su izgubili poverenje u EU, Kantrimen kaže da je budućnost Kosova apsolutno unutar EU.\n“Međutim, umesto da promeni identitet EU da bi se prilagodilo Kosovu, važno je da Kosovo preduzme reforme koje bi je učinile državom sa demokratskim standardima, poštovanjem vladavine prava i ljudskim pravima. To bi bila vredna članica Evropske unije. Znam da je teško, znam da postoji frustracija, ali ovo je zaista jedini put za budućnost Kosova”, naveo je.\nŠto se nametnutih sto odsto uvećanih sankcija na proizvode iz Srbije i BiH tiče, Kantriman kaže da misli da to i nije koristan potez prištinske vlade i ne stvara uslove za značajan dijalog između Prištine i Beograda.\n“Nadam se da ćemo videti povratak u dijalog umesto delovanja jedni protiv drugih”, rekao je.\nDijalog Beograda i PrištineKosovoSrbijaTomas Kantrimen\nRešenje tražiti po ugledu na dve Nemačke\nMogerini sutra predstavlja novi mural EU – Zapadni Balkan\nLajčak: Razgovor o manjinskoj zajednici narednih dana; Đurić: Za Srbiju je sutra sastanak o ZSO\nSeljimi: Kosovo i Srbija da se uključe u intenzivan proces koji uključuje EU, uz podršku SAD i Rusije\nEWB 14. 08. 2019. 15. 08. 2019.


RTS :: Čija prava su najugroženija u Srbiji\nDruštvo Čija prava su najugroženija u Srbiji\nutorak, 10. dec 2019, 19:30 -> 19:50\nČija prava su najugroženija u Srbiji\nMeđunarodni dan ljudskih prava ove godine – pod sloganom "U pravu si". I ovaj 10. decembar obeležava se u svetlu nejednakosti, diskriminacije i kršenja tih prava. U Srbiji su i dalje najugroženija prava osoba sa invaliditetom, Roma, starih ljudi, dece i žena.\nZakoni, strategije, akcioni planovi – na tome se radilo godinama. Pomaka ima, ali i prepreka u njihovom sprovođenju.\n"Sva ta dokumenta dok ne dođu do svake osobe sa invaliditetom, svih kategorija invalidnosti, do dece sa invaliditetom, do žena sa invaliditetom koje su posebno ugrožene, posebno o onim kategarijama govorim koje žive u manje razvijenim sredinama naš posao neće biti ni blizu završen", ističe Ivanka Jovanović iz Nacionalne organizacije osoba sa invaliditetom.\nNadežda Satarić iz organizacije "Amiti snaga prijateljstva" ističe da se prava starijih osoba prvo krše u njihovim domovima.\n"Svaka peta starija osoba je žrtva nekog oblika nasilja, a nasilje najčešće potiče od onih koji su im najbliži", dodaje Satarićeva.\nMeđunarodne organizacije u Srbiji u prvi plan ističu probleme mladih – nezaposlenost, rizik od siromaštva, stanje mentalnog zdravlja. Srbija, kao potpisnica međunarodnih konvencija, ima obavezu da o stanju ljudskih prava u zemlji redovno izveštava UN.\n"Imali smo priliku da ove godine u Ženevi drugim državama članicama UN predstavimo ovo telo koje je Vlada Srbije osnovala za praćenje preporuka UN. Moram da vam kažem da sada imamo nepodeljenu podršku i domaće i međunarodne zajednice da nam se brojne zemlje članice UN obraćaju sa željom da se ovaj model primeni i implemenira i u njihovoj zemlji", ističe Suzana Paunović, direktorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava.\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici naglašava da smo i dalje svedoci visoke stope porodičnog nasilja, brojnih pretnji novinarima, diskriminacije ranjivih grupa, posebno osoba sa invaliditetom, žena, Roma, LGBT populacije. "Ipak, ima još posla pred Srbijom i mnogim drugim državama", dodaje Fabrici.\nEvropa se ponosi najjačim sistemom zaštite ljudskih prava, konvencijama i sudom u Strazburu, zahvaljujući čijim presudama je život više od 20.000 ljudi postao bolji. Ipak, borba za ljudska prava se nastavlja – 60.000 ljudi u Evropi čeka da ostvari svoja prava.\nsubota.25.1.2020 Pompeo prekinuo intervju, vikao na novinarku i psovao\nBez naslova Бес\nPutin Кад гардисти спадне капа пред Путином


DAVILI RUSIJU – Skripalj, izborno mešanje, Ukrajina, Sirija … KAD ONO … Evropa iz Rusije uvozi nafte i gasa VIŠE NEGO IKAD … - WebTribune\nHome/SPEKTAR/DAVILI RUSIJU – Skripalj, izborno mešanje, Ukrajina, Sirija … KAD ONO … Evropa iz Rusije uvozi nafte i gasa VIŠE NEGO IKAD …\n10. маја 2018.\tSPEKTAR Ostavite komentar\nEvropske zemlje su u aprilu povećale uvoz ruskog gasa do nivoa bez presedana, a ukupna potrošnja u 2018. godini se očekuje da se prvi put popne iznad 200 milijardi kubnih metara, ignorišući uticaj napetih odnosa.\nU prvom kvartalu ove godine isporuke gasa „Gasproma“ u EU porasle su za 6,6 odsto u odnosu na isti kvartal prošle godine. Isporuke evropskim zemljama nastavile su da rastu prošlog meseca, čak i nakon završetka zimske grejne sezone.\nU aprilu je ruski energetski gigant isporučio oko 15,9 milijardi kubnih metara gasa u zemlje izvan zemalja ZND-a (Zajednica nezavisnih država). Broj se smatra rekordnom isporukom, trenutno rastućim stopama koje su neuobičajene za toplije mesece.\nProdaja ruskog gasa Evropi dostigla je 70 milijardi kubnih metara od januara do aprila. Veliku potražnju za gasom izazvalo je ekstremno hladno vreme dok su evropske države prolazile kroz jednu od najhladnijih zima tokom protekle decenije. Evropa je nastavila da kupuje veće količine, čak i posle zime da bi dopunila skladišta gasa koja su ispražnjena tokom hladnih meseci.\nRanije ove godine zamenik predsednika Upravnog odbora „Gasproma“ Aleksandar Medvedev rekao je da je energetska firma isporučivala količine gas Evropskoj uniji koje se obično isporučuju u zimskim mesecima. Medvedev je dodao da „Gasprom“ očekuje potražnju u leto 2018. godine koja će se približiti zimskim nivoima.\nPrema grubim procenama, kompanija bi mogla prodati rekordnu količinu prirodnog gasa tokom čitave istorije izvoza gasa, uključujući i sovjetski period. Snabdevanje „Gasproma“ evropskih zemalja u martu je zabeležilo najveći porast, što je premašilo prethodni rekord koji je kompanija prijavila u januaru 2017. godine.\nPovratak cena energenta povećao je energetske prihode zemlje. Prema podacima carine, prihodi ruskog izvoza prirodnog gasa u periodu januar-mart su porasli za 22,6 posto, na 12,4 milijarde dolara. Rusko gorivo trenutno kupuje 30 zemalja sa tri četvrtine zaliha koje idu u EU.\nPored hladne zime koja je izazvala nizak nivo skladištenja, konkurenti kompanije „Gasprom“ su smanjili snabdevanje zbog različitih problema na objektima. U aprilu je Norveška morala da se bori sa neplaniranim kvarom na gasnom polju „Skarv“ i Kolsnesovim pogonom za preradu. Najbliži konkurent Rusije je morao da smanji protok jer se kompresor na gasnom polju „Skarv“ pokvario.\nLibijski gas nije uspeo da dođe do Italije zbog tehničkih pitanja na gasnom polju „Bar Esalam“, dok je Alžir morao da smanji izvoz gasa nakon što su evropski kupci bili razočarani visokim cenama goriva. Za razliku od „Gasproma“, severnoafrička država ima svoje cene za gas vezane za sirovu naftu, tako da povećanje cena nafte neizbežno povećava cenu gasa.\nU međuvremenu, nastavljaju se radovi na uklanjanju prepreka za izgradnju gasovoda „Severni tok 2“ koji ima za cilj udvostručavanje postojećih kapaciteta gasovoda „Severni tok“ iz Rusije u Nemačku. „Gasprom“ je takođe završio polaganje cevi prvog kraka morskog dela gasovoda „Turski tok“.\nProšlog meseca kompanija je takođe saopštila da je spremna za izgradnju gasovoda „Severni tok 3“, ako bude potrebno.


Nije problem u abortusu, nego u neznanju\nU Srbiji se pravo na abortus se ne dovodi u pitanje. Osnovan Savet za populacionu politiku, koji će se baviti demografskim pitanjima bez ikakvog zadiranja u osnovna, ustavom garantovana prava žena na izbor.\nVlada Srbije formirala je danas Savet za populacionu politiku, sa premijerom Aleksandrom Vučićem na čelu, a u čijem sastavu su predstavnici svih institucija i ministarstava koji se bave ili mogu doprineti resavanju demografskih pitanja.\n“Savet ce se baviti pronatalitetnom politikom, migracijama i kvalitetom zivota građana, kako bi nas bilo sto vise”, objasnila je za Tanjug ministarka Slavica Djukić Dejanović, zadužena u vladi za populaciona pitanja, koja ce biti zamenica predsednika Saveta.\nU sastavu Saveta bice predsednik SANU Vlada Kostic, ministri zdravlja, prosvete, rada i socijalne politike, državne uprave i lokalne samouprave i niza drugih institucija.\nPripreme za formiranje Saveta pratile su kontroverze i nesporazumi po pitanju njegovih ciljeva, posto je u medijima pogresno najavljen kao telo koje ce se boriti protiv abortusa.\nIdeja je, kako je objasnila Đukic Dejanović, da se radi na populacionoj politici, bez bilo kakvog zadiranja u osnovna, ustavom garantovana prava žena na izbor.\nMinistarka Đukić Dejanović je gostujući jutros na TV Pink istakla da nije sporno pravo na abortus već je sporno neznanje i nedovoljno obrazovanje, i objasnila ponovo da je, kad je najavila savet za abortus mislila na demografski savet, a što je neprecizno interpretirano u pojedinim medijima, izazvavši burne reakcije u javnosti.\n“Istog trenutka kad je objavljen tekst o osnivanju saveta za borbu protiv abortusa reagovala sam”, kaže Đukić Dejanović i objašnjava da je “novinar pobrkao dva termina”, a zabrana abortusa, dodaje, nikad nije bila tema njenih izjava.\nZnanje o neželjenoj trudnoći, međutim, kako naglašava, mora biti na višem nivou kod mladih devojaka i žena.\nĐukić Dejanović je gostujući na TV Pink ponovila da će se demografski savet baviti populacionom politikom i demografijom kao najširom sferom.\nNavodeći da u tom savetu neće biti sveštenici ona kaže da je pominjala da je poželjno da se svi uključe u razne oblike savetovališnog rada sa ženama koje nisu dovoljno informisane o posledicama neželjene trudnoće, što podrazumeva određene izmene u programima osnovnih škola, možda čak i uvođenje pojedinih znanja o reproduktivnom zdravlju i u predškoske ustanove.\nĐukić Dejanović predlaže i da institucije za javno zdravlje treba da se povežu sa kancelarijama za mlade i nevladinim sektorom kako bi se zajednički radilo na obrazovanju mladih ljudi u smislu da seksualna znanja nisu sramota i tabu.\n“Samo pet odsto naših žena je odlazilo u savetovališta koja su postojala pri domovima zdravlja po informaciju o kontracepciji, a to je stvar zdravstvene i opšte kulture”, kaže Đukić Dejanović.\nPovodom najave ukidanja prava na povraćaj PDV na opremu i hranu za bebe, kaže da će ta količina novca koja je išla na povraćaj PDV biti usmerana isključivo na porodice sa decom.\nTo, primećuje, nije dovoljno, ali dodaje da su u planu i razgovori sa poslodavcima povodom ostvarivanja prava zaposlenih žena, kao i pilot programi u četiri različite sredine – gde se malo dece rađa, gde su velike migracije, te u Vojvodini gde postoje dobri programi koji podstiču natalitet, ali koji još nisu dali dobre rezultate.\nNavodeći primer firmi u Sloveniji koje favorizuju kao radnika ženu sa većim brojem dece, što stimuliše i država, Đukić Dejanović kaže da će se sa Ministarstvom privrede u 2017. godini tražiti neki takvi modeli i navodi da neki strani investitori već daju podsticaje za svako rođeno dete, što je slučaj u Gornjem Milanovcu.\nTagovi :abortus, bela kuga, demografski savet, natalitet, prekid trudnoće, Slavica Đukić Dejanović\nŽene u Srbiji danas decu rađaju u tridesetim godinama


USPRS: Budžet za prosvetu nije u skladu sa Strategijom obrazovanja – Gradskibiro.rs\nUSPRS: Budžet za prosvetu nije u skladu sa Strategijom obrazovanja\nBEOGRAD, 8. decembra 2016. (Beta) – Unija sindikata prosvetnih radnika Srbije (USPRS) ocenila je danas da budžet koji je za 2017. godinu planiran za prosvetu nije u skladu sa Strategijom obrazovanja do 2020. godine.\nPredstavnik USPRS Vladimir Adžić rekao je na konferenciji za novinare da je četiri odsto budžeta Srbije izdvojeno za prosvetu, a da je 3,35 odsto zapravo izdvojeno za obrazovanje, dok je Strategijom planirano da za obrazovanje bude dato pet odsto budžeta.\nOn je naveo da je budžet dovoljan da se sa povećanjem od šest odsto isplate plate za devet do 10 meseci i da sumnja da će biti smanjen broj zaposlenih u prosveti.\nKako je rečeno na konferenciji za novinare, prosveta preraspodelom ljudi, umesto angažovanja dodatnih kadrova, za prošlu i polovinu ove školske godine uštedela oko dve milijarde i traži da se od tih para isplati pomoć od 15.000 dinara do kraja ove školske godine.\n“USPRS će tražiti pomoć od 15.000 dinara na osnovu ušteda do januara 2017. godine. Tražićemo i razgovore sa premijerom da bismo se objasnili oko Sporazuma o rešavanju spornih pitanja iz 2015. godine”, rekao je Adžić.\nUSPRS je ocenio da u budžetu ima prostora da se plate u prosveti vrate na nivo iz 2014. godine, pre smanjenja od 10 odsto, ali da je potrebno da se naprave preraspodele u samom budžetu za prosvetu.\nU analizi koju je taj sindikat uradio navodi se da je prosvetu opredeljeno ukupno 7,3 milijarde, da je za predškolsko obrazovanje opredeljeno 1,26 odsto te sume, za osnovno obrazovanje 40,05 odsto, a za srednje obrazovanje 19,35 odsto.\nZa učenički standard opredeljeno je 2,38 odsto, a visoko obrazovanje 22,71 odsto, za studentski standard 4,47 odsto, dok je za nauku i administraciju ministarstva opredeljeno 9, 64 odsto.\nPredstavnici USPRS najavili su da će danas dodtaviti analizu budžeta predsedniku Srbije, Vladi Srbije, skupštinskom Odboru za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko drušvo, poslaničkim grupama i Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.


City :: COVID-19 :: Sporna aronija sa niške pijace bezbedna za zdravlje / print=true\nHome | COVID-19 | Sporna aronija sa niške pijace bezbedna za zdravlje\n17. 10. 2013. Niš\nAronija za koju je jedan Svrljižanin rekao da ju je kupio na niškoj kvantaškoj pijaci i za koju je tvrdio da je otrovna, bezbedna je za zdravlje, pokazali su rezultati Centra za higijenu i humanu ekologiju pri Institutu za javno zdravlje Niš. Uprkos tome, zabrana prodaje bobičastog voća bez sertifikata i dalje važi.\nNedavno je jedan Svrljižanin tvrdio da je na niškoj pijaci kupio „lažnu i otrovnu“ aroniju, nakon čega je uzorak poslat na analizu po zahtevu JKP Tržnice.\nAnalizom sporne aronije utvrđeno je da je ona bezbedna za zdravlje i da nije otrovna. Analiza je obavljena u Centru za higijenu i humanu ekologiju pri Institutu za javno zdravlje Niš.\n„Prema Zakonu o bezbednosti hrane pregledani uzorak sa aspekta ispitanih fizičko-hemijskih parametara bezbedan za ljudsku ishranu“, stručno je mišljenje Centra za higijenu i humanu ekologiju u Nišu.\nBez obzira na negativan rezultat, zabrana o prodaji aronije i sličnog bobičastog voća bez sertifikata na niškim pijacama, ostaje na snazi. Tu zabranu izrekao je direktor JKP Tržnica, Radovan Milojević.\navesnanonymous [neregistrovani] u 08:11\njas sam ziva\nJa od ove biljke pijem sok vec 5 godina i nije nam nista...\nanonymous [neregistrovani] u 20:20\nšta sve ne prodaju\nMogu i burjan da prodaju, a on je otrovan\nanonymous2 [neregistrovani] u 22:39\nnigde se ne kaže da li je to stvatno aronija ili nije


Efikasne železnice uz podršku MMF-a - Železnice Srbije ad\nEfikasne železnice uz podršku MMF-a\nRestrukturiranje Železnica Srbije, kapitalni infrastrukturni projekti, reforma katastra i trenutni status projekta rehabilitacije puteva u Srbiji teme su o kojima je potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović, razgovarala u sredu, 24. februara sa Misijom Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) koju predvodi Džejms Ruf.\n„Sa MMF-om smo krenuli u reforme da bismo dobili efikasne železnice pre svega investiranjem u infrastrukturu i povećanjem efikasnosti“, izjavila je Mihajlović novinarima po završetku sastanka.\nOna je istakla da su reforme ovog sistema nakon podele preduzeća na dobrom putu, da je otvoreno tržište za kargo prevoz te da ovo preduzeće sada posluje bez subvencija, da je prvi put napravljen popis imovine železnica, te da je sledeći korak smanjenje broja zaposlenih u sva četiri preduzeća Železnica Srbije za šta su usvojene sistematizacije.\nMihajlović je na sastanku istakla i da je plaćanje računa za struju postalo redovnije, što se ranije zameralo Železnicama Srbije te da će se neka od zaostalih dugovanja ovog preduzeća namiriti prodajom viška imovine Železnica.\nOna je informisala delegaciju i da je prodaja karata u železnici od početka reformi porasla 15 odsto a da se traži model kako će se, u dogovoru sa lokalnim samoupravama, finansirati linije koje nisu isplative.\n„Reforme teku po planu i sve što je dogovoreno do sada je i urađeno“, rekla je Mihajlović.\nNa sastanku sa predstavnicima MMF-a prisustvovali su direktori četiri kompanije srpskih železnica (“Železnice Srbije” ad, “Infrastruktura železnica Srbije”, “Srbija Voz” i “Srbija Kargo”), Koridora Srbije i Puteva Srbije, a prva tema bila je restrukturiranje Železnica.\n-Proces reformisanja u Železnicama Srbije sprovodi se uspešno, a on će podrazumevati i sistematizaciju, odnosno manji broj ljudi, izjavila je ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture prof.dr Zorana Mihajlović ističući da je reč o više od 2.000 ljudi.\n„Sa MMF-om i u uopšte odlukom Vlade Srbije smo krenuli u reformisanje Železnice ne da bi smanjili broj ljudi nego da bi dobili efikasnu železnicu. Reformisanje podrazumeva investiranje u infrastrukturu, a mi investiramo u brže pruge i nove vozove“, rekla je Mihajlović novinarima nakon sastanka sa Misijom MMF-a, u Vladi Srbije.\n„Krenuli smo u reformisanje železnica, ne da bi smanjili broj ljudi, već da bi dobili efikasnu Železnicu u cilju unapređenja efikasnosti rada. Biće manji broj ljudi i to su uglavnom ljudi sa kojima ćemo razgovarati, odnosno Ministarstva finansija i rada o tome koliko će i na koji način će izgledati njihove otpremnine“, rekla je Mihajlović.\nOna je nakon sastanka sa predstavnicima MMF-a, sa kojim je bilo reči o restrukturiranju tog preduzeća, ali i drugim temama navela da će biti dobrovoljnih odlazaka, a da su sa druge strane predstavnici Železnica napravili sistematizacije koje moraju da odgovaraju po strukturi onome šta zaista treba da rade.\nVrlo važno je da se i dalje razgovara sa lokalnim samoupravama koje su to linije koje ce zajednicki biti finansirane sa Železnicom i lokalnim samoupravama, rekla je ona.\n„Što se tiče reformisanja Železnica može da se kaže da smo na dobrom putu. I ne samo da radimo po planu već radimo zajedno. Rekla bih da smo svi bili zadovoljni kada je u pitanju restrukturiranje Železnica“, navela je ona.\nU svim preduzećima u okviru Železnica, kako je rečeno, ukupno ima 16.780 zaposlenih.\nSa delegacijom MMF-a, koju predvodi Džejms Ruf takođe se razgovaralo i o kapitalnim investicijama, pre svega pruzi Beograd-Budimpešta, autoputu Niš-Merdare-Priština, o reformi katastra, o status rehabiltacije puteva.\nMihajlović je kazala da je 2014. kada je formirana Vlada država morala da plati kamate za nepovučena sredstva, odnosno provizije blizu šest miliona evra kod železnica i nekoliko miliona za puteve.\n„Razlog je to što su prethodne Vlade uzimale kredite, pa smo na primer kredit EBRD iz 2008. realizovali tek ove godine, uzimani su krediti iz bilo kojih razloga, nisu realizovani i zbog toga je sačekalo ovu Vladu da plati penale“, kazala je Mihajlović.\nOva vlada je, kako je rekla, ubrzala sve što je mogla i dodala da se nada da sledeće godine neće morati ništa da se plaća na ime toga.\nIzvor : veb-sajt Ministarstva građevinarstva, sobraćaja i infrastrukture


Promovisan projekat razvoja omladinskog fudbala - Fudbalski savez Crne Gore\n04. oktobar 2019., 16:22\nKancelarija za razvoj omladinskog fudbala uveliko pomaže klubovima...\n- Ovo je projekat koji je pokrenut kako bismo poboljšali rad sa mlađim kategorijama. Svjesni smo da postoji dosta problema u radu klubova sa mlađim kategorijama i zbog toga smo ušli u ovaj projekat. Da smo ostavili sitauciju ovakva kakva je, ušli bismo u velike probleme u narednim godinama. Ljudi iz FSCG koji su zaduženi za mlađe selekcije najbolje znaju stanje kvaliteta, koji je iz godine u godinu na sve nižem nivou. To se najbolje vidi kada naše mlađe selekcije igraju sa drugim reprezentacijama, čiji igrači imaju odlične uslove za rad, prije svega u svojim klubovima. Sa druge strane, naši klubovi imaju mnogo problema, od organizacije i strukture, pa do uslova za rad u omladinskom pogonu. Nadamo se da ćemo što prije vidjeti korisne strane ovog projekta, kazao je na današnjoj pres konferenciji Radonjić.\nKancelarija za razvoj omladinskog fudbala donirala je do sada klubovima opremu i rekvizite u vrijednosti od 200 hiljada eura, dok će svake sezone finansijski pomagati klubovima. Do sada je u tu svrhu opredijeljeno blizu milion eura. Donaciju su dobila 23 kluba, koja imaju omladinsku i kadetsku selekciju, ili jednu od te dvije. Podijeljeno im je 1.100 dresova, 1.050 lopti, paketi sa rekvizitima...\n- Troškovi za rad Kancelarije i koordinatora iznose oko 100 hiljada eura, dok će svi klubovi dobijati određena sredstva za razvoj mlađih kategorija. Svaki klub iz Telekom 1.CFL dobijaće na početku sezone 40 hiljada eura za omladinsku i kadetsku ekipu, što je ukupno 400 hiljada eura za godinu. Klubovi iz Druge lige, koji pretežno imaju samo omladinsku ili samo kadetsku selekciju, dobijaće po 20 hiljada eura, što je ukupno 200 hiljada eura za sezonu. Kada se saberu svi troškovi ovog projekta, to je skoro milion eura godišnje koje Savez daje za razvoj omladinskog fudbala, otkrio je Radonjić.\n- Već smo imali sastanke sa trenerima mlađih kategorija u klubovima, zatim predsjednicima i sportskim direktorima klubova, gdje smo im ukazali na ovaj projekat i svi su dali pristanak na ono što treba da se radi. Oni su dali predloge ko da bude koordinator u njuihovim klubovima, što je FSCG prihvatio. Koordinator je spona između Saveza i kluba, a zadatak koordinatora je da, u sklopu programa koji im je pripremljen u vidu udženika, za svaku selekciju napravi plan rada tokom priprema i takmičarskog perioda. Njihov posao je komplikovan, u nekim klubovima ima i do 300 igrača u svim mlađim kategorijama. Nadamo se da će imati pomoć od ljudi koji vode klubove, jer im je ta pomoć neophodna u radu. Svakog mjeseca će Kancelariji za razvoj omladinskog fudbala morati da pošalju ono što je urađeno na treninzima, a mi ćemo redovno na terenu kontrolisati ono što se radi u klubovima. Ko se ne bude pridržavao datog plana i programa, snosiće određenu odgovornost, istakao je Radonjić, koji je objasnio početnu fazu projekta.\n- Program razvoja omladinskog fudbala započet je početkom godine, kada sam krenuo u obilazak crnogorskih klubova, kako bih napravio analizu stanja i tu su bili napravljeni početni koraci za ,,oporavak“ stanja, da im nabavimo osnovne rekvizite za rad bez kojih danas nema ozbiljnog rada i treninga. Poslije toga su klubovima kupljeni dresovi, zatim lopte i rekviziti za treninge. Takođe, prije početka sezone, insistirali smo da klubovi koji imaju omladinske i kadetske ekipe obavezno, pored šefa stručnog štaba, angažuju i pomoćnog trenera sa minimum ,,B“ licencom, kako bi efikasnije radili sa timovima od 25 i više igrača. U Đetić ligi smo ukinuli bodovanje, kako bismo doprinijeli da se te utakmice igraju bez ikakvih tenzija, koje su ranije znali da prave roditelji djece. Na kraju tog ciklusa, krenuli smo u obilazak klubova i razgovor sa koordinatorima, kako bismo vidjeli kako teče ta početna faza rada u klubovima, kazao je Radonjić.\n1. Budućnost 21 15 3 3 44 19 +25 48\n6. Rudar 21 8 3 10 29 40 -11 27\n7. OFK Titograd 21 6 4 11 20 25 -5 22\n9. Kom 21 4 7 10 26 32 -6 19


PROGNOZA Evo kakvo nas leto očekuje! – Kragujevčani\n„Postoji zabrinutost od pojave dugotrajnog toplotnog talasa kasnije tokom leta, u avgusta, koji bi mogao biti izuzetno opasan za stariju i mlađu populaciju“, kazao je meteorolog AccuWeathera Alan Repert.\n„Duga opasnost biće i loš kvalitet vazduha koji će posebno uticati na starije i one lošeg zdravstvenog stanja“, dodao je meteorolog Tajler Rojs.\n„Najviše će oluja biti u poslepodnevnim i večernjim satima“, kaže Rojs.\n„Ovo će leto biti jedno od tri najtoplija u poslednjih 10 godina na ovom području“, kaže meteorolog Rojs.\n„Ozbiljna suša nakon hladnog februara i početka marta mogla bi dovesti do velikih šteta na poljoprivrednim površinama“, upozorava AccuWeather. U nekim delovima Balkana i Ukrajine moglo bi doći i do nestašice pitke vode. AccuWeather napominje da se i u ovom području očekuju talasi vrućine, iako oni neće biti izraženi kao prošlog leta.\nCategories:\tAktuelno\t/ No Responses / by Kragujevčani 17/05/2018\nLetnje i zimsko računanjanje vremena odlazi u istoriju! Izglasano je da se od 2021. godine ukine pomeranje sata koje se decenijama...\nU Srbiji se danas očekuje postepeno naoblačenje sa slabom kišom koje će tokom dana proširiti na celu zemlju, saopštio je Republički...\n„HAOS, RASULO I TEROR“ Šta je Tramp govorio u jesen 1999. o bombardovanju i ŠTA BI ON URADIO NA KLINTONOVOM MESTU\nAktuelni predsednik SAD Donald Tramp gostovao je početkom oktobra 1999. godine u emisiji Larija Kinga na "Si-En-Enu" i tom prilikom...


FORG1VEN nakon pauze, za nedelju dana do top 10 u Challengeru - RUR Esports\nHome - .games - League of Legends - FORG1VEN nakon pauze, za nedelju dana do top 10 u Challengeru\nBy Nepenthe 08/04/2019\nLegendarni AD keri Konstantinos-Napoleon ’’FORG1VEN’’ Corciju, vratio se u igru i spreman je da ponovo dominira evropskom League of Legends scenom. Pre nego što je napravio pauzu zbog služenja vojnog roka, važio je za jednog od najboljih AD kerija na svetu. Samo nedelju dana nakon što je na svom Tviter nalogu objavio da je završio svoju službu, uspeo je da se domogne Challenger ranka.\nFORG1VEN pokazuje odličnu igru, po statistici sajta op.gg. Pod imenom ’’DeepblueIBM’’, FORG1VEN je pobedio 15 od poslednjih 20 partija u solokjuu. Većinu partija je igrao Luciana, Caitlyn i Vayne, na kojima je zabeležio i odličnih 60% vinrejta.\nBiće interesantno videti koliko se FORG1VEN promenio, nakon poduže pauze, obzirom da je opšet poznat po svom naglom i izuzetno kompetitivnom temperamentu. Očiglednom je da je mehanički i dalje jak, ostaje da vidimo da li je vojska promenila njegov mentalitet.\nOstaje nam da vidimo da li će ga neka od organizacija primiti u svoj sastav, pre početka prolećnog dela lige, Postoji nekoliko ekipa kojima je potreban talentovan AD keri, pa ko zna, možda ponovo ugledamo FORG1VENa na LCS bini.\nSKT deklasirao Kingzone; Uskoro finale koje svi željno iščekuju\nNove procurele informacije ukazuju na to da Fortnite uskoro dobija nove šešire i ukrase za Battle Bus