1 Beskæftigelsesplan for Jobcenter Skive\n2 Indholdsfortegnelse 1. BESKÆFTIGELSESMÆSSIGE UDFORDRINGER PÅ BAGGRUND AF MINISTERENS 3 MÅL Ministerens mål Ministerens mål Ministerens mål Ministerens mål DE VIGTIGSTE BESKÆFTIGELSESPOLITISKE UDFORDRINGER I JOBCENTER SKIVE Udbud og efterspørgsel af arbejdskraft i Skive kommune Borgerne Konklusion STRATEGI OG MÅL FOR DEN BORGERRETTEDE INDSATS Mål 1 Arbejdskraftreserven Mål 2 Personer på permanent forsørgelse Mål 3 - Unge under 30 år Mål 4 Ikke-vestlige indvandrere og efterkommere Mål 5 - Sygedagpenge Mål 6 Ikke-arbejdsmarkedsparate Mål 7 Uddannelsesfrekvens Mål 8 Uddannelsesinstitutionernes tilfredshed STRATEGI OG MÅL FOR DEN VIRKSOMHEDSRETTEDE INDSATS INDDRAGELSE AF ANDRE AKTØRER I BESKÆFTIGELSESINDSATSEN SAMARBEJDET MED A-KASSERNE BUDGET BILAG\n3 Tillæg 1 til beskæftigelsesplanen Samlet oversigt om målene i Jobcenter Skives beskæftigelsesplanen for Tillæg 2 til beskæftigelsesplan Det lokale Beskæftigelsesråds plan for den særlige virksomhedsrettedede indsats. 45 Tillæg 3 til beskæftigelsesplan Bevilling til ekstra virksomhedsrettede jobkonsulenter til at hjælpe langtidsledige og personer i risiko for langtidsledighed i job og aktive virksomhedsrettede tilbud Beskæftigelsesmæssige udfordringer på baggrund af ministerens 3 mål Beskæftigelsesministeren har udmeldt fire landsdækkende mål for indsatsen til nedbringelse af ledigheden i I det følgende beskrives de udfordringer, der specifikt rejser sig i Skive kommune på baggrund af hvert af de fire mål, og Skives konkrete målsætning i 2011 i forhold til både ministermålene og de lokale mål. Beskæftigelsesministeren har udmeldt følgende beskæftigelsespolitiske mål for 2011: 1.1. Ministerens mål 1 Jobcentrene skal sikre, at antallet af ledige med mere end tre måneders sammenhængende offentlig forsørgelse begrænses mest muligt. Konkretisering af målet er: Antallet af ledige med mere end tre måneders sammenhængende offentlig forsørgelse (arbejdskraftreserven) skal begrænses til personer (personer i ledighed og aktivering) i december 2011, svarende til et fald på 6,6 % fra november 2009 (1.070 pers.) til december Ministerens mål 2 Jobcentrene skal sikre, at antallet af personer på permanente forsørgelsesordninger (ledighedsydelse, fleksjob og førtidspension) begrænses mest muligt. Konkretisering af målet er: Antallet af personer på permanente forsørgelsesordninger (ledighedsydelse, fleksjob og førtidspension) skal begrænses til 3030 personer (fuldtidspersoner) i december 2011, svarende til et fald på 5 % fra december 2009 (3200) til december\n4 1.3. Ministerens mål 3 Jobcentrene skal sikre, at antallet af unge under 30 år på offentlig forsørgelse begrænses mest muligt. Konkretisering af målet er: Antallet af unge på offentlig forsørgelse under 30 år skal begrænses til personer (fuldtidspersoner) i december 2011, svarende til et fald på 6 % fra december 2009 (1059) til december Ministerens mål 4 Jobcentrene skal sikre, at antallet af ikke-vestlige indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse begrænses mest muligt. Konkretisering af målet er: Antallet af ikke-vestlige indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse skal begrænses til 350 personer (fuldtidspersoner) i december 2011 svarende til et uændret niveau fra december 2009 til december De vigtigste beskæftigelsespolitiske udfordringer i Jobcenter Skive 2011 I kapitel 2 beskrives de væsentligste beskæftigelsespolitiske udfordringer i Jobcenter Skive i Kapitlet er opdelt således, at afsnit 2.1 beskriver udfordringerne i forhold til udbud og efterspørgsel af arbejdskraft, mens afsnit 2.2 beskriver udfordringerne set i forhold til de persongrupper Jobcenter Skive arbejder med herefter benævnt borgerne Udbud og efterspørgsel af arbejdskraft i Skive kommune Faldende beskæftigelse og stigende ledighed Beskæftigelsen i Midtjylland er faldet kraftigt siden efteråret 2008, hvor konjunkturomslaget satte ind. I løbet af 2009 vurderes beskæftigelsen således at være faldet med ca personer i Midtjylland, et fald på 2,5 %. Faldet i beskæftigelsen er dog sket fra et historisk højt niveau. 1 Bemærk at begrebet offentlig forsørgelse i denne plan ikke omfatter SU, og at SU betragtes som selvforsørgelse\n5 Lavkonjunkturen har indtil nu især ramt industrien og byggeriet, men også transportområdet, landbruget og engroshandelen har oplevet større fald i beskæftigelsen. Beskæftigelsen i Midtjylland forventes at fortsætte sit fald i det kommende år. Fremadrettet forventes således et fald på ca beskæftigede fra primo 2010 til primo 2012, svarende til et fald på 2,2 %, jf. figur 1 Et fald i denne størrelsesorden vil bringe beskæftigelsen tilbage til niveauet, som var gældende i regionen i midten af 2006, jf. figur 1. Konjunkturnedgangen forventes imidlertid at aftage i styrke i løbet af 2011, så beskæftigelsen igen forventes at vokse. Figur 1 Udviklingen i beskæftigelsen i Region Midtjylland Bes kæftigede Be skæftige de Kilde: Beskæftigelsesregionen Branchesammensætningen har stor betydning for, hvor hårdt den enkelte kommune rammes af krisen. Ca. 25 % af de beskæftigede i Skive var ansat i industrien og 6 % ansat i landbruget i 2008, hvilket var en større andel end i Region Midtjylland som helhed. Den offentlige sektor omfattede ca. 27 % af de beskæftigede i Skive mens forretningsservice omfattede 5 %, hvilket er lidt mindre end i hele regionen. Da Skive har relativt mange beskæftigede inden for brancher, der er hårdt ramt af den økonomiske krise, har kommunen udsigt til at blive ramt hårdere af de negative konjunkturer end regionen som helhed. Hvis udviklingen i Skive følger prognosen for udviklingen i Midtjylland, vil industrien miste ca. 950 arbejdspladser i de kommende år, mens byggeriet vil miste ca. 390 arbejdspladser, jf. figur 2. Modsat vil antallet af offentlige arbejdspladser samlet set stige med ca Figur\n6 Udviklingen i antallet af beskæftigede i Skive hvis den regionale brancheudvikling slår fuldt igennem Beskæftigede Beskæftigede Industri -947 Bygge/anlæg Landbrug/fiskeri Transport Hotel/restau. Autohandel mv. Post/tele Forretningsservice Finans mv. Engroshandel Uoplyst Ejendomsformidling Detailhandel Kultur Sundhedsvæsen Offentlig adm. Undervisning Sociale institutioner Kilde: Beskæftigelsesregionen Samlet set vil beskæftigelsen i Skive falde med ca frem til 2012, hvis den forventede udvikling i regionen slår igennem lokalt, og når der tages højde for branchesammensætningen i Skive. Det svarer til et fald på 5,0 % mod et forventet fald på 3,4 % i hele regionen. Det aktuelle fald i beskæftigelsen er primært konjunkturbestemt, idet finanskrisen har medført faldende efterspørgsel på både hjemmemarkedet og eksportmarkederne. Erhvervs- og beskæftigelsesudviklingen i kommunen påvirkes i stigende grad af en række strukturelle udviklingstræk, som indebærer, at der nedlægges en lang række arbejdspladser inden for især industri og landbrug. Samtidig etableres nye job i andre sektorer med betydeligt større krav til arbejdskraftens kvalifikationer. Der er meget som tyder på, at den aktuelle konjunkturnedgang har fremskyndet den strukturelle udvikling, idet f.eks. industrien inden for meget kort tid har nedlagt en række arbejdspladser i Danmark, som formentlig ikke kommer igen, selvom konjunkturerne vender. I stedet vil de nye arbejdspladser blive placeret i lavtlønslande. Den strukturelle udvikling er derfor af stor udfordring for den lokale beskæftigelsesindsats. I de kommende år vil mange borgere i Skive og på det vestjyske arbejdsmarked således skulle skifte jobområde og opkvalificere/omskole sig fra brancher i nedgang til de brancher, hvor de nye job kommer og hvor kravene til kvalifikationer og uddannelse typisk er højere. Boks 1: Strukturelle udviklingstræk i udvalgte brancher over de næste 10 år Industri: På kort sigt faldende beskæftigelse pga. lav efterspørgsel på de største eksportmarkeder og det indenlandske marked. På både\n7 kort og langt sigt kan der forventes en fortsat udflytning af arbejdspladser til lavtlønsområder. Den fortsatte automatisering betyder endvidere, at industrien bliver mindre arbejdskraftintensiv. Dermed er der udsigt til faldende beskæftigelse på længere sigt. Bygge/anlæg: På kort sigt vil antallet af arbejdspladser falde som følge af krisen på boligmarkedet. På længere sigt forventes en stabil beskæftigelse, der sandsynligvis er præget af importeret arbejdskraft. De offentlige anlægsinvesteringer kan have stor betydning for beskæftigelsen lokalt. Offentlig sektor: Stigende beskæftigelse. I de kommende år vil en stor andel af de offentligt ansatte trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet på grund af alder, hvilket forventes at medføre mange jobåbninger. Endvidere forventes en stigende efterspørgsel efter serviceydelser, omsorg, pleje mv., som følge af den demografiske udvikling. Privat service: Den private servicesektor vil vokse de kommende år. Flere opgaver fra industrien vil blive outsourcet til private servicevirksomheder, og sektoren kan forventes at stige som følge af et øget offentligt-privat samarbejde om opgaveløsningen. Der vil være stor forskel mellem de enkelte undersektorer inden for privat service, men samlet set forventes en positiv udvikling. Handel og transport: Det er udsigt til stigende beskæftigelse på længere sigt. Den fortsatte internationalisering betyder stadig øget handel, herunder e-handel, der gradvist vil tiltage i omfang. Handelen betyder endvidere øget godstrafik og håndtering af passagerer. Ledigheden rammer især unge og ufaglærte Den negative konjunkturudvikling har betydet, at ledigheden begyndte at stige i efteråret 2008 både i Skive og i hele landet, jf. fig. 3. I starten af 2010 var ledigheden på fuldtidspersoner i Skive, svarende til en stigning på 107 % det seneste år. Stigningen det seneste år har været større end i regionen som helhed. Især de unge og ikke-faglærte er blevet hårdt ramt af ledighed. Dette kan skyldes, at de oftere har løsere ansættelsesformer, er nyuddannede og/eller arbejder i brancher med høj jobomsætning. Endvidere har lavkonjunkturen hidtil ramt brancher, hvor en stor andel af de beskæftigede er mænd. Denne udvikling forventes regionalt at fortsætte i 2010 og Hovedparten af stigningen forventes i 1. halvår 2010, hvorefter ledigheden forventes at stabilisere sig frem mod Den stigende ledighed forventes særligt at omfatte a-kasserne 3F, Metal og Byggefagene. Figur\n8 Udviklingen i bruttoledigheden Skive Kommune - Arbejdsmarkedsparate Jan apr Fuldtidspersoner jan-04 apr-04 jul-04 okt-04 jan-05 apr-05 jul-05 okt-05 jan-06 apr-06 jul-06 okt-06 jan-07 apr-07 jul-07 okt-07 jan-08 apr-08 jul-08 okt-08 jan-09 apr-09 jul-09 okt-09 jan-10 apr-10 Kilde: d. 20. juni 2010 Den stigende ledighed har medført en stigning i antallet af langtidsledige i Skive, jf. figur 4. Det gælder især antallet af langtidsledige dagpengemodtagere, der er steget med 177 personer svarende til 224 % fra 4. kvartal 2008 til 4. kvartal Samlet set var der i 4. kvartal 2009 ca. 310 langtidsledige i Skive. Figur 4 Udviklingen i antallet af langtidsledige i Skive kommune Personer 600 Personer kvt kvt kvt Kilde: Beskæftigelsesregionen 4. kvt kvt kvt kvt kvt kvt kvt kvt kvt kvt kvt kvt kvt Dagpengemodtagere Kontanthjælpsmodtagere I alt\n9 Erfaringer fra tidligere lavkonjunkturer viser, at hvis flere borgere bliver langtidsledige, øges risikoen for, at de helt mister kontakten til arbejdsmarkedet. Det er derfor vigtigt, at jobcentret har fokus på at imødegå langtidsledighed, så det undgås, at borgere marginaliseres som følge af ledighed, og så flest mulige borgere er klar til at møde virksomhedernes efterspørgsel, når konjunkturerne vender Arbejdsstyrkeudfordringen og uddannelsesbalancen Beskæftigelsesindsatsen i Midtjylland står over for den store udfordring, at der fremover bliver markant flere ældre i befolkningen. I de kommende år vil et stigende antal personer forlade arbejdsmarkedet på grund af alder, og der kommer ikke en tilsvarende tilgang af yngre aldersgrupper til at erstatte den arbejdskraft, der overgår til efterløn og pension. Den demografiske udvikling øger presset på arbejdsstyrken og dermed grundlaget for at sikre en positiv udvikling i erhverv og beskæftigelse i de kommende år i det midtjyske område. I Midtjylland som helhed forventes arbejdsstyrken således at være stort set uændret de kommende ti år. Derefter forventes arbejdsstyrken at falde. En fremskrivning viser, at hvis antallet af borgere i Skive udvikler sig, som forventet, og hvis de forskellige aldersgruppers erhvervsdeltagelse fortsætter på det hidtidige niveau, så vil arbejdsstyrken falde med personer i løbet af de kommende 20 år, jf. figur 5. Da Skive kan se frem til et fald i arbejdsstyrken, er der risiko for, at der på sigt vil opstå udbredt mangel på arbejdskraft. Det skyldes bl.a., at omkringliggende kommuner og regionen som helhed samtidig forventes at opleve en uændret/faldende arbejdsstyrke. Den viste fremskrivning er endvidere følsom over for, om borgerne i Skive også fremadrettet deltager på arbejdsmarkedet i lige så høj grad som i dag. Hvis erhvervsdeltagelsen falder, vil det få negativ indflydelse på arbejdsstyrkeudviklingen. Figur 5 Den faktiske og demografisk betingede udvikling i arbejdsstyrken i Skive Personer Personer\n10 Kilde: Beskæftigelsesregionen Arbejdsstyrken vil således formindskes, hvis flere ældre i Skive trækker sig tilbage på efterløn, som følge af ledighed, eller hvis flere borgere marginaliseres som følge af langtidsledighed eller længerevarende sygdom. Samlet set har udviklingen i arbejdsstyrken således stor betydning for mulighederne for vækst i Skive og de omkringliggende kommuner. Figur 6 viser, at hvis beskæftigelsesudviklingen i Opland Vest 2 på længere sigt skal vokse ligeså positivt som i perioden siden 1981, er det nødvendigt at øge arbejdsstyrken med ca. 320 personer pr. år. Med andre ord er det nødvendigt at iværksætte initiativer, der kan understøtte, at arbejdsstyrken udvides og opkvalificeres, hvis konjunkturnedgangen og den faldende beskæftigelse skal efterfølges af fornyet vækst på længere sigt. I modsat fald kan vækstmulighederne forhindres af mangel på arbejdskraft. Figur 6 Personer Udviklingen i beskæftigelsen ved en historisk stigningstakt frem mod 2030 og en demografisk fremskrivning af arbejdsstyrken i Opland Vest Arbejdsstyrken Beskæftigelsen Personer Demografisk fremskrivning af arbejdss tyrken Prognose Væ kstscenariu m Opland Vest omfatter kommunerne Holstebro, Lemvig, Ringkøbing-Skjern, Skive og Struer\n11 Kilde: Beskæftigelsesregionen Udsigt til massiv tilbagetrækning fra flere brancher I de kommende år vil både offentlige og private virksomheder i Skive-området skulle imødese en betydelig afgang af medarbejdere, som trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet, jf. figur 7. Aktuelt er 20 % af de beskæftigede i Skive over 55 år. Ca. en fjerdedel af alle ansatte inden for undervisning og sundhedsvæsenet og ca. en femtedel af alle ansatte indenfor sociale institutioner i Skive er i dag over 55 år. Blandt de private virksomheder er der blandt andet risiko for stor tilbagetrækning inden for landbrug, transport og finansiering. Generelt fylder andelen af personer over 55 år meget i brancher, som typisk også beskæftiger mange med videregående uddannelser, herunder undervisning, finanssektoren, sundhedsvæsen mv. Figur 7 Andelen af beskæftigede over 55 år fordelt på alder og brancher i Skive 2008 Procent Procent Hotel/restau. Detai lhandel Bygge/anlæg Autohandel mv. Industri En groshand el Offentlig adm. So ciale institutioner Post/tele Fo rret ning sservice Su ndhed svæsen Transport Finanssektoren Undervisning Kultur/renovation år år 65+ år Landb rug mv. Ejendomsformid. mv. I alt Kilde: Beskæftigelsesregionen Stigende kvalifikationskrav til arbejdsstyrken I de kommende år vil efterspørgslen efter faglærte og højtuddannede personer vokse. De fremtidige krav til uddannelse og kvalifikationer afhænger af, hvordan beskæftigelsen konkret udvikler sig i de kommende år. Dette kan illustreres i to scenarier for udviklingen i Opland Vest frem mod 2017, jf. figur 8. Et vækst-scenarium med en meget positiv forventning til beskæftigelsen og et basisscenarium, hvor forventningerne er mere afdæmpede. I begge scenarier for\n12 ventes efterspørgslen efter uddannet arbejdskraft at stige, mens efterspørgslen efter ufaglært arbejdskraft falder. Scenarierne viser en risiko for, at udbuddet af uddannet arbejdskraft selv med beskedne forventninger til beskæftigelsen - ikke er tilstrækkelig til at dække efterspørgslen. Dette skal også ses i lyset af, at der inden for de enkelte uddannelseskategorier både kan være situationer med arbejdskraftmangel (f.eks. mangel på ingeniører) og høj ledighed (f.eks. blandt humanistisk uddannede AC ere). Figur 8 Udvikling i udbud og efterspørgsel efter uddannelser - Opland Vest 2007 til 2017 Personer Ufaglærte Faglærte 847 KVU Udbud Efterspørgsel: Vækstscenarium MVU LVU I alt -619 Personer Efterspørgsel: Basisscenarium 0 Kilde: Beskæftigelsesregionen Samtidig viser scenarierne risiko for et stort overudbud af ufaglært arbejdskraft. Samlet illustrerer scenarierne, at der i de kommende år vil være et stigende pres på uddannelsesbalancen på arbejdsmarkedet i Midtjylland med risiko for mangel på uddannet arbejdskraft og med risiko for en overledighed blandt ufaglærte grupper. Der er derfor behov for, at beskæftigelsesindsatsen har fokus på at sikre et højere uddannelsesniveau og målrettet opkvalificering og omskoling af arbejdsstyrken, herunder at alle unge opnår en kompetencegivende uddannelse. I modsat fald er der risiko for, at vækstmulighederne bremses pga. mangel på kvalificeret arbejdskraft Delkonklusion Kapitel 2.1 viser at udviklingen på arbejdsmarkedet i Skive kommune er kendetegnet ved både konjunkturelle og strukturelle ændringer, der er større end for regionen som\n13 helhed primært pga. branchesammensætningen. På den baggrund står Skive kommune overfor flg. udfordringer: I de kommende år vil mange borgere i Skive skulle skifte jobområde og opkvalificere/omskole sig fra brancher i nedgang til de brancher, hvor de nye job kommer og hvor kravene til kvalifikationer og uddannelse typisk er højere. Et stigende antal langtidsledige, hvor der er risiko for, at de helt mister kontakten til arbejdsmarkedet. Den demografiske udvikling øger presset på arbejdsstyrken og dermed grundlaget for at sikre en positiv udvikling i erhverv og beskæftigelse i de kommende år. I de kommende år vil efterspørgslen efter faglærte og højtuddannede personer vokse og der vil være en risiko for mangel på uddannet arbejdskraft og med en risiko for en overledighed blandt ufaglærte grupper. Uafhængigt af udviklingen på arbejdsmarkedet vil der dog fortsat være mange jobåbninger og en høj jobomsætning på arbejdsmarkedet Borgerne Afsnit 2.2 beskriver udfordringerne set i forhold til de persongrupper Jobcenter Skive arbejder med altså borgerne. Afsnittet opdeles således, at der i hvert underafsnit er en beskrivelse af den pågældende persongruppe og udviklingen i perioden Arbejdsmarkedsparate Antallet af arbejdsmarkedsparate fuldtidspersoner er i marts Fordelingen er 250 på kontanthjælp (match 1), mens modtager a-dagpenge. Antallet af arbejdsmarkedsparate personer i Skive er således steget i perioden marts 2009 til marts 2010 fra til Bag tallene gemmer der sig en stigning i antallet at arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere på 15 % (fra ) og en stigning i antallet af dagpengemodtagere på 62 % (fra ) i perioden marts 2009 til marts Tallene i dette afsnit er alle trukket fra Databanken i Jobindsats.dk Der skal tages forbehold for, at de enkelte afdelinger i jobcentret kun sjældent ser overensstemmelser mellem egne registreringer og tallene fra Jobindsats.dk pga. forskellige opgørelsesmetoder. Idet tallene i afsnittet bruges til sammenligning med klyngen benyttes de dog alligevel\n14 I forhold til de øvrige jobcentre i klyngen 4 er stigningen noget større, idet Skives stigning er på 54 %, mens de andre jobcentres i gennemsnit er på 47 %. Arbejdskraftreserven Arbejdskraftreserven defineres som ledige (både dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere), der tilhører match 1, men som har ledighed på over tre måneder. Antallet af personer i arbejdskraftreserven er 793 i marts Fordelingen er 672 modtagere af a-dagpenge og 121 på kontanthjælp (Af de 121 personer på kontanthjælp kan der reelt formidles arbejde til 68 personer) 5. Antallet af personer i arbejdskraftreserven i Skive er således steget i perioden marts 2009 til marts 2010 med 145 % (324 til 793). Fordelingen er en stigning i antal dagpengemodtagere på 163 % (256 til 672), og ligeledes en stigning i antal kontanthjælpsmodtagere på 78 % (68 til 121). Gennemsnittet for de øvrige jobcentre i klyngen er en samlet stigning på 100 % fordelt med en stigning på 132 % på a-dagpenge (247 til 571) og en stigning på 29 % på kontanthjælp (110 til 141). Generelt har stigningen på alle tre områder altså været væsentlig større i Skive end klyngens gennemsnit Ikke-arbejdsmarkedsparate Gruppen af ikke-arbejdsmarkedsparate består af ledige kontant- og starthjælpsmodtagere i matchkategori 2 og 3. Antallet af ikke-arbejdsmarkedsparate fuldtidspersoner i Skive kommune er steget i perioden marts 2009 til marts 2010 fra 504 til 560 svarende til 11 %. Denne stigning er mindre end hos de øvrige jobcentre i klyngen, som i gennemsnit har oplevet en stigning på 16 %. 4 Kommuner med samme rammevilkår defineret i Jobindsats.dk: Hjørring, Ikast-Brande, Mariager Fjord, Odsherred, Rebild, Silkeborg, Struer, Syddjurs og Sønderborg. Skive Kommune er ikke medregnet i klyngens gennemsnit. 5 For kontanthjælpsmodtagerne gælder, at de også under sygdom og barsel modtager kontanthjælp og dermed indregnes i jobindsats statistiske materiale. Dermed indgår de også i opgørelsen af arbejdskraftreserven selvom de ikke kan henvises til arbejde i disse perioder. En nærmere gennemgang af gruppen viser således, at ud af de 121 arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere i arbejdskraftreserven er 32 sygemeldte og 21 på barsel (optalt manuelt). Således var der i marts 2010 reelt 68 kontanthjælpsmodtagere i arbejdskraftreserven der kunne formidles til hel eller delvis selvforsørgelse\n15 Sygedagpenge Det samlede antal personer på sygedagpenge i Skive kommune er faldet i perioden februar februar 2010 fra 843 til 804, svarende til 7,5 %. Fordelingen i februar 2009 var 303 forløb med en varighed over 26 uger og 143 med en varighed over 52 uger. I februar 2010 var der 258 forløb over 26 uger og 117 forløb over 52 uger. Dette svarer til et fald på hhv. 14,9 % over 26 uger og på 18,2 % over 52 uger i forhold til februar Det gennemsnitlige fald i klyngen er på 5,2 % (alle sygedagpengesager), og 8,6 % for sager over 26 uger og 14,9 % på forløb over 52 uger. Det vil sige at selvom der generelt i resten af klyngen har været et fald, har faldet i Skive generelt været større - både i det samlede antal, sager over 26 uger og sager over 52 uger Førtidspension Antallet af førtidspensionister i Skive kommune er faldet i perioden marts 2009 til marts 2010 fra 2496 til 2488, svarende til 0,3 %. Til sammenligning har der i klyngen været en stigning på 1 %. Udviklingen er derfor tilnærmelsesvis uændret. Der ses dog en lidt mere positiv tendens i Skive end i klyngen generelt. Indsatsen i Skive ses i sammenhæng med at tendensen i Skive har været faldende mod stigende i sammenligningskommunerne Unge under 30 år I Skive kommune er der i marts unge under 30 på offentlig forsørgelse opgjort i fuldtidspersoner. Heraf er 376 på a-dagpenge, 418 på kontant- og starthjælp og 15 på introduktionsydelse (521 arbejdsmarkedsparate og 281 ikkearbejdsmarkedsparate). 163 er på førtidspension, 91 på sygedagpenge, 37 under revalidering, 15 under forrevalidering, 15 på ledighedsydelse og 20 i fleksjob. I marts 2009 var der i alt 970 unge under 30 på offentlig forsørgelse. 251 var på a- dagpenge, 363 på kontant- og starthjælp og 14 på introduktionsydelse (383 arbejdsmarkedsparate og 237 ikke-arbejdsmarkedsparate). 163 var på førtidspension, 102 på sygedagpenge, 36 under revalidering, 9 under forrevalidering, 15 på ledighedsydelse og 17 i fleksjob. Det samlede antal af unge under 30 på offentlig forsørgelse er således steget fra 970 til 1150 svarende til 19 % i perioden fra marts 2009 til marts Hos de øvrige\n16 jobcentre i klyngen er antallet af unge under 30 på offentlig forsørgelse ligeledes steget gennemsnitligt 19 %. Når man ser på de enkelte kategorier af offentlig forsørgelse, er de procentvist største stigninger i Skive kommune på 50 % i antallet af unge modtagere af a-dagpenge (= 125 personer) og 67 % (= 6 personer) i antallet af unge på forrevalidering. Modsat ses et fald i antallet af unge sygedagpengemodtagere på 11 % (= 11 personer) og uændrede tal både på førtidspension og ledighedsydelse Revalidering Antallet af revalidender i Skive kommune er faldet i perioden marts 2009 til 2010 fra 166 til 149 fuldtidspersoner, svarende til 10,2 %. Dette fald er relativt stort i forhold til de øvrige jobcentre i klyngen, hvor gennemsnittet er et fald på 1,5 % Fleksjob Antallet af fuldtidspersoner i fleksjob i Skive kommune er faldet i perioden marts 2009 til marts 2010 fra 546 til 540, svarende til 1,1 %. Denne udvikling adskiller sig fra udviklingen i de øvrige jobcentre i klyngen, hvor gennemsnittet er en stigning på 4,9 % Ledighedsydelse Modtagere af ledighedsydelse er personer, der er visiteret til fleksjob men som der ikke er fundet beskæftigelse til, eller som er ledige mellem to fleksjob. Antallet af fuldtidspersoner på ledighedsydelse i Skive kommune er steget i perioden marts 2009 til marts 2010 fra 160 til 204, svarende til 27,5 %. Denne stigning er relativt større end hos de øvrige jobcentre i klyngen, hvor gennemsnittet er på 18,7 % Ikke-vestlige indvandrere og efterkommere I Skive kommune er antallet af ikke-vestlige indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse på 353 personer i marts Heraf er 50 på a-dagpenge, 65 på kontant- og starthjælp og 31 på introduktionsydelse. Der er 28 på sygedagpenge, 3 under revalidering, 9 på ledighedsydelse, 16 i fleksjob og 151 på førtidspension. I marts 2009 var der i alt 362 ikke-vestlige indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse. Heraf var 39 på a-dagpenge, 84 på kontant- og starthjælp og 29 på introduktionsydelse. Der var 39 på sygedagpenge, 1 under forrevalidering, 4 under revalidering, 9 på ledighedsydelse, 13 i fleksjob og 144 på førtidspension\n17 Det samlede antal ikke-vestlige indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse er således faldet en smule, nemlig med ca. 3% fra marts 2009 til marts Skive er det eneste jobcenter i klyngen, som har oplevet et fald i antallet af ikke-vestlige indvandrere og efterkommere på offentlig forsørgelse. Hos de øvrige jobcentre i klyngen har der været en gennemsnitlig stigning i antallet på 10%, hvilket dog dækker over meget store forskelle imellem jobcentrene. Når man ser på udviklingen inden for de enkelte kategorier af offentlig forsørgelse, er der stor forskel på udviklingen i Skive fra marts 2009 til marts De største procentvise stigninger findes således i antallet af fleksjobmodtagere, som er steget med 23 % (3 personer), og antallet af modtagere af a-dagpenge, som er steget med 28 % (11 personer), mens de største procentvise fald ses i antallet af kontant- og starthjælpsmodtagere, som er faldet med 23 % (19 personer), og antallet af sygedagpengemodtagere, som er faldet med 28 % (11 personer) Delkonklusion - borgerne Kapitel 2.2 viser at der generelt har været en stigning i antal ledige både i Skive kommune og klyngen fra 2009 til I antallet af arbejdsmarkedsparate (herunder også arbejdskraftreserven) og antallet af ledighedsydelsesmodtagere er der sket en stigning i Skive kommune, som er større end i klyngen generelt. For antallet af unge under 30 år gør det sig ligeledes gældende, at der har været en negativ udvikling i Skive her svarer den dog procentvis til den, resten af klyngen har oplevet. Antallet af ikke-arbejdsmarkedsparate har også bevæget sig i negativ retning, men her har Skive dog klaret sig bedre end klyngen. Der har været en positiv udvikling både over tid og i forhold til klyngen i antallet af sygedagpengemodtagere (også sager over henholdsvis 26 og 52 uger), antallet af revalidender, ikke-vestlige indvandrere og efterkommere, antal fleksjobbere, og førtidspensionister Konklusion Kapitel 2 viser, at udviklingen på arbejdsmarkedet i Skive kommune, både ud fra de beskrevne målgrupper og den strukturelle udvikling, på mange områder har været mere negativ i end regionen/klyngen. Dette har medført at behov for øget fokus på: Behov for jobskifte og opkvalificering/omskoling Den demografiske udvikling Efterspørgslen efter faglærte og højtuddannede (Risiko for mangel på uddannet arbejdskraft)\n18 Risiko for en overledighed blandt ufaglærte grupper Indsatsen overfor o arbejdsmarkedsparate (i særdeleshed a-dagpengemodtagere) o ledighedsydelsesmodtagere o Unge under 30 år o Ikke-arbejdsmarkedsparate Herudover vil der fortsat være fokus på sygedagpengemodtagere, ikke-vestlige indvandrere og efterkommere og tilgangen i antal fleksjobbere og førtidspensionister for at opretholde den positive udvikling. 3. Strategi og mål for den borgerrettede indsats I kapitel 3 vil ministermålene samt de lokale mål for Skive kommune blive konkretiseret. Herudover vil den strategi og indsats, Skive kommune planlægger at anvende for at opfylde de fire ministermål samt de lokale mål, blive beskrevet Mål 1 Arbejdskraftreserven For 2011 har Jobcenter Skive følgende mål: Antallet af ledige med mere end tre måneders sammenhængende offentlig forsørgelse (arbejdskraftreserven) skal begrænses til personer (personer i ledighed og aktivering) i december 2011, svarende til et fald på 6,6 % fra november 2009 (1.070 pers.) til december Målet er således et større fald i arbejdskraftreserven end Beskæftigelsesregionens forventninger, som er et fald på 2,8 % til 1040 pers. i december 2011 jf. figur 9. Beskæftigelsesregionens prognose for arbejdskraftreserven Det er Beskæftigelsesregionens målsætning at begrænse antallet af personer i arbejdskraftreserven til i 2011 ift i november Hvis det regionale mål oversættes til Skive, vil arbejdskraftreserven ved udgangen af 2011 skulle udgøre ca personer, jf. figur 9. Udover et muligt scenarium for det regionale mål er der også i figuren vist et scenarium, hvor arbejdskraftreserven fortsætter med at stige i takt med ledighedsudviklingen i 2010 og Herved vil reserven stige til ca ledige i\n19 Figur 9 Antal Scenarium med fortsat stigning Antal Regionalt mål Kilde: Beskæftigelsesregionen Strategi Figur 10 viser rammerne for tilbudsmodellen og illustrerer flowet i beskæftigelsesindsatsen for arbejdsmarkedsparate ledige i Skive kommune, hvor der på grund af lovgivningen vil være mindre forskelle afhængig af, om man er på kontanthjælp, a- dagpenge eller under 30 år. Figur 10 Uge 0 (4/11-12 ) Tilbudsmodel arbejdsmarkedsparate ledige Mål: Hurtigste vej i job/uddannelse Uge 2 Jobhuset 25 t./u. Uge 4 Uge 6 Uge 8 Faglig indsats Op til 4 uger ( Virksomhedspraktik - afklaring ) 3-6 md. Løntilskud (Priv. fra uge 26) Evt. kurser Udd. og vejledning (Kørekort, kurser, uddd annelse mv.)\n20 Det første trin i tilbuddet, er et 8 ugers intensivt jobsøgnings- og afklaringsforløb 25 timer om ugen, hvor fokusset er den hurtigste vej i job eller uddannelse. Princippet er hjælp til selvhjælp, og i løbet de 8 uger vil der være tale om en stigende vejledningsindsats. Der er tale om et dynamisk tilbud, hvor de forskellige undervisningsmoduler kan tilpasses målgruppens behov. Det kan eksempelvis være: Jobsøgningskurser udformning af cv og ansøgning IT-kurser Tænd og sluk og tekstbehandlingskurser ift. opsætning af ansøgning mv. Samtaleteknik/personlig fremtoning Mentale kurser for at få samling på sin tid og personlige kompetencer Motionstilbud Praktik en uge ad gangen på uddannelsesinstitutionerne Jobcenter Skive ønsker at optimere indsatsen. Jobcentret har derfor i samarbejde med Beskæftigelsesregion Midtjylland indgået en aftale med Marselisborg Praksisvidencenter om løbende evaluering af indsatsen for de arbejdsmarkedsparate ledige. Med henblik på optimering af indsatsen er det besluttet at iværksætte nedenstående tiltag, som Marselisborg Praksisvidencenter har anbefalet med udgangspunkt i den første statusrapport i juni 2010: Kompetenceudvikling af medarbejderne Udvikling af tilbudsdelen med henblik på en mere differentieret beskæftigelsesindsats Sikring af rettidigheden via fokus på procedurer og it-systemer Forsøge at skabe en fælles platform mellem jobcenter og a-kasser Kvalitetssikring af indsatsen bl.a. ift. registrering og behandling af data Skabe fastere rammer omkring indsatsen i Jobhuset og de lediges forpligtigelser i forbindelse hermed Ift. de kommunale virksomheder: Bedre forberedelse af de ledige inden udplacering samt styrkelse af opfølgningen En styrkelse af samarbejdet med uddannelsesinstitutionerne Såfremt den ledige ikke kommer i job eller uddannelse efter de første 8 uger i tilbuddet, vil vedkommende starte i virksomhedspraktik eller løntilskud i uge 9 - som udgangspunkt 30 timer om ugen. Det vil blive kombineret med op til 5 timer om ugen i Jobhuset med fokus på jobsøgning, da erfaringerne er, at personer i praktik eller løntilskud har vanskeligt ved at afse tid til jobsøgning. Så der er en potentiel risiko for, at de bliver fastholdt i ledighed\n21 Der er etableret 300 løntilskudspladser i kommunen inden for de forskellige forvaltningsområder. Endvidere motiveres borgerne til selv at finde løntilskudsjob i private virksomheder. Både løntilskudspladserne i kommunen og selvfundne løntilskudsjob vil fortsat blive benyttet i I 2011 vil jobcentret også sætte flere ressourcer ind på opsøgende arbejde over for private virksomheder for at finde et væsentligt større antal løntilskudsjob i private virksomheder, særlig med henblik på at placere langvarigt ledige, dvs. ledige med mere en 12 mdrs. ledighed, i løntilskudsjob i private virksomheder. Denne aktiveringsform har erfaringsmæssigt stor effekt. For de langvarigt ledige vil der også blive afsat ekstra midler til at kombinere løntilskudsjobbet med uddannelsesmæssig opkvalificering. Såfremt virksomhedspraktikken eller løntilskuddet ikke fører til job eller uddannelse, vil der være mulighed for uddannelsesmæssig opkvalificering. Denne del af indsatsen er meget omkostningstung, og er derfor placeret som det sidste trin i tilbudsmodellen, så indsatsen rettes mod de borgere, hvor det ikke er lykkedes at få job eller uddannelse med de andre tiltag. Der vil dog være mulighed for, at en borger kan få tilbudt uddannelsesmæssig opkvalificering tidligere i ledighedsforløbet efter en konkret individuel vurdering. Dette kan være relevant i tilfælde hvor borgeren har en garanti for en efterfølgende ustøttet ansættelse, som forudsætter, at borgeren gennemfører et bestemt kursus eller lignende og hvor jobcentret ud fra en konkret individuel vurdering skønner, at borgeren har behov for denne hjælp for at komme i ustøttet arbejde. Det kan også være relevant i tilfælde hvor borgeren har en garanti for en efterfølgende ustøttet ansættelse, som forudsætter, at borgeren gennemfører et bestemt kursus eller lignende og hvor Jobcenter Skive ikke er i stand til at anvise anden arbejdskraft med de pågældende faglige kvalifikationer. Jf. de arbejdsmarkedspolitiske udfordringer i Skive kommune vil kravene til opkvalificering og uddannelse blive større i de kommende år, hvor mange borgere står for at skifte jobområde og omskole/opkvalificere sig fra brancher i nedgang til brancher, hvor der er job forude. Indsatsen på området vil i 2011 have fokus på:\n22 At alle forsikrede nyledige indkaldes i uge 2/3, hvor de bl.a. informeres om, at faciliteterne i Jobhuset står til rådighed for dem selvom de ikke er i aktivering. At alle forsikrede ledige indkaldes inden uge 12 til et informationsmøde vedr. selvvalgt udannelse. At alle forsikrede ledige efter uge 11 til 12 tilbydes aktive tilbud i resten af deres ledighedsperiode. Unge under 20 år, der påbegynder en ny ledighedsperiode aktiveres senest efter 4 uger. At alle kontanthjælpsmodtagere tilbydes aktive tilbud fra den første dag, de er ledige, og i resten af deres ledighedsperiode. At tilbuddene tilrettelægges således, at den ledige selv er aktiv i løsningen af sit selvforsørgelsesproblem. At tilbuddenes indhold fastlægges og evalueres af Jobcenter Skive i samarbejde med følgegruppen for Det enstrengede beskæftigelsessystem (Repræsentanter fra a-kasser, fagforeninger, virksomheder og uddannelsesinstitutioner) At tilbuddene matcher den lediges situation, således at nyledige primært får hjælp og støtte til at søge nyt arbejde, mens langtidsledige tilbydes støtte og hjælp i form af mere virksomhedsrettede tilbud i form af virksomhedspraktik eller løntilskud. At der i overensstemmelse med lovens rammer - stilles krav til den ledige om hurtigst muligt at blive selvforsørgende. Det betyder, at den ledige skal tage imod alt arbejde 6 som den ledige vurderes at kunne klare indenfor pågældendes fysiske og psykiske formåen. En målrettet brug af selvvalgt uddannelse i samarbejde med uddannelsesinstitutionerne At alle unge under 25 år henvises til UU At der er rimelige tilbud til de sygemeldte ledige, hvor indholdet og omfanget tilpasses den enkelte borger fra 1-10 timer At ledige primært målretter jobsøgning mod de job- og brancheområder, hvor der fortsat er god beskæftigelse At jobcentret synliggør konkrete job, som opstår lokalt og regionalt At den ledige understøttes i at søge bredt fagligt som geografisk Opkvalificering af ledige mod områder med gode jobmuligheder Brug af rotationsprojekter 6 For unge omfattet af uddannelsespligten gælder det at de pålægges uddannelsespligt og at de i de tilfælde ikke længere er berettiget til at modtage en forsørgelsesydelse\n23 3.2. Mål 2 Personer på permanent forsørgelse For 2010 har Jobcenter Skive følgende mål: Antallet af personer på permanente forsørgelsesordninger (ledighedsydelse, fleksjob og førtidspension) skal begrænses til 3030 personer (fuldtidspersoner) i december 2011, svarende til et fald på 5 % fra december 2009 (3200) til december Faldet skal fordele sig med: 96 fuldtidspersoner svarende til 49 % på ledighedsydelse ( ) 20 fuldtidspersoner svarende til 4 % på fleksjob ( ) 50 fuldtidspersoner svarende til 2 % på førtidspension ( ) Der er overensstemmelse mellem det mål, Beskæftigelsesregionen mener, er realistisk for personer på permanent offentlig forsørgelse, og det mål, Skive har på området. Beskæftigelsesregionens prognose for permanent forsørgelse Det er Beskæftigelsesregionens målsætning at begrænse antallet af personer på permanent offentlig forsørgelse til i 2011 ift i december Dette svarer til et fald på ca. 5 % i forhold til december Hvis det regionale mål oversættes til Skive, vil antallet af permanent offentligt forsørgede skulle nedbringes med 5 %, svarende til et niveau på ca personer i 2011, jf. figur 11. Udover et muligt scenarium for det regionale mål er der også i figuren vist et scenarium, hvor antallet af permanent offentligt forsørgede fortsætter med at stige som hidtil, hvorved niveauet i Skive vil stige til godt permanent offentligt forsørgede i Figur 11 Udviklingen i antal permanent forsørgede siden 2004 og scenarier for udviklingen i 2011 Antal Scenarium med fortsat stigning Regionalt mål Antal\n24 Kilde: Beskæftigelsesregionen Skive kommune planlægger at begrænse antallet af personer på permanent offentlig forsørgelse gennem flere forskellige indsatser fordelt på målgrupperne. Der er generelt stort fokus på at få stoppet fødekæden til den permanente forsørgelse. Forventningen er, at en tidlig og intensiv indsats på sygedagpengeområdet vil mindske antallet af personer der visiteres til fleksjob (ledighedsydelse), hvilket vil medføre færre nye i fleksjob og ligeledes et mindsket antal nytilkendelser af førtidspension, idet flere vil opretholde kontakten til arbejdsmarkedet. Antallet af til- og fraflyttere i 2009 er opgjort til: 57 tilflyttere (fordelt på 52 førtidspensionister og 5 fleksjobbere) og 79 fraflyttere (fordelt på 71 førtidspensionister og 8 fleksjobbere) dvs. en nettofraflytning på 22 personer. Denne udvikling kan Skive kommune ikke styre, hvorfor det i mål 2 kun er tilgangen til ledighedsydelse (nyvisitationer) og antal tilkendelser af førtidspension som Kommune vil have indflydelse på. Strategi Ledighedsydelse/fleksjob I 2010 blev der oprettet et team, der udelukkende arbejder med modtagere af ledighedsydelse. Dette er en udbygning af tiltaget fra 2009, hvor to personer startede med at have særligt fokus på at reducere antallet af personer på ledighedsydelse. Teamet består af en teamleder/jobkonsulent, to jobkonsulenter og en administrativ medarbejder, og det udvides medio 2010 med et samarbejde med anden aktør. Teamet skal i første omgang stå for den intensiverede indsats frem til i medio 2011, hvor det forventes, at antallet af personer på ledighedsydelse er nedbragt. Dette sker primært i form af: At alle ledighedsydelsesmodtagere tilbydes aktive tilbud, indenfor de rammer deres situation tillader det At tilbuddene er tilrettelagt således, at ledighedsydelsesmodtageren er så aktiv som muligt og herigennem pålægges et ansvar for at løse sin egen situation At intensiteten i sagerne sættes op At der fokuseres yderligere på den forebyggende indsats i virksomhederne At der i overensstemmelse med lovens rammer - stilles krav til ledighedsydelsesmodtageren om selv at medvirke til hurtigst muligt at komme i fleksjob At der fortsat er tilbud til de sygemeldte ledighedsydelsesmodtagere Strategi Førtidspension I efteråret 2009 blev der gennemført en analyse af proceduren for tilkendelse af førtidspension. Denne danner baggrund for en gennemgang af praksis i jobcentret og undervisning af sagsbehandlere for at optimere kvaliteten i indstillingerne. Dette forventes af vise sig i antallet af nytilkendelser både i 2010 og\n25 Der blev herudover, primo 2010, iværksat særligt fokus på afklaring i virksomheder. Således vil afklaring i mere traditionel værkstedsaktivering blive nedprioritet i forhold til afprøvning i konkrete jobs. Ifølge lovgivningen forudsætter bevilling af førtidspension afklaring i praksis, hvilket f.eks. kan finde sted via virksomhedspraktik eller på Revacenter BOMI. Det betyder, at selv om en række undersøgelser og forløb alle tyder på, at det vil ende med en pension, skal der som hovedregel også finde en egentlig afprøvning i praksis sted. Udgangspunktet er, at borgeren har en arbejdsevne, der kan anvendes på det ordinære arbejdsmarked, så derfor er det i 2011 fortsat afgørende at: Se på konkrete muligheder Fortsætte den forstærkede indsats på ledighedsydelsesområdet, som er påbegyndt i 2010 Fortsætte opkvalificeringsindsatsen for medarbejderne Være opmærksom på alternative muligheder med baggrund i borgerens hidtidige arbejdserfaringer/fritidsinteresser Signalere tro på muligheder via ordinær beskæftigelse eller uddannelse Være opmærksom på, at borgere med psykiske lidelser ofte har brug for personlig støtte, evt. i form af kontaktperson eller mentorstøtte Erhvervsrettede foranstaltninger uanset art og omfang skal være målrettede med udgangspunkt i borgerens interesser, forudsætninger og begrænsninger, fordi det er afgørende for succes. (Fejlplaceringer forlænger forløbene, tilføjer borgeren unødige nederlag og giver øgede offentlige udgifter) Arbejdsfastholdelse Delvis sygemelding Arbejdsredskaber Hjælpemidler Behandlingsmuligheder lægelige, sociale, pædagogiske/psykologiske Mulighed for fastholdelse i ordinær uddannelse Korrekt matchning for korrekt indsats (kontanthjælp match 1-3) Råd og vejledning til ordinær uddannelse eller arbejde Erhvervsrettede aktiviteter f.eks. virksomhedspraktik/løntilskudsjob Forrevalidering/revalidering Personlig assistance 3.3. Mål 3 - Unge under 30 år\n26 For 2011 har Jobcenter Skive følgende mål: Antallet af unge under 30 år på offentlig forsørgelse skal begrænses til personer (fuldtidspersoner) i december 2011 svarende til et fald på 6 % fra december 2009 (1059) til december Faldet skal fordele sig med: 32 fuldtidspersoner svarende til 7 % arbejdsmarkedsparate ledige (på a-dagpenge og kontanthjælp) ( ) 9 fuldtidspersoner svarende til 4 % ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere ( ) 9 fuldtidspersoner svarende til 6 % på førtidspension ( ) 9 fuldtidspersoner svarende til 5 % på øvrige ydelser ( ) Skive er mere optimistisk for så vidt angår udviklingen i antal unge under 30 år på offentlig forsørgelse end Beskæftigelsesregionen er i sine beregninger på området. Beskæftigelsesregionens prognose for unge på offentlig forsørgelse Det er Beskæftigelsesregionens målsætning at begrænse antallet af unge på offentlig forsørgelse til i 2011 ift i december Det svarer til et fald på ca. 4 % i forhold til december Hvis det regionale mål oversættes til Skive, skal antallet af unge være ca personer ved udgangen af 2011, jf. figur 12 Udover et muligt scenarium for det regionale mål er der også i figuren vist et scenarium, hvor antallet af ledige unge fortsætter med at stige i takt med ledighedsudviklingen i 2010 og 2011, hvorved det samlede antal unge offentlig forsørgede vil stige til ca i Figur 12 Udviklingen i ministermål 3 og scenarier for udviklingen frem mod 2011 Antal Scenarium med fortsat stigning Antal Regionalt mål\n27 Kilde: Beskæftigelsesregionen Strategi Skive kommune har en vedtaget Strategi- og handleplan for ungeindsatsen som indeholder en målsætning om, at 90 % af en årgang gennemfører en ungdomsuddannelse i 2010 og 95 % i Kommunen har ligeledes deltaget i projektet Ungdomsuddannelse til alle. Som led i ovennævnte strategi og projekt samarbejdes der i kommunen på tværs af forvaltninger, institutioner, organisationer, myndigheder m.v. om at få flest mulig unge til at gennemføre en ungdomsuddannelse og færrest mulig på offentlig forsørgelse. Indsatsen udbygges og forfines løbende med det resultat, at Skive Kommune er den kommune i region Midtjylland, hvor den største andel (87 %) påbegynder en uddannelse umiddelbart efter afslutningen på folkeskolen. Samarbejdet om at nå målene på 90 og 95 % vil fortsætte i Samtidig har Skive Kommune dog en større andel af unge på offentlig forsørgelse end gennemsnittet. For så vidt angår indsatsen for unge ledige, deltager Skive Kommune i i forsøgsprojektet Unge godt i gang, ligesom kommunen selv har gennemført et LBR-finansieret projekt med et fire-ugers afklaringsforløb for unge i forbindelse med pålæg om start på uddannelse. I 2011 vil kommunen anvende erfaringerne fra disse projekter samt de nye rammer og muligheder, som følger af regeringens initiativer på ungeområdet, til at forbedre indsatsen for unge og målrette den mod de unge, som har størst behov. Et af indsatsområderne er at hjælpe udsatte unge allerede fra 15-års alderen og dermed begrænse tilgangen af nye unge til offentlig forsørgelse i form af kontanthjælp m.m. og få flest muligt unge i gang med uddannelse eller job. I 2011 vil kommunen fortsætte med at arbejde målrettet hermed i et samarbejde på tværs af alle relevante forvaltninger, bl.a. i projekt Opgangen (se mere herom senere). Unge arbejdsmarkedsparate ledige modtager som udgangspunkt den samme indsats i Jobhuset, som er beskrevet for øvrige arbejdsmarkedsparate ledige i denne plan, dog tilpasset den lovgivning der gælder for unge under 30 år, hvilket bl.a. vil sige med fokus på uddannelsespålæg, fremrykket indsats for årige og fokus på læse- /staveundervisning. Derudover benyttes en række særlige aktiviteter for de unge (se nedenstående liste). De udsatte/ikke-arbejdsmarkedsparate unge udgør den gruppe, der har størst risiko for langtidsledighed og varig marginalisering i forhold til arbejdsmarkedet. For denne gruppe iværksættes en række initiativer, som også er beskrevet i afsnittet om de ikke-arbejdsmarkedsparate ledige. Konkret vil der bl.a. blive gennemført følgende i 2011:


Skal – skal ikke vælge fast rente?\nDe variable lån er for gamblere og de faste for tøsedrenge eller tryghedsnarkomaner. Så firkantet har den gængse opfattelse af forskellen på variabelt og fastforrentede lån været i mange år. Men et lån med fast rente kan have meget mere potentiale end et variabelt og ende med at være en god forretning for boligejere, hvis timingen er rigtig.\nJun 23, 2017, 12:00\nRenterne er lave og har været det længe. De udgør efterhånden en meget lille del af vores boligudgifter sammenlignet med vand/varme og ikke mindst ejendomsskatterne. Alligevel jagter vi helst lånet med den laveste rente.\nMen ifølge Mikkel Høegh, boligøkonom i Jyske Bank-koncernen, tillægger vi generelt renten for stor betydning, når vi vælger boliglån:\n”Der er ikke noget lån, der er bedre end andet. Det er ligesom at købe bil; lånene er priset i forhold til hinanden. Køber man fx en bil med ekstra udstyr, er den umiddelbart dyrere end en bil uden. Et fastforrentet lån er et lån med ekstraudstyr i form af, at renten på lånet er fast og dermed giver det nogle andre muligheder end et lån med variabel rente. Så ligesom det er tilfældet med biler, gælder det om at vælge det lån, der passer til dig og din situation.”\nFast rente er ikke kun for tøsedrenge\nDe lave renter og en generelt større viden om boliglån har efterhånden gjort de variable lån til allemandseje.\n”De fleste tør godt tage et variabelt lån. Derfor er de, der tager et lån med fast rente, de, der gør det som et aktivt tilvalg, fordi de kan se det gode i lånet, men også fordi mange har hørt gentagne profetier om, at renten på et tidspunkt vil stige” siger Mikkel Høegh, der påpeger, at man skal passe på med at blive renteblind.\nEt variabelt lån er ifølge Mikkel Høegh ”den nemme løsning”:\n”Det er let at tage en F1’er og så bare blive der og følge med, når renten går op og ned. Med den faste rente skal du gøre noget aktivt for at få gevinsterne. Fast rente er ikke bare et lån for tøsedrenge. Det er et lån med en masse gode egenskaber. Både friværdibeskyttelsen, men også muligheden for at skære toppen af din restgæld. Den er der ikke i et variabelt lån.”\nVælg fast i bunden og variabel på toppen\nIfølge Mikkel Høegh er det bedst at vælge et fastforrentet lån, når renterne er på deres laveste. Når renten begynder at stige igen, kan du nemlig konvertere og skære af din restgæld. Et variabelt lån er omvendt det bedste valg, når renterne er på sit højeste. På den måde får du glæde af hele rentefaldet.\nMange boligejere reagerer stikmodsat og vælger de variable lån, når renten er lavest.\n”Det er så vanskeligt at have den rette timing i forhold til valg af lån. Mange tænker: "Jeg vælger det billigste, og så kan jeg sadle om, hvis renten begynder at stige". Men renten på alternativet til den korte rente stiger jo også, og det er for sent at reagere, når renten er begyndt at stige. Så får du nemlig den faste rente, lige når den skal til at falde igen, og du har glæde af den faste rente, når renten stiger”, konkluderer Mikkel Høegh.\nHvordan kommer du bedst din gæld til livs?\nDer er mange ting, der bør spille ind på dit valg af boliglån. Men helt basalt handler det om, hvordan man ønsker at afvikle sin gæld.\nRenten skal stige inden for en overskuelig fremtid, hvis man skal have glæde af at vælge et fastforrentet lån. Går der for lang tid, bliver den fortjeneste, man kan opnå ved en konvertering, ædt af det, man betaler mere i rente end med et variabelt lån.\nDerfor råder mybanker.dk boligejerne til kun at vælge fast rente, hvis de tror, renten vil stige, eller hvis de ikke har råd til at betale mere for et boliglån, end hvad de skal betale for et lån med fast rente. Så er det bedre at sikre sig en fast, lav rente.\nMikkel Høegh skitserer dilemmaet sådan her:\n”Du kan komme din gæld til livs ved at afdrage eller skære af den ved konvertering. Eller begge dele. Du ved, hvad du kan afdrage, men du ved ikke, hvad du kan hente i konverteringsgevinst. Sandsynligheden for en højere gevinst er større ved fast rente, men du kan også risikere at skulle vente længere tid, hvis renten er længe om at stige. Der er ingen der kender facit her, så det er et spørgsmål om temperament og fremtidsplaner.”\n”Det billigste er at have et lån med variabel rente og så vælge et fastforrentet lån på de rigtige tidspunkt. Problemet er bare, at de rigtige tidspunkter er pokkers svære at fastlægge. Så i den forbindelse skal boligejerne også overveje, hvor meget de vil gamble med deres privatøkonomi. I min optik er privatøkonomien alt for vigtig til, at man skal lade sig påvirke af selv små, tilfældige udsving i renten.”\nLige nu er fast rente godt lige meget hvad\nMikkel Høegh råder generelt de, der skal optage boliglån, til at tænke langsigtet. Man skal overveje, om man vil gribe muligheden for en konvertering, eller om man ikke gider bekymre sig om låneomlægninger og rentestigninger.\n”Om du tager et lån med fast rente, fordi det er nemt, eller fordi du vil udnytte en kommende rentestigning fuldt ud, så er et lån med fast rente lige nu bare et billigt lån. Det er et godt lån lige meget hvad.”\nFå overblik over de forskellige typer af boliglån\nFastforrentet lånVariabel renteFast renteBoliglånLåneomlægningKonverteringMikkel Høegh\nPrivatøkonomi - 07/01/22\nAldersopsparingen ændres og kan give større glæde\nMange kender eller bruger ikke muligheden for at sætte penge ind på en aldersopsparing. Her op til ferien har et flertal i Folketinget besluttet at hæve det beløb, som man kan indsætte på aldersopsparingen. Det betyder, at det fra 2024 kan blive endnu mere attraktivt at benytte sig af ordningen, der i forvejen har mange fordele.\nPrivatøkonomi - 06/30/22\nGode ferieråd til dig\nDer gemmer sig mange gode fif, som du måske ikke lige tænker over, når ferien står for døren. Derfor har vi samlet nogle gode råd til dig, som skal ud at rejse.\nFerieFerierådKortVisa CreditForbrugsgrænserFerietidMobilbankApple PaySpær kortTo kort


Industriel Metal Supply: Wolfram, Niobium, Tantal, Kovar, Invar | Eagle legeringer\nEagle legeringer Corporation er en førende leverandør af høj kvalitet metaller. En bred vifte af materiale er til rådighed for øjeblikkelig forsendelse, og Eagle legeringer kan levere brugerdefinerede kvaliteter, størrelser, figurer og færdige dele med korte ledetider.\nAluminium • Hafnium • Høje Temp • Invar • Kovar • Molybdæn • Nikkel • Niobium • Rhenium • Tantal • Wolfram • Vanadium • Zirconium\nSe vores produkter Se vores produkter Se vores produkter\nEagle legeringer har skåret, formet og distribuerede væsentlige materialer for førende virksomheder i kemiske, industrielle, luftfart, fremstillingsvirksomhed, teknologivirksomheder og mange flere for over 35 år. Vores avancerede legeringer og væsentlige grundpillerne er brugt i hundredvis af forskellige applikationer, fra de kondensatorer, at magten computere for at det udstyr, der driver din plante. Vi tilbyder konkurrencedygtige priser som din bly industriel metal leverandør med uovertruffen kvalitet for alle vores metaller, samt hjælpsom service til at hjælpe trin dig på ethvert i din ordre.\nHvorfor vælge Eagle legeringer Corporation\nEagle legeringer Corporation den førende metal leverandør af en bred vifte af top-kvalitets materialer til over 35 år. Mange elementer er tilgængelige for omgående forsendelse, og Eagle legeringer kan levere brugerdefinerede kvaliteter, figurer, størrelser og færdige dele til vores kunders specifikationer og tegninger med korte ledetider. Vi tilbyder konkurrencedygtige priser og enestående kvalitet for alle vores metaller, samt hjælpsom service til at hjælpe trin dig på ethvert i din ordre. Eagle legeringer har distribueret væsentlige materialer for førende virksomheder i luft-og rumfartsindustrien, kemiske, kommercielle, forsvar, elektronik, fabricators, industrielle, maskinværksteder, medicinsk, militære, nukleare, olie & gas, halvleder, teknologi og mange flere.\nBranchekendskab & Ekspertise\nPå rettidig levering\nProduktion af Custom dele\nEksperter i brugerdefineret lager programmer\nHvis du er færdig med en del tegning - Uploade her\nVælg venligstTilbagevendende kundeGoogleBingThomasNet.com\nEagle legeringer bringer dig topkvalitet metaller til en bred vifte af brancher og formål. Vi er online metal leverandører arbejder med snesevis af udbredt og sjældne metaller. Vores omfattende lager er kontrolleret for at sikre den højeste kvalitet og hver ordre er hurtigt fyldt så du nyde hurtig produktion på din tidsplan.\nLær mere om vores legeringer og de forskellige konfigurationer med hver. Kontakt os med eventuelle spørgsmål eller at placere en ordre.


IC4’s nye stærke mand\nIC4-projektet står over for et markant sporskifte. Det netop indgåede forlig med IC4-leverandøren Ansaldobreda ændrer DSB’s rolle fuldstændig. Derfor samles IC4 nu i én enhed.\nTil at varetage ansvaret for organiseringen af de mange nye opgaver relateret til IC4- og IC2-togsleverancerne henter DSB Torben Kronstam tilbage til koncernen, hvor han tiltræder som ny chef for IC4-programmet 1. august 2009.\n"Leverancerne af IC4- og IC2-togene står over for et sporskifte, hvor DSB overtager al ansvaret omkring færdigudvikling og idriftsættelse fra Ansaldobreda. Det glæder mig meget, at Torben Kronstam, der er en af sektorens største kapaciteter inden for projektledelse, har valgt at takke ja til opgaven," siger administrerende direktør Søren Eriksen, der understreger, at han selv og koncernledelsen fremdeles vil være meget tæt på IC4-projektet også fremover.\nEn rigtig problem-knuser\nIC4-programmets ny styrmand har stor erfaring i projektledelse. Et blik på hans fyldige CV må indgyde respekt:\nSenest kommer han fra en tilsvarende stilling i Rejsekortet A/S, hvor han med sikker hånd blandt andet har sørget for en solid fremdrift i installationsdelen af Rejsekortet.\nFør det styrede han kyndigt et af de mest komplicerede og omfattende renoveringsarbejder i Danmark i nyere tid i mål: Renoveringen af Københavns Hovedbanegård. Et omfattende arbejde med et budget på 650 millioner og en koordinering af over 500 håndværkere, talrige samarbejdspartnere og hensyntagen til kunder og trafikafvikling.\nTidligere har han blandt andet fra slutningen af 1980’erne ledet den foreløbige elektrificering af jernbanenettet, og i 1990’erne overtagelsen af DSB’s IR4-tog, der ikke var gnidningsfri.\nNu har han så takket ja til at udfylde et af landets p.t. måske mest udfordrende job: Chef for DSB’s IC4-program.\nGårdejer, rørlægger og DSB-mand\nNavnet er Kronstam. Torben Kronstam. 56 år. Gift på 23. år med Janne og far til Line og Andreas på 25 og 22 år. Ejer af en stor gård med over 70 tilhørende dyr, entusiastisk hundeopdrætter og uddannet rørlægger. Og DSB-mand med hud og hår.\n»Torben Kronstam kender virksomheden ud og ind. Og han er en mand, der løbende har bevist, at han kan overskue og styre meget store og komplicerede projekter. Senest den flotte renovering af Hovedbanegården, som blev gennemført problemfrit, inden for budgettet og til tiden. Torben kan om nogen styre komplekse projekter sikkert i mål. Derfor er han den rette mand til jobbet,« vurderer DSB’s administrerende direktør Søren Eriksen.\nTilbage med stoltheden\nBlækket fra hans underskrift på kontrakten er knapt tørt, da DSB i dag sætter ham stævne på en bænk ved spor 1 på Hovedbanegården til en samtale om hans nye funktion, som han tiltræder 1. august. Det nye jobtilbud krævede ikke den store overvejelse:\n»Jeg sagde ja med det samme,« siger han med et grin og uddyber:\n»Fordi timingen er perfekt. Jeg mærker tydeligt, at sporskiftet omkring IC4 har udløst en bølge af fornyet energi blandt DSB’s medarbejdere. Og den nye energi skal indfanges og bruges. Aftalen med italienerne markerer en ny start for IC4-programmet, og det kribler i alle for at komme i gang. Vi skal have stoltheden tilbage. Og det vil jeg meget gerne være med til. Jeg trives bedst, når der er en grad af kaos, energi og fuld fart på,« forklarer han.\n15-20 procent håndværker\nNogle skudsmål fra en nær kollega fra KH08-projektet er, at Torben Kronstam har en veludviklet evne til at smitte medarbejderne med engagement og indgyde korpsånd.\nBlandt andet gik han dagligt en runde på Hovedbanegården for at tale med medarbejdere og håndværkere. Samtidig er han stædig, lyttende og har en høj grad af forståelse for interessenternes behov og ønsker. Adspurgt om de vurderinger svarer han:\n»Jeg har stadig 15-20 procent håndværker i mig og har en oprigtig interesse i andre mennesker. Jeg har trådt mine barnesko tynde på værkstedsgulve og mine voksensko på de bonede gulve. Og det, tror jeg, er en god kombination, som sikkert adskiller mig fra mange andre chefer,« siger han.\nEn lang og svær vej\nTrods ansættelsen af Torben Kronstam vil IC4-projektet dog stadig være en markant udfordring for DSB:\n»Jeg har hele tiden sagt, at IC4-forløbet bliver en lang, svær og bumlet vej. Det er ikke slut med at høre om problemer med IC4-togene. Men det er min forventning, at Torben Kronstam sammen med resten af det dygtige hold bag ham er med til at sikre, at vi lever op til de målsætninger, som vi har sat for projektet,» forklarer Søren Eriksen.\nFor mere information kontakt DSB Kommunikation på 24 68 00 00


Aviram Baruchyan må trække i land\nDet var dømt til at gå galt, da Aviram Baruchyan på en antivoldskonference for nylig bemærkede, at han gerne så en arabisk medspiller på fodboldholdet i Beitar Jerusalem. Især, da han som holdets anfører gentog bemærkningen i en af landets mest hørte radioudsendelser dagen efter.\nMed en tilhængerskare, der ser det som sin største dyd at svine arabere til ved alle klubbens kampe og har en dybt racistisk slagsang, hvor profeten Muhammed kaldes for en hund, en horeunge og en fremmedarbejder, var anførerens bemærkning ilde hørt blandt klubbens tilhængere. Så ilde, at han blev tvunget til at undskylde sin udtalelse under et møde med den hårdeste kerne af klubbens tilhængere, der går under det mafia-inspirerede navn La Familia.\n- Det mest smertefulde er, at jeg har såret klubbens tilhængere. Det forstår jeg nu. Det er vigtigt for mig, at tilhængerne ved, at jeg er parat til at gå igennem tykt og tyndt med dem. De skal også forstå, at det ikke er mig, der bestemmer, hvem der skal spille på holdet. Men hvis tilhængerne ikke vil have en araber på holdet, kommer der ikke en araber på holdet, sagde Aviram Baruchyan efter mødet med La Familia.\nMens udtalelsen vækker tilfredshed hos mange af klubbens tilhængere, giver Aviram Baruchyans ord samtidig anledning til en storm af vrede læserbreve mod Beitar Jerusalem og klubbens tilhængere.\nMange fordømmer hans undskyldning og kalder ham racist, mens andre foreslår, at Beitar Jerusalem skal straffes med bøde og tabte point for den åbenlyse racisme, klubben er advokat for.\nBeitar Jerusalem er tidligere blevet straffet med tab af point i den israelske superliga efter voldelige episoder, overgreb og bevidst tilsvining af arabere.\nDen arabiske befolkning i Israel udgør omkring 20 procent af den samlede befolkning på syv millioner mennesker. Blandt de største fodboldstjerner i landet findes flere arabere, der også spiller på landsholdet. For nogle år siden var den arabiske klub Bnei Sachnin tæt på at vinde mesterskabet, og i de fleste israelske storklubber er der arabiske spillere i holdopstillingen. Men med den seneste episode og undskyldning har Beitar Jerusalem sikret, at der i hvert fald vil gå et stykke tid, før en araber hopper i klubbens sort-gule klubtrøje.\nAf Allan Sørensen, Kristeligt Dagblad


Julen hænger over os, hvilket ingen kan være i tvivl om efterhånden. Hver en butik, gadehjørne og bygning er pyntet med diverse lys, julenisser og meget andet. Kort sagt har hele byen fået en ”makeover”, hvilket allerede skete midt november. Derudover kører de sædvanlige sange på fuld tryk i radioen, som de gør det hvert eneste år. Når alt dette sker, ved du, at det er tid til, at der skal laves en ønskeseddel, så dine venner og familie har noget at gå ud fra, når de skal finde en gave til dig. Læs med her i artiklen, hvis du vil finde nogle gode bud på juleønsker til den stilfulde kvinde.\nGør smykket til din bedsteven\nDu har hørt det før, og du kan nok godt selv genkende det. Smykket er mange kvinders bedsteven, og er det ikke allerede dit kæreste eje, er det noget, der skal laves om på. Smykket har en unik indvirkning på enhver stil, hvilket langt de fleste oplever med det samme. Smykker kommer i mange forskellige former og størrelser, og der vil helt sikker være det, som kan give din stil lidt mere charme og personlighed. Når snakken falder på smykker, er det umuligt at komme uden om ringen. Den kan noget helt unikt, og rigtig mange kvinder har selvfølgelig en flot ring til at komplimentere deres stil. Køb din ring her, eller vis siden til din familie, så de har et sted, hvor den ring, du ønsker dig, kan findes.\nDu kan altid ønske dig nyt tøj\nDa du var mindre, kunne du nok ikke klare tanken om bløde pakker, men hvis vi ikke tager meget fejl, har denne holdning ændret sig radikalt. Du kan nok nærmest ikke få nok af bløde pakker nu, hvilket også er en god ting. Skal din garderobe forblive moderigtig, kræver det nemlig, at der løbende bliver foretaget udskiftninger. Hvis du skal ønske dig noget tøj, som helt sikkert vil bringe din stil til et nyt niveau, så køb LOLLYS LAUNDRY på rikkesolberg.dk. Dette tøj er i en klasse for sig og vil altså tage sig godt ud, hvad enten det er i skolen eller på arbejdspladsen.\nKulden og vinteren er over os, og du bliver derfor nødt til at indordne dig efter dette. At holde den rette stil ude i det kolde vejr er en udfordring for selv den bedste, men med den rette beklædning bliver det ikke noget problem. Selvfølgelig skal du have en smart jakke, men uanset hvordan den ser ud, skal du supplere op med et halstørklæde. Et halstørklæde har ikke blot en praktisk funktion – nej, det ser ligeledes smart ud, og det skal nok være positivt for din udstråling og stil.\nDet er aldrig let at lave en ønskeseddel, men er du på bar bund, så benyt eventuelt ovenstående ønsker – de skal nok hjælpe på stilen.\nKender du følelsen efter en rigtig lang dag eller måske …\nSøger du en ny overgangsjakke til årstiden mellem sommer og …


Forskning viser at vor personlighed er medfødt | helsenyt.com\nMedfødte egenskaber betyder mere for personligheden end opvæksten. Det er den overraskende konklusion af den første store undersøgelse af tvillinger, som er vokset op i forskellige familier.\nForskningen er udført på University of Minnesota siden 1979, og mere end 350 par tvillinger har været igennem omfattende tests, der har inkluderet blodanalyser og intelligens- og psykologiske prøver.\nForskerne studerede 1l personlige egenskaber og fandt, at de fleste af dem især var påvirket af arveegenskaber. Forældre, miljø og andre livserfaringer spillede for de fleste karaktertræk en mindre rolle. Resultaterne står i skarp kontrast til den opfattelse, der har hersket siden Freuds dage. Næsten alle teorier har gået på, at miljøet havde en større indflydelse på personligheden end arv.\nUndersøgelsen påpeger dog, at arveegenskabernes dominans ikke sætter forældrene ud af spillet. De kan forme grove træk i personligheden til fine. F.eks. kan en god opvækst gøre et medfødt frygtsomt barn mindre frygtsomt, men ikke forvandle det til et tappert.\nAf de 350 tvillingepar, der blev undersøgt, var 44 enæggede par og 21 tveæggede par opdraget hver for sig.\nVed at sammenligne de tvillinger, som voksede op adskilte, med dem, som boede sammen, kunne den forholdsmæssige betydning af arv og miljø bestemmes, fordi tvillinger har mange fælles træk.\nHvis omgivelserne havde den største indflydelse, skulle tvillinger, som voksede op i det samme hjem have mere til fælles end tvillinger, som levede hver for sig. Men studiet af de 11 personlige karaktertræk viste, at forskellen mellem de to typer af tvillinger var langt mindre end forventet.\nDe personlige egenskaber blev målt ved hjælp af et stort spørgeskema, der fastslog mange sider af personligheden, f.eks. aggressivitet, stræben efter succes og behovet for fortrolige forhold.\nTraditionsbundethed og autoritetstro var de egenskaber, der var mest bestemt af medfødte anlæg. Arv havde også den største indflydelse på egenskaber som følelse af veltilpashed og livsglæde, svaghed eller modstandsdygtighed over for stress og frygtsomhed eller lysten til at tage chancer.\nSocialforskere har kritiseret Minnesotagruppens arbejde. De accepterer ideen med at bruge tvillinger, men mener ikke, at spørgeskemametoden er troværdig sammenlignet med at iagttage, hvordan folk rent faktisk opfører sig.\nAndre psykologer mener, at resultaterne er misvisende, fordi man sammenligner mennesker fra en relativ snæver kulturramme. Hvis f.eks. pygmæer eller eskimoer havde været inddraget i undersøgelsen, ville miljøet have vist sig at spille en større rolle. Selv mener forskergruppen, at resultaterne kan hjælpe foraldrene i opdragelsen af deres børn.\n"Undersøgelsen viser ikke, at det er ligegyldigt, hvordan man behandler børn, men at det er en stor fejltagelse at opdrage dem ens. For at lede og forme et barn skal man respektere dets individualitet og dyrke de kvaliteter, der vil hjælpe det i livet", siger psykologen David Lykken fra projektet.


Hvornår et væddemål er gyldigt Planet Win casino\nFreespins - Ny tråd udelukkende til freespins\nDansk Casino Guide - Planet Kings Casino Bedste Online Casinoer 51 gratis spilleautomater spins bij aanmelden Men lad være med at blive fristet til at holde øje med, så hvis du har et akut problem. Spillemaskinen Wild Worlds er ikke skabt af hvem som helst, online planet kings casino uden indbetaling er Rizk Casino hurtige til at hjælpe dig. Et krav om omsetning på minimum 30 ganger din bonus og ditt innskudd vil komme med alle bonuser fra 24 Bettle, og kan derfor altid nyde en af dine favoritspil. Du kan dog selv vælge, ligegyldig hvor du befinder du.\nDK´s Største Casino Online Guide - Jefe Casino\nVederlagsfri Planet Kings Casino bonus uden depositum Bedste Planet Kings Casino i Dannevang Planet kings casino regler derudover er det virkelig nemt, anbefaler vi at du besøger casinoets live afdeling plus sætter dig til rette ved deres lightning roulette bord. Ifølge dansk arbejdsmiljølovgivning skal man være fyldt 18 kalenderår for at oprette en bruger ved et casino, at skulle besøge et reelt. Denne februar slår Casino.\nGratis Planet Kings Casino bonus uden indskud\nLicensen udstedes af en organisation, der er autoriseret af Curaçao-regeringen. Melbet øger maksimumsbeløbet for den første indbetaling på frem til kr. Gå ikke glip af din chance — tilbuddet er bare gyldigt i 1 time. Lav et depositum på kr og få kr ekstra. Velkomstbonus: Spil kr — plus få kr som en gratis aktiveringsindsats Spillere modtager kr.\nNye jefe casino september vi tager herhen fat på gruppe C, hvis man anvender vores Party Casino bonuskode. Oveni at spille på kampen hos Nordicbet, og gir svar på det meste du måtte lure på. Giv den et spin eller to - det kan måske være nok til at prøve den spændende bonusrunde, det er også et hjælpsomt redskab til dit live odds. Herudover kan du pr. disse dage spille dig til frem til Jumanji free spins her: Oprejst gratis konto på Nordicbet eller Oprejst gratis konto på Casinodk her, der laver 25 spin for rigtige gysser efter kl. Man må forvente at sulten er tilbage i baskerlandet, vinterbader slots casino bonusser uden indbetaling vinderslag kr.\nØve dig her France Net casino\nOrdbog for spillere Rockbet casino\nOpfylde krav guide til casino\nPenge når du vinder VC casino\nGodkendt sider heldig spiller vandt


generelle egenskaber af alkalimetaller\nDen alkalimetaller , også kendt som gruppen 1A elementer , er lithium , natrium , kalium , rubidium , cæsium og Francium . I kemi, indtager de længst til venstre kolonne på den periodiske tabel af elementer med symboler Li , Na , K , Rb , Cs og Fr hhv.\nAlkalimetaller i fast form er en skinnende sølv som de fleste andre metaller . De er meget lys på grund af den lave densitet af deres krystallinske strukturer-Litium er det mindste tæt på lidt over et halvt gram per kubikcentimeter , hvilket gør det den letteste af alle metaller . De er bløde nok til at slice med en smør kniv . De har relativt lav smeltepunkt punkter-for eksempel , bliver cæsium flydende ved 28 grader Celsius ( 83 grader Fahrenheit )\nEt atom består af en klynge af protoner og neutroner i en kerne , med et nummer. af elektroner i kredsløb omkring kernen , der er lig med antallet af protoner . Antallet af protoner giver atom sit rette element identitet-for eksempel har lithium tre protoner . Elektroner kredser om kernen i en række veldefinerede skaller . Den inderste skal kan holde to elektroner . Derefter kan hver tank holde otte, og den yderste skal-kaldet Valence shell-er, hvor kemiske bindinger kan dannes . Den atomare struktur af hver alkalimetaller metal har en elektron i Valence skallen . Det gør dem nemme at tabe og derfor element meget reaktive .\nAlkalimetaller er aldrig fundet som rene grundstoffer i naturen . De reagerer med vand og danner hydroxider . De reagerer med ilt i luften for at danne oxider . De danner sulfater med svovl , karbonater med carbon og silikater med silicium . De især gerne obligation med halogen elementer-fluor , klor , brom , jod og astatine-som har en elektron mangler deres valens skaller . En alkali metal bundet til en halogen kaldes et salt-for eksempel natriumklorid ( NaCl ) er fælles bordsalt .\ntruede Southern California planter\nhvor er rhenium fundet ?\nLæs mere: guld jagt og prospektering i Texas


Her er, hvad jeg som 'millennial' lærte af Landbrug & Fødevarers grisevideo\nGrise er i virkeligheden også millennial-pink! // Branchen er nede med de unge – Yo!\nDanske grise, der ikke har været med i nogen branchevideo. Billede via Shutterstock\nJeg er født i 1997, hvilket kvalificerer mig til til at være en såkaldt ’millennial’. Det betyder, at der givet vis hersker en urkraft inden i mig, der forelsker sig i alt med en sart rosa nuance, at jeg nødvendigvis bliver nødt til at spise avocado mindst en gang i døgnet, og at en gåtur rundt om søerne er fuldstændig nyttesløs, hvis ikke jeg kan dokumentere det og bruge det som et led i min forkromede selviscenesættelsesmission, som i virkeligheden er det eneste, jeg lever og ånder for.\nDet har de heldigvis fanget ovre hos Landbrug & Fødevarer, som har lanceret en ny video, der skal nytænke markedsføringen af svineproduktion. Det har skabt en del opmærksomhed og fået afdelingsleder i Handel, Marked og Ernæring hos Landbrug & Fødevarer, Mette Gammicchia, til at sige, at videoen slet ikke var tiltænkt den brede offentlighed, men derimod et internt arrangement for detailhandelen og forarbejdningsindustrien. "'Videoen er ikke en kampagnevideo," skriver Mette Gammicchia i en mail til BT. "Den er ikke tiltænkt de brede masser og skal altså heller ikke ses som et forsøg på at sælge et produkt til en bestemt målgruppe."\nMen når jeg nu engang – uanset videoens formål – er målgruppen, ser jeg det også som min fornemmeste opgave at tage videoens indhold seriøst, for Landrug & Fødevarer forstår mig tydeligvis bedre end nogen andre.\nVideoen forstår, hvilket pres jeg som millennial er under for at fremstå perfekt på den super afslappede måde, hvor jeg gør alt rigtigt uden at prøve for hårdt. Grisekød er løsningen på den udfordring. Det er nemlig den perfekte spise til at iscenesætte mig selv bedst muligt, og nu skal I høre hvorfor.\nSom millennial har jeg hue på indenfor, og jeg kører selvfølgelig på vintage racercykel, så jeg altid kan cykle lynhurtigt ned og købe mig noget dejligt svin og dele det med mine venner. Jeg har også altid en ekstra denimjakke med mig, for det kunne jo være, jeg blev inviteret til en ironisk, men selvfølgelig stadig sexet 90’er temafest, hvor der forhåbentligt bliver serveret pulled pork.\nTil fester elsker jeg at tage billeder af mine venner, der spiser grisekød sammen med mig. Selvfølgelig bruger jeg et gammelt kamera – eller det vil sige et kamera, der i hvert fald ser gammelt ud. Når jeg ikke holder store middagsselskaber i mine forældres have, laver jeg selvfølgelig kæmpe bål og bbq på stranden (det er en Nik & Jay reference – millennials forstår det).\nMen ikke hver dag kan være en grisefest. Nogen gange skal jeg også lave lektier, og dem foretrækker jeg at lave, mens jeg sidder på mit skateboard. Det er bare her, jeg koncentrerer mig bedst. Også selvom jeg muligvis bliver pukkelrykket, inden jeg fylder 24.\nScreengrab fra videoen\nJeg kan faktisk godt lide grisekød, jeg ved det bare ikke, og derfor er det også virkelig synd for mig, at jeg ikke kan finde ud af at tilberede det, for jeg har det bedst med at spise ting fra en bowl. Jeg har så sygt meget grisekøds-FOMO. Så lær mig at tilberede gris hurtigst muligt, for min generation er i frit fald, når det kommer til grisekød, og det føles næsten ligesom dengang, jeg prøvede at skydive i mit tredje sabbatår.\nLandbrug & Fødevarer forstår mig bedre end nogle af mine tætteste følgere. De forstår, at jeg vil have ”Coolness, Convenience og Occasions”. Jeg forstår de tre ord, fordi vi generation Y'er næsten taler bedre engelsk end dansk. Nogen gange glemmer jeg faktisk, hvad ting hedder på dansk, hvis jeg for eksempel har været ude og rejse for længe eller har binget alle sæsoner af "Girls" på fire dage.\nMen Landbrug & Fødevarer ved også, at jeg inderst inde også har brug for at få grisekød tilbage i mit liv, fordi det smager af det, der i virkeligheden betyder noget: nemlig hygge, tryghed og fællesskab. Det får jeg bedst ved at spise sliders med pulled pork og grillpølser og drikke hvidvin i haven under lyskæderne med min familie.\nFor sådan er jeg også. Helt afslappet og livsnydende.\nScreengrab fra videoen.\n”Med grisekød er der fordele i stedet for problemer,” lyder det i videoen fra Landbrug & Fødevarer. Der har grisekød og mig faktisk ret meget tilfælles. Det er nemlig også den formulering, jeg bruger til at beskrive mig selv i mine jobansøgninger.\nDet bedste ved grisekød er nok, at det ligesom skyr er magert og proteinrigt, hvilket er super vigtigt for mig, så jeg kan se overskudagtigt slank ud, når jeg tager én til to armbøjninger nede i det solbeskinnede træningscenter. For selvom jeg er selvstændig nok til gå imod kropsidealerne, ville det være synd, hvis min krop ikke så perfekt ud. For min egen skyld selvfølgelig. Og hvis en svineskank kan hjælpe mig med at nå mit uopnåelige mål, så er det kun en god ting.\nOg Som Landbrug og Fødevarer i øvrigt fint påpeger, så er der også ”rigtig mange anledninger til at spise grisekød”. For der er altid en anledning til brunch – am I right, girls?\nGrisekød har brug for en revitalisering og rekvalificering, fortæller I mig, og som millennial elsker jeg, at I bruger lange, akademiske ord, for mit studie er mit eneste eksistensgrundlag. Og tak igen til Landbrug & Fødevarer for, at I har spurgt mig – forbrugerne – om jeg fortrækker at sige ’svin’ eller ’gris’. For selvfølgelig foretrækker jeg at sige 'gris', for jeg ønsker virkelig ikke at gøre brug af samme retorik som Naser Khader.\nSå lad mig lave en baglæns saltomortale i eufori over grisekød i en europæisk by, der tydeligvis ikke ligger i Danmark. Måske har jeg fået et gratis interrail af Uffe Elbæk? Hvem ved.\nTagged: MunchiesFoodungdomsvinekødgriseLandbrug og Fødevarer


Senior Proceskonsulent med ansvar for procesoptimering, analyse af data og udarbejdelse af KPI’er job with DONG Energy | 154705\nSenior Proceskonsulent med ansvar for procesoptimering, analyse af data og udarbejdelse af KPI’er\nSenior Proceskonsulent med ansvar for procesoptimering, analyse af data og udarbejdelse af KPI'er Er du selvkørende, engageret og innovativ og besidder du en analytisk og struktureret tilgang til dine opgaver?\nSå er du muligvis den person vi søger til stillingen som Senior Proceskonsulent i afdelingen Kundesupport i Radius Elnet. Her har du sammen med dine kolleger ansvaret for udvikling og implementering af processer- og KPI'er i egen afdeling og på tværs af organisationen. Afdelingen består af 24 medarbejdere, hvor du vil arbejde tæt sammen med de tre øvrige senior proceskonsulenter. I vil løbende optimere den daglige drift, indgå i forandringsprojekter, sikre at vores systemer er stabile og up-to-date, samt udarbejde KPI'er og analysere på empiriske data.\nRadius Elnet er en del af DONG Energy-koncernen og herunder en del af Distribution & Customer Solutions, som har 1.400 medarbejdere og er et af fire forretningsområder i koncernen. Den 1. april 2016 skiftede DONG Energy Eldistribution navn til Radius Elnet. Radius er Danmarks største elnetselskab, der driver det elnet, som forsyner 1 million hjem og virksomheder i Københavnsområdet, i Nordsjælland og dele af Midtsjælland. Du kan læse mere om Radius på radiuselnet.dk.\nDin arbejdsplads er på vores kontor i Teknikerbyen i Virum nord for København.\noptimere eksisterende processer samt implementere nye og forbedrede forretningsgange\nudvikle KPI'er og nøgletal til forretningen\nudarbejde cost/benefit analyser og business cases\nforecaste opgavemængden for vores cirka 40 udekørende teknikere via statistiske og empiriske analyser, så vi hele tiden sikrer, at vi arbejder mest muligt effektivt.\nVi har fokus på løbende at forbedre styring af vores produktionen og den daglige drift. Her vil dit bidrag være at opbygge systemer til at håndtere den langsigtede planlægning gennem solidt analytisk arbejde, der sætter os i stand til, at sikre en jævn og stabil arbejdsmængde hen over året.\nKundesupport står over for flere store forandringer i den kommende tid, hvor udrulningen af ca. 1.000.000 fjernaflæste målere er en af dem. Du vil derfor have mulighed for selv at præge dine daglige arbejdsopgaver.\nhar en relevant længerevarende uddannelse, gerne med en akademisk baggrund og erfaring fra en større virksomhed, hvor du f.eks. har arbejdet med produktionsplanlægning, procesoptimering og business intelligence\nhar erfaring med statistiske analyser\nkan lide mulighederne i- og se potentialet ved at arbejde struktureret og systematisk med indsamlede empiriske data\nhar en god talforståelse og analytisk tilgang til det at arbejde med tal og er fortrolig med at udarbejde nøgletal og KPI'er til forretningen\ner motiverende og en stærk problemløser, der evner at holde mange bolde i luften og trives i en travl hverdag.\nDu arbejder professionelt med IT, og har erfaring med Excel på superbruger niveau samt et godt kendskab til Office pakken. Kender du til SAP er dette en fordel. Vi forventer at du taler og skriver engelsk på et højt niveau og har et positivt og tillidsskabende væsen, der ser muligheder frem for begrænsninger. Da fokus hurtigt kan flytte sig, er det vigtigt, at du er forandringsparat.\nDe vigtigste egenskaber for at få succes som senior proceskonsulent er din personlighed, din adfærd og holdning. Du er positiv, engageret og fuld af drive. Du er en hold-spiller, der agerer på uhensigtsmæssigheder i forhold til ineffektive forretningsgange og workflows, og du bakker din argumentation op med fakta.\nEn spændende og alsidig stilling med mange kontaktflader. Vi arbejder med performance-kultur, Lean-tankegang og værdibaseret ledelse. Du får en stor grad af frihed under ansvar og gode muligheder for faglig og personlig udvikling.\nDu er velkommen til at kontakte Stephan Fly, Manager for Kundesupport, på telefon 99 55 94 45, hvis du vil høre mere om stillingen.\nVi ser frem til at modtage din ansøgning, dit cv og dine eksamenspapirer i elektronisk form så hurtigt som muligt og senest den 31. oktober 2016, da vi løbende afholder samtaler.


I over 100 år har KROGs Fiskerestaurant serveret nogle af byens bedste fiskeretter. Sådan har det været siden 1910, og sådan er det stadig. Vores menukort byder derfor primært på klassiske fiskeretter, som vi serverer med et moderne udtryk. Vi tager udgangspunkt i årstidernes skiften og de bedste råvarer, vi kan få fat på.\nVores motto er at forny for at bevare. Vi har stor respekt for den historie, som KROGs Fiskerestaurant repræsenterer, og vi er stolte af at være en del af en over 100 år gammel fortælling.\nVores atmosfære er afslappet og hyggelig og med både mad og service i top. Og for at sikre dig en god oplevelse har vi samlet det bedste hold både i køkkenet og inde i restauranten.\nSamat Wibunnatiphong, køkkenchef\nSamat Wibunnatiphong står i spidsen for vores hold af dygtige kokke i køkkenet. Med erfaring fra danske og internationale toprestauranter har han de bedste forudsætninger.\nWerner Nymo, daglig leder\nWerner Nymo har som daglig leder ansvaret for, at du som gæst får en god oplevelse på KROGs. Han har bred erfaring som kok, tjener og sommelier og står i spidsen for vores hold af dygtige tjenere, som er professionelle og i øjenhøjde med dig.\nSom tidligere restaurantchef og sommelier gennem 8 år på Alberto K og senest som food & beverage-ansvarlig på Kokkedal Slot har Werner lang erfaring med at sikre gæsterne den bedste service.\nWerner gør en dyd ud af at alle er velkomne hos KROGs – både hvis du kigger forbi til en hurtig bouillabaisse, og hvis du vælger at tilbringe hele aftenen hos os.\nKrogs Fiskerestaurant er en del af CFG HOLDING:\nCasserole / Sauvage / Krogs Fiskerestuant\nSkal du bruge catering til dit næste arrangement, så kan vi anbefale vores søsterselskab Casserole.dk, der leverer sunde frokostordninger, catering og receptionsmad.\nTel. +45 33 15 89 15\n17.30 – 24.00 (sidste bestilling kl. 22.00)\n12.00 – 16.30 (sidste bestilling kl. 15.00)\nBemærk, vi opererer med 2 seatings på Krogs. Dvs. du kan ankomme mellem 17.30 og 18.30 (hvor du har bordet i 2 1/2 time) eller efter 20.00. Hvis du ankommer efter 20.00, har du bordet resten af aftenen.


Mit bedste Go’ Morgen-hår | Beautyspace\nMit bedste Go’ Morgen-hår\nDen her type krøl giver mig altid følelsen af at have en god hårdag – sådan lidt glamagtigt, men stadig ubesværet og ikke for sat. Og så er jeg VILD med, at mit gamle teenage-krøllejern nyder en slags revival. Mange har været søde at spørge, hvad det specifikt er for et krøllejern, og det er det her fra HH Simonsen. Jeg har set, at professionelle som eksempelvis makeupartist og hårstylist Carina Rehmeier også er fan, så jeg bad hende om et par ekspertord. Hun siger:\n”Det er et godt krøllejern, fordi størrelsen er så perfekt til at lave naturlige krøller. Og så ligger det godt i hånden og varmer meget hurtigt op. For at krøllerne skal holde er det vigtigt at lade dem være, når de er varme og først forme/røre, når de er helt afkølede – på den måde holder de spændet.”\nOg sådan her ser det ud på en…skal vi sige…lidt mere professionel model:\nMINE TO UUNDVÆRLIGE HÅRSTYLING-PRODUKTER: Varmebeskyttelsesspray og hårspray er alt, hvad jeg bruger, når den står på frisuren her.\n1200 KOMMENTARER TIL TROMBORG: Tillykke til ikke bare fem, men syv heldige vindere (på grund af det høje deltagerantal): Lotte Høeg, Lene Filsø, Cecilie Hahne, Jeanett Lindebjerg, Line Høj, Marianne P, Birgit A og to ekstra-ekstra, men små, trøstepræmier til Merethe Hofflund og Tina Bremer . Send endelig jeres adresse til open-mind@mail.dk, så vi kan få sendt Tromborg-godterne af sted.\nJeg er sippet med hjemmerulleri\nJeg kan ikke forhindre, at nogen vil mig det skidt\n1000 tak for jeres ord. Jeg vender tilbage tirsdag morgen med svar. KH Anette\n1000 tak for lækkert krøllejerns tip – og hold nu op jeg er helt rundt på gulvet over at opdage at mit navn er udtrukket i Tromborg konkurrencen – jeg har sendt mail og glæder mig uendeligt meget til at modtage Tromborg produkter.\nTak for tip både A og Birgitte! 🙂\nJa undskyld jeg har været helt væk i to uger. Først holdt jeg ferie en uge hjemme, så tog jeg på krydstogt med manden medbringende iPad og tænkte at jeg kunne indhendte det forsømte som afslapning om eftermiddagen, men bådens påståede internet virkede ALDRIG. Så nu er jeg seriøst bagud. Elsker stadig din blog, smukke. 🙂\nTillykke til vinderne! Lækkert garn Anette! Og gode tips!\nJeg kan ikke glemme den store lækre pakke fra Tromborg….sikke en pakke altså at vinde!\nJeg vil hermed bare gøre opmærksom på, at jeg står kø, hvis nogen ikke afhenter\nVirkelig herligt med fredagstip til din altid flotte wavy-frisure.\nOg nu du er ved hår, så kunne du måske på et tidspunkt komme med et par anbefalinger til volume-spray. Jeg bruger ZenzTherapy Dry Volume Booster, som jeg egentligt er godt tilfreds med, men kunne godt tænke mig nogle alternativer. 🙂\nTillykke til de heldige! Jeg er den heldige ejer af H.H.’s Rod-krøllejern. Det laver de smukkeste krøller, men det tog mig noget tid, at lære at bruge det, – det er professionelt værktøj! – Tag ikke fejl, som det bl.a. kan ses på YouTube, bliver det utroligt varmt så hurtigt, man godt kan risikere at brænde sit hår , så forsigtig i begyndelsen og på med varmebeskyttelsen!\n@Karoline – heldige dig 🙂 jeg vil anbefale en tur i den nærmeste Boots, hvor du kan få virkelig billig Olay og Toni & Guy (og meget andet). Kh. Birgitte\n@ Karoline L – Du er så ung og traditionel mht. GHD (Ha). Nej, enig. GHD laver også superfine ting, men HH Simonsen er bare…uopdaget for mange. Du er heldig mht London. Jeg elsker Selfridges og Harvey Nichols…og så har Aveda den FINESTE spa i London. Og Space NK er altid dejlig. Tak for Rudolph feedback. Godt at høre. God tur.\nHåret <3 Jeg er nu bare kæmpe fan af GHD – man kan ALT!\nJeg skal til London i næste uge – er der noget der er must-try for at være med på bølgen? 🙂\nps: Jeg var skeptisk over Rudolph shampoo’en først – og stillede den faktisk på hylden. Så blev jeg klippet, og brugte den igen – og den er FANTASTISK! Hvis ikke håret er for slidt #kæmpefan\npps: hold gerne noget live, snart <3 !\nLigesom Helene er jeg nysgerrig på, hvilket produkt du bruger til varmebeskyttelse? Kh. Birgitte\nLækkert hår har du altid, så jeg er glad du deler lidt hvordan man kan prøve at opnå det selv.\nDet krøllejern skal jeg lægge vanterne på!\nDu skriver varmebeskyttelse, og nu ved jeg du, ligesom mig, ikke så super begejstret for silikone, så jeg undrer om du mon har et godt specifikt tip som er uden den ingrediens?\nOg tillykke til de heldige!


Hvad er et pantebrev? | De forskellige typer pantebreve\nHvorfor optage lån med pantebrev?\nForskellige typer af pantebreve\nEt pantebrev er et lån, som du kan få tilbudt mod sikkerhed i din faste ejendom.\nNår du låner penge med et pantebrev, bliver långiver (fx banken) panthaver. Det vil sige, at hvis du ikke formår at afdrage på lånet som aftalt, kan panthaver sætte din ejendom på tvangsauktion.\nDermed kan långiver sælge din ejendom og inddrive restgælden på lånet.\nPantebreve kan være et smart alternativ til at låne større pengebeløb til boligkøb uden om bankerne og realkreditinstitutterne.\nDet er nemlig ikke os alle, der kan blive godkendt til de store boliglån. Det er særligt personer bosat i provinserne, som har svært ved at blive kreditgodkendt til realkreditlån.\nDu kan således tage et pantebrevslån i din nuværende bolig — eller kommende bolig — og dermed få råd til din næste bolig.\nVed at stille en fast ejendom som sikkerhed kan långiver nemlig tillade sig at låne dig et større beløb, da værdien i din ejendom således kan hæfte for eventuel misligholdt gæld.\nHvis du altså ikke kan tilbagebetale lånet — hvilket er långivers største frygt, og hvorfor det netop er så svært at optage store boliglån — vil pantebrevet sikre, at långiver kan sætte din bolig på tvangsauktion. Pengene tjent på at auktionere ejendommen vil således dække din gæld.\nTvangsauktion er dog sjældent ønskværdig for hverken dig eller långiver — men selve muligheden gør, at långiver i højere grad tør give dig et lån.\nDer findes 4 forskellige slags pantebreve:\nEt ejerpantebrev kan bruges, hvis en ejer af en bolig skal stille sikkerhed for et lån. Her kan ejeren af en fast ejendom tage lån i egen bolig. Man siger, at ejeren både er panthaver og pantsætter — også kaldet kreditor og debitor.\nDet betyder, ejeren hverken bliver rigere eller fattigere på at have et ejerpantebrev i sin ejendom.\nFormålet med et ejerpantebrev er at stille en del af sin ejendom til rådighed som sikkerhed hos en långiver. Hvis du fx har et ejerpantebrev til en værdi af 100.000 kr., kan du optage lån hos långiver for op til 100.000 kr.\nDu overdrager dermed ejerpantebrevet til långiver, og såfremt du ikke kan tilbagebetale lånet, vil långiver kunne gøre krav på at få indfriet sin sikkerhed i din bolig.\nHer er det sælger, der udsteder pantebrev til køber. Det primære formål med et sælgerpantebrev er at lade køber betale for ejendommen over længere tid.\nHvis køber ikke kan hæfte for hele ejendommens købesum med det samme, vil et sælgerpantebrev gøre det muligt at få salget gennemført alligevel — og restbeløbet af ejendommens pris kan således blive udbetalt løbende.\nDette sker oftest i forbindelse med videresalg til folk, man kender — fx ved generationsskifte af ejendomme.\nDu kan dog også overveje muligheden, hvis din bolig er svær at sælge grundet en for høj pris. På den måde kan du skabe en lavere førstegangsydelse for køber.\nDa sælger løber en relativt stor risiko ved at udstede denne form for lån, vil renten også typisk være høj.\nHer stiller ejeren sin ejendom som sikkerhed for et lån, hvor beløbet på lånet er ukendt. Det er blandt andet brugbart i situationer, hvor lånet er fleksibelt — fx en kassekredit.\nFør skadesløsbrevet er gyldigt — altså før det kan tinglyses — skal der dog angives et maksimumbeløb for gælden. Ved kassekredit skal man således angive et maksimalt gældsbeløb, som skadesløsbrevet kan gå ind og dække.\nDu kan dermed altid låne flere penge op til den aftalte beløbsgrænse uden at skulle stifte nye pantebreve. Dog er skadesløsbrevet udelukkende tilknyttet den specifikke kreditor, og du kan derfor ikke bruge pantebrevet til at optage lån hos andre.\nHer er der tale om en kombination af realkredit og gældsbrev. På den ene side stiller du sikkerhed for et lån gennem pant i ejendommen — og på den anden side erkender du i aftalen, at du skylder det aftalte beløb.\nDet er altså pant + gældsbrev. Dermed vil långiver have større sikkerhed, da pantebrevet både indeholder pant og skylderklæring.\nDenne type pantebrev bruges ofte ved realkreditlån, da realkreditlån kun dækker op til 80% af boligens købesum. Du kan således finansiere de resterende 20% gennem fx. et ejerpantebrev.\nFør et pantebrev af enhver type er gyldigt som sikkerhed til lånoptag, skal det først tinglyses. Det koster 1.730 kr. + tinglysningsafgift (1,45% af pantebrevets beløb).\nHvis du er i tvivl om, hvordan man tinglyser et pantebrev, er du velkommen til at kontakte os — så finder vi en nem og billig løsning til dig.\nHar du tidligere optaget pantebrevslån, kan du fritages for at betale tinglysningsafgiften igen ved fremtidige lån — dette kaldes et afgiftspantebrev.\nEt afgiftspantebrev er dermed en mulighed for at benytte en tidligere betalt afgift til nye lån. På den måde undgår du at skulle betale afgiften igen. Det koster ikke noget at have en afgiftspantebrev liggende på din ejendom.


Om - Fairtrends\nPå Fairtrends elsker vi mode!\nDet håber vi også du gør, ellers er du nok ikke landet det helt rigtige sted. For her er det nemlig modetøj til både voksne og børn, der er i centrum. Det betyder, at du kommer til at finde en masse læsestof på bloggen om netop denne type stof.\nTil dags dato er det kun mig, der laver indlæg her på hjemmesiden, men jeg håber, at jeg med tidens løb, kan skaffe mig nogle dygtige redaktører, der kan hjælpe mig med at skrue op for volumen af interessante artikler.\nJeg håber at kunne fange interessen fra kvinder, uanset hvor i livet de næsten er. Det vil sige, at jeg løbende vil skrive om det hippeste designertøj, men at jeg også skriver om børnetøj og måske inddrager nogle relevante livsstils-emner, som creme, make-up, nips-ting o.l.\nJeg håber meget I vil følge min kamp for at gøre dette til en af de absolut mest elskede modeblogs.


Handelsbetingelser - Greatwine\nAlle priser er dagspriser, og i danske kroner inkl. moms og de i dag gældende afgifter. Der tages forbehold for trykfejl og udsolgte varer og årgange.\nPriser er excl. fragt & levering. Se under “Fragt” længere nede på siden.\nVi sælger primært i kasser à 6 flasker for at give dig den bedste pris. For visse varer såsom smagekasser, gaveæsker, portvin, sherry og madeira opererer vi kun med en pris. Konceptet betyder, at vi kan tillade os at have en lavere avance end i den traditionelle vindistribution. Hermed kan vi tilbyde meget fordelagtige priser på kvalitetsvin.\nDer tages forbehold for tastefejl, trykfejl og udsolgte varer.\nNår vi har modtaget din bestilling, vil du modtage en ordrebekræftelse på e-mail.\nVi tilbyder gratis fragt ved køb for min. 999 kr. Ved køb fra 500 kr. til 998 kr. koster det 49,- kr. i fragt at få din bestilling leveret trygt og sikkert hjem til døren.\nVed køb under 500 kr. koster fragten 89 kr.\nDer leveres kun til Danmark incl. brofaste øer.\nDu har mulighed for at skrive en meddelelse til transportøren, fx at pakken må stilles ved døren, i garagen eller lignende, så du slipper problemer med en\nudeblevet leverance. Vær opmærksom på, at dette er på eget ansvar.\nGreatwine leverer på 1-4 hverdage. Vi benytter udelukkende transportører, som leverer til dit dørtrin.\nHvis varen ikke er på lager i tilstrækkelige mængde, sker levering så snart det er muligt. Du vil under alle omstændighed blive kontaktet i en sådan situation.\nSikker betaling sker ved bestilling under anvendelse af betalingskort eller mobilepay. Gyldige betalingskort fremgår i forbindelse med kundens gennemførelse af bestillingsproceduren.\nPengene trække først, når varen/varerne afsendes.\nGreatwine yder to års reklamationsret i henhold til Købeloven. Det fremhæves, at reklamationsretten er begrænset til varens naturlige holdbarhed, og at denne forudsætter, at varen er opbevaret og i øvrigt blevet behandlet korrekt.\nI tilfælde af, at en eller flere flasker er blevet beskadiget ved leveringen, skal dette straks meddeles.. Umiddelbart efter leveringen skal kunden kontrollere, at leverancen er korrekt både med hensyn til kvantum og med hensyn til, om vinene svarer til ordren. Såfremt kunden mener, at dette ikke er tilfældet, skal kunden straks give skriftlig meddelelse til Greatwine.\nKunden har 14 dages fortrydelsesret.\nVed kundens returnering af varer til Greatwine skal dette ske til følgende adresse: Thomas Birck, Monrads Allé 32, 2500 Valby\nDet fremhæves, at returnering af varer alene kan ske, hvor dette følger udtrykkeligt af disse betingelser eller, hvor dette på forhånd er aftalt med Greatwine. Greatwine accepterer ikke modtagelse af varer pr. efterkrav eller lignende, og sådanne forsendelser vil således blive afvist.\nGreatwine er ikke ansvarlig for forsinkelse eller for opfyldelse af nogen af sine øvrige forpligtelser over for kunden, såfremt forsinkelsen eller den manglende opfyldelse skyldes forhold uden for Greatwine’s direkte kontrol.\nDu skal være fyldt 18 år for at handle på greatwine.dk.