Sådan sikres den danske filmskat digitalt i 100 år | Version2\nSådan sikres den danske filmskat digitalt i 100 år\nEn spillefilm kan bestå af 100.000 enkeltfiler, hvis den skal opbevares i et format, hvor intet går tabt for eftertiden. Derfor har Filmarkivet to båndrobotter til at håndtere en samling på foreløbig 400 terabyte.\nJesper Stein Sandal@jespersandal Onsdag, 29. april 2015 - 6:29 19\nArkivleder Jacob Trock fra Filmarkivet med én af de tusindvis af gamle filmruller, som ligger i kølerummene. Illustration: Jesper Stein Sandal\nI kølerummene ligger kopier og originaler af både 'I Tyrens Tegn', 'Cirkeline' og 'Sådan virker bilen II'. Men det er de færreste, der kan få glæde af de gamle filmstrimler, der i visse tilfælde kun findes i ét eksemplar og kun kan afspilles i film- eller videoapparater, der er lige så sjældne. Når Filmarkivet i Glostrup derfor digitaliserer de gamle film, handler det også om at kunne gøre dem tilgængelige for et større publikum.\n»Digitalisering har en klar rolle i forhold til bevaring, men også i forhold til formidling og at gøre materialet tilgængeligt,« forklarer arkivleder Jacob Trock fra Filmarkivet til Version2.\nFilmarkivet hører under Det Danske Filminstitut og står både for at opbevare gamle film og videobånd, men også for at indsamle nye og gamle produktioner og lagre dem digitalt.\nFilmarkivet har til det formål anskaffet sig to Storagetek-båndrobotter, som sammen med et arkivsystem fra Oracle rummer det digitale arkiv, der i øjeblikket fylder cirka 400 terabyte. Alt det digitaliserede materiale ligger i mindst tre kopier i henholdsvis de to båndrobotter i Glostrup og i en køleboks i fjernlageret i Hillerød.\nDerudover eksisterer en del af materialet også i kopier på Filmarkivets servere. Det gælder eksempelvis filmtrailere og film, der skal distribueres til bibliotekernes filmtjeneste Filmstriben. Dermed er det ikke usædvanligt, at en film i praksis findes i fem eksemplarer.\nEt kig ind i den ene af Filmarkivets to båndrobotter, hvor arkivets digitale samling ligger. Illustration: Jesper Stein Sandal\nMå arkivere i forskellige formater\nFilmarkivet varetager også en rolle i forhold til pligtaflevering af offentligt materiale. Derfor får arkivet også indleveret nye film, som ankommer i et digitalt format, der er særligt udformet til at bevare filmene i den bedste kvalitet.\nFormatet, DCDM, består af en stor mængde individuelle filer. Hvert billede i filmen ligger således som en selvstændig billedfil i et format uden tab. Tilsvarende ligger lydsporene som filer sammen med metadata, undertekster og en masse andre informationer, som indgår i en film. En film kan således bestå af 100.000 filer og fylder typisk op mod to terabyte, hvis den afleveres i den fulde udgave med en opløsning på 2K, som i dag er den mest brugte i biografer.\nNår biograferne går over til 4K, vil hver film således fylde fire gange så meget. Dertil kommer nye lydformater som eksempelvis Dolby Atmos, som med 64-128 kanaler får mængden af lydinformation til at vokse.\nDCDM er dog det bedste scenarie målt på kvaliteten. I praksis ankommer tingene ofte i andre formater, hvor der er brugt komprimering.\n»Vi får ting ind til pligtaflevering i forskellige formater, så vi lægger os ikke fast på ét. For eksempel bruges DCP til biografdistribution. Der findes flere forskellige DCP-formater, og i starten brugte man også et JPEG 2000-format, som ikke var 'standard-standard'. Men vi er ikke enormt paniske med hensyn til formater. Alt sidder på skuldrene af tidligere formater, og reelt bygger det på 4-5 grund-codecs,« forklarer Jacob Trock.\nI DCP-formatet sker der en komprimering med et kvalitetstab, som får filmen til blot at fylde typisk mellem 350 og 450 gigabyte. På den måde har biograferne hidtil fået udleveret filmene på harddiske. Nu er de imidlertid ved at gå over til netværksbaseret distribution, som også vil åbne for, at filmene kan distribueres i højere opløsning.\nDårlig bevaring af lyd\nBillederne er imidlertid ikke det eneste sted, der kan ske tab. Ofte modtager Filmarkivet materiale, hvor kun det analoge lydspor på filmene er bevaret. Og hvis lyden oprindeligt er designet til surround-systemer, kan den efterfølgende være mikset ned til stereo, fordi mange glemmer at skrue op for centerkanalen, når de mikser ned til stereo fra 5.1 surround.\n»Folk har været fantastisk dårlige til at bevare filmens lydside. Og vi kan eksempelvis ikke afkode Dolby-lyden,« forklarer Jacob Trock.\nFormaterne til arkivering af film er også nødt til at udvikle sig løbende. Det gælder eksempelvis, når filmproducenter introducerer nye teknikker som eksempelvis 3D eller film med ekstra høj framerate.\nDe nuværende formater til arkivering er dog designet til at kunne tage højde for sådan en udvikling, også selvom skiftet fra delvist analog filmproduktion til ren digital er gået hurtigt.\nDigital filmproduktion har gjort det lettere at aflevere en kopi til Filmarkivet, nu da arkivet kan håndtere de digitale formater, og det kommer indimellem også filmselskaberne til gode.\n»Cirka én gang om året har vi en ny spillefilm, hvor de har haft et crash, og deres digitale masterkopi er defekt, og dem kan vi hjælpe. Harddiske er et godt arbejdsværktøj, men de er ikke gode til bevaring,« fortæller Jacob Trock.\nFilmarkivets værksted fyldt med afspillere til forskellige videobåndformater og film. Illustration: Jesper Stein Sandal\nStort arbejde med metadata\nLangtfra alt materialet i Filmarkivet er spillefilm, som ankommer grydeklart til arkivet. Arkivet indsamler også informationsvideoer fra det offentlige, reklamefilm, videooptagelser fra virksomheder og en masse andet, som ofte blot ankommer på videobånd.\nDe i visse tilfælde obskure båndformater kan Filmarkivet se igennem i et særligt værksted, der er fyldt med videomaskiner, som kan klare alt fra Super VHS til Type C. Men selve arbejdet med at overføre videoerne til et digitalt format er outsourcet.\n»Det kræver, man har nogle gode maskiner, som er godt vedligeholdt og giver et rent signal,« forklarer Jacob Trock.\nDe analoge videosignaler behandles først analogt for at få billedet til at fremstå så godt som muligt, og med mindst et dusin forskellige typer videobånd har Filmarkivet valgt at lægge opgaven i hænderne på et specialiseret laboratorium i Holland. I Sverige og Norge har man oprettet sine egne laboratorier, men ifølge Jacob Trock giver det kun økonomisk mening, hvis man kan digitalisere mere end 120 timer pr. år.\nDet er ikke muligt med de nuværende midler, som er afsat til driften af Filmarkivet. Ud over selve digitaliseringsarbejdet og driften af arkivet er der nemlig en stor opgave med at tilføje metadata til materialet.\n»Logistikken kræver meget manpower. Halvdelen af tiden bruger vi nok på metadata, så vi eksempelvis registrerer, hvilket specifikt bånd der er digitaliseret fra, og hvem der har gjort det,« forklarer Jacob Trock.\nRestore fra ældste kopi\nI alt har Filmarkivet cirka 50.000 titler i sin samling, og databasen med det digitale arkiv rummer cirka 14.000 objekter, som hver især kan bestå af op til 150.000 filer.\nDet hele ligger lagret på LTO6-bånd. Da datamængden er stor, og meget af materialet ikke tilgås hver dag, giver et båndarkiv god mening, da harddiske ville kræve mere vedligeholdelse og strøm.\nData på båndene bliver tjekket med en MD5-checksum, hver gang der laves en kopi, eller en fil flyttes for at sikre, at filen er intakt.\nSelve arkivsystemet er også nødt til at fungere lidt anderledes end eksempelvis et almindeligt backupsystem, hvis noget går galt, og data skal genskabes.\n»Hvis vi skal lave en restore, så skal vi have fat i den ældste udgave af filen, hvor et normalt backupsystem vil tage fat i den nyeste,« forklarer Jacob Trock.\n8,5 petabyte om året\nDet er dog ikke, fordi arkivet står ubrugt hen. På årsbasis bliver der hentet otte petabyte fra arkivet, og det tal vil formentlig vokse i takt med, at der kommer nye kanaler til at få adgang til det digitaliserede materiale.\nFilmene hentes eksempelvis til filmfestivaller eller fremvisninger i Cinemateket, men også som udlån til blandt andet skoler via Filminstituttets portal filmcentralen.dk. De får dog ikke den op til to terabyte store originalversion af en spillefilm, men må nøjes med en kopi i dvd eller Blu-ray-kvalitet.\nFilmarkivet arbejder selv på en ny tjeneste, hvor filmklip, der ikke er beskyttet af ophavsret, vil blive kombineret med geografiske oplysninger om, hvor og hvornår de er optaget. På den måde vil danskerne kunne klikke sig ind på eksempelvis Samsø og se historiske klip. Det er også tanken, at brugerne skal kunne dele de historiske klip via sociale medier.\nI det projekt er det meste af materialet gamle sort-hvid-film, der er digitaliseret fra celluloid-filmstrimler, men meget af det nye materialer ankommer digitalt som filer.\nDet fungerer fint, når der er tale om strukturerede formater som DCDM eller DCP, men bliver straks mere problematisk, når materialet stammer fra private produktioner.\n»Vi skal sortere meget fra og smider måske to tredjedele ud, når vi får en privat samling. Det er ressourcekrævende at sortere, og nu er der en tendens til, at vi lader teknologien bestemme, så vi for eksempel bare gemmer alle vores digitale fotos i én mappe,« siger Jacob Trock.\nNår arkivet allerede står med et stort sorteringsarbejde i dag, kan den udfordring altså blive endnu større, når fremtidige samlinger skal bevares. Det er de færreste, der strukturerer deres råmateriale, som blot får lov til at ligge som filer med fortløbende generiske navne og ingen metadata, ud over hvad kameraet har registreret.\nReoler med videobånd i mange forskellige formater står i store kølerum i Filmarkivet. Illustration: Jesper Stein Sandal\n#1 Mads Buch 29. april 2015 - 08:08\nCrowdsourced bevaring - Torrent\nEr dette ikke en applikation hvor torrent ville være perfekt?\nDer må ligge store mængder data der ikke er beskyttet af ophav. Ved disse filer kunne man crowdsource bevaring ved at lade alle hente sig en kopi.\nMan kunne også crowdsource bevaring ved filer der er beskyttet af ophav. Der ville man kunne kryptere filerne og håbe at folk vil donere nogle gigabytes til formålet\n#2 Jan Gronemann 29. april 2015 - 08:47\nRe: Crowdsourced bevaring - Torrent\nJeg tvivler på at du kan sikre 400 Terabyte data på den måde i så lille en befolkning :)\n#3 torben dalum 29. april 2015 - 08:51\n400 TB det er vist en fejl\nI artiklen står der at arkivet er på 400TB, det lyder godt nok ikke af meget. Skulle der ikke nærmere have stået 400 Petabyte, de båndrobotter ser ud til at have flere hundrede bånd, hvis ikke tæt på tusind. 800 bånd per robot giver 400 PB, ser det ikke meget rigtigt ud ? Der bliver skrevet at en film typisk fylder 2 TB, så ville der jo kun kunne være 200 film, jeg vil gætte på der er flere.\n#4 Jesper Stein Sandal 29. april 2015 - 09:04\nRe: 400 TB det er vist en fejl\nTallet skulle være korrekt. Det er svært at se på billedet, men der er faktisk ikke så mange bånd i robotten, men der er plads til rigtig mange.\nNår de 400 TB stikker lidt ud i forhold til en filmstørrelse på 2 TB, så skyldes det, at det kun er få film, der afleveres i det fulde format. Meget af det, der digitaliseres fra samlingen, er dokumentarer, der er kortere og ikke har samme høje opløsning som en ny biograffilm. Desuden er det foreløbig blot cirka 1 procent af samlingen, der har været penge til at digitalisere indtil videre.\n#5 torben dalum 29. april 2015 - 09:18\nOK så giver det mening, hvis de først lige er begyndt at fylde den op.\n#6 Kasper Hovgaard 29. april 2015 - 10:08\nFFV1 + Matroska ?\nDCDM (Digital Cinema Initiative Distribution Master) formatet er helt ukomprimeret. DCP er det dertil hørende - tabsfrie - kompressionsformat. Begge er fri for patenter. Containerformatet er normalt MXF (European Broadcasting Unions foretrukne wrapper).\nJeg ved, at EU's PREFORMA program støtter projektet "MediaConch", som forsøger at definere en ny filmarkiveringsstandard baseret på FFV1 formatet - i en Matroska container. Valget er nok delvist afstedkommet af analyser som denne: http://download.das-werkstatt.com/pb/mthk/info/video/comparison_video_co...\nFFV1 og Matroska anvendes hér: http://en.wikipedia.org/wiki/FFV1#List_of_institutions_known_to_use_FFV1\nMen verdens filmarkiver synes delt i to "religiøse lejre": 1) De, som vægter kombinationen af åbne standarder og performance højest. 2) De, som insisterer på industrielle ISO-standarder og standalone hardwareunderstøttelse.\nDanmark har altid tilhørt sidstnævnte kategori. Faktisk er det direkte nedfældet i arkivloven, at bestemte formater skal benyttes. Benytter man Statens Arkivers officielle værktøjer, kan man slet ikke få lov at aflevere video i andre formater end MPEG2+LPCM (MPG) eller MPEG4/H.264+AAC (MP4). Dette omfatter dog selvsagt ikke filmarkiver, men selv hér har man (alt for) længe sværget til det stadig licensbehæftede og helt forældede JPEG2000 format.\n#7 Nicolaj Dannemann 29. april 2015 - 11:18\nDet Danske Filmarkiv har, ifølge Fruen som er Filmtekniker der, aldrig sværget til eller benyttet sig af JPEG2000.\n#8 Kasper Hovgaard 29. april 2015 - 12:29\nTak. Then I stand corrected. Jeg henholdt mig til, hvad jeg havde læst og hørt fra Statens Arkiver: https://www.sa.dk/wp-content/uploads/2014/10/Vejledning-aflevering-dokum... https://www4.sa.dk/media(3277,1030)/Bek._1007_af_20._august_2010_om_arki... ... Jeg tror, at det er ret usædvanligt i international sammenhæng, at anvendelse af specifikke filformater direkte er krævet i lovteksten. Generel kutyme er vist, at man ikke stiller formatkrav, men blot kræver, at formatet er læsbart og ikke kræver et licensbehæftet værktøj at åbne.\nStadsarkiverne arkiverer ofte på DVCPRO bånd eller lignende, hvis den lokale serverkapacitet er for lille - men dét kan vist ikke betragtes som ønskværdigt i metadatamæssig og tilgængelighedsmæssig henseende.\nHér er en anden diskussion, som antyder, at der stadig er en stærk uvilje mod at benytte åbne standarder (scroll ned til de sidste to indlæg): https://groups.google.com/forum/#!topic/archivematica/HulV96gJ0go\n#9 Peter Stricker 29. april 2015 - 12:31\nDet er nævnt som et af de ukurante formater, der af og til foretages pligtindlevering i.\n#10 Jacob Trock 29. april 2015 - 12:47\nTallet er korrekt. Og hvis du læste Politiken I går, kan du læse at kun 1% af vores filmarv er digital bevaret/sikret. vi har over 14.000 records I vores arkiv som startede op 2012 og for alvor I 2014. Men mange af disse filer er til formidling (små filer).\n#11 Jacob Trock 29. april 2015 - 12:52\nRe: FFV1 + Matroska ?\nStatens Arkiver arkiverer (så vidt jeg ved)kun komprimerede versioner til bevaring. Film I sin oprindelige opløsning varetages I dag kun af Filmarkivet I det omfang vi mangter. Matroska er fra mit POV lidt af en vildbasse at have I sit arkiv, idet det er et format(codec) alle piller ved og derfor næsten umuligt at håndtere på den lange bane, idet formatet er så fleksibelt at det giver udfordringer I forbindelse med migrering(Filkonvertering)\n#12 Jacob Trock 29. april 2015 - 12:55\nGrunden til JPEG2000 ikke anvendes er igen at formatet ikke rigtig er implementeret I branchen (Postproduktion). Vi har som udgangspunkt valgt det format/Codec der er mest anvendt I branchen til masters (de facto standard) og pt er det ProRes. Den dag JPEG2000 er standard i branchen, er vi klar til at tage dette format til os. Allerede nu modtager vi I dette format, men sjældent.\n#13 Nicolaj Dannemann 29. april 2015 - 13:06\nAt modtage et format er ikke det samme som at sværge til at bruge det som arkiveringsformat, hvilket var det der måtte rettes.\n#14 Kasper Hovgaard 29. april 2015 - 13:58\nMatroska er fra mit POV lidt af en vildbasse at have I sit arkiv, idet det er et format(codec) alle piller ved og derfor næsten umuligt at håndtere på den lange bane, idet formatet er så fleksibelt at det giver udfordringer I forbindelse med migrering(Filkonvertering)\nDén logik udelukker vel pr. definition alle åbne standarder? Men industriformater opdateres vel også løbende - eller (endnu værre) udfases helt, uden at koden frigives. En MP4-fil kan både være MPEG4 part 10 eller MPEG4 part 14 (udvidet metadata understøttelse), og så er der hele spørgsmålet om hvilke profiler, der er anvendt.\nFidusen ved MKV er netop, at den tillader alle formater. Derfor er det ikke nødvendigt at konvertere noget som helst - heller ikke, hvis man på et tidspunkt skulle få brug for at hive lyd eller video UD af containeren igen. Metadata i en MKV-fil er i et binært XML format. Jeg har svært ved at øjne det "vildbasse"-agtige i dét? Tværtimod er det vel mere seriøst end at konvertere til noget tabsgivende?\nJeg gad nok vide, om de arkiver, som har benyttet FFV1 og MKV nogensinde har fortrudt deres beslutning? Jeg tvivler.\n#15 Peter Stricker 29. april 2015 - 14:09\nAh okay, jeg fik først læst afsnittet efter rettelsen.\n#16 Svend Ghani Nordby 29. april 2015 - 16:20\nDet er også værd at bemærke at ACES standarden netop (endeligt) er vedtaget. Se https://www.oscars.org/science-technology/sci-tech-projects/aces https://github.com/ampas/aces-dev/tree/v1.0\nACES baserer sig på en række SMPTE standarder samt open source formater som OpenEXR og OpenColorIO. Desværre mangler audio delen pt stadigt arbejde, men det er intentionen at ACES skal kunne bruges hele vejen fra post til arkivering.\n#17 Jacob Trock 29. april 2015 - 16:49\nI givet fald skal de som anvender Matroska være rimelig ferm og konvertere alt modtaget til sit eget fast definerede codec. Men hvis du spørger high-end transkode-leverandører fra Telestream og lignende, vil de nok tage sine forbehold med Matroska. Det er den tilbagemelding jeg får på IBC I Amsterdam fra dem. Stor sympati for åbne standarder, men arkiver har det bedst I et monokulturelt miljø så konvertering og migrering kan håndteres så sikkert og tabsfrit som mulig.\n#18 Jacob Trock 29. april 2015 - 16:57\nJeg skal blot lige henvise til: http://blogs.loc.gov/digitalpreservation/2015/01/all-in-the-apple-prores... idet Library of Congres også hælder til ProRes til arkivering. og det er egentlig min opfattelse at flere er på vej fra åbne standarder til mere låste properitære formater. Det samme for documenter hvor PDF også er blevet et bredt anvendt arkivformat frem for TIFF 6.0.\n#19 Kasper Hovgaard 29. april 2015 - 17:55\n... idet Library of Congres også hælder til ProRes til arkivering. og det er egentlig min opfattelse at flere er på vej fra åbne standarder til mere låste properitære formater.\nProRes er ret beset tabsgivende. Den eneste reelt tabsfrie komprimering i "Apple-pakken" er netop det forældede JPEG2000 format. FFV1 er i ALLE henseender et teknisk bedre alternativ.\nSkal man være lidt grov, kunne artiklens budskab koges ned til: "De fleste af os kan bedst li' at arbejde med Apple-grej, og vi gider ikke forsøge at presse Apple til at understøtte andre (bedre) standarder, end de formater, de selv har lyst til - heller ikke selv om vi er storkunde og aktivt promoverer deres produkter."\nDet er klart, at åbne standarder aldrig vil få en chance, hvis ikke kunderne mere aktivt og organiseret presser leverandørerne for at understøtte dem men blot retter ind og definerer deres egne standarder efter den aktuelt benyttede soft- eller hardware. Det er jo f.eks. derfor, at vi stadig lever med håbløst forældede formater som JPEG og JPEG2000.\nDenne arkivar opsummerer forskellene i faglig contra politisk observans: https://groups.google.com/d/msg/archivematica/HulV96gJ0go/_d4GH_toc0EJ\nJeg krydser fingre for, at PREFORMA initiativet vil kaste mere brugervenlig software af sig, som i hvert fald nogle i arkivverdenen vil benytte. De kommercielle leverandører vil nemlig fortsat modarbejde åbne standarder. Microsofts understøttelse af MKV og FLAC i Windows 10 er dog en god nyhed.


Taburetter moderne design til køkken og bar til salg online - Viadurini\nTaburetter af moderne design\nAlle Bonaldo Cipì Connubia by Calligaris Incastro Design My Home Myyour Scab Design SLIDE Toscot Viadurini Viadurini Collezione Bagno Viadurini Collezione Living Viadurini Design\nKan stables (2) Faste afføring (84) Løftbare afføring (45) Drejning afføring (3)\nTræ (7) Polypropylen (11) Stof (6) Eco-læder (52) læder (2) Metal (3) Eco-nabuk (2) polycarbonat (2)\nModerne polstret afføring i fløjl og metal - Bonaria\nkr 1.282,59 - 28% kr 917,20\nHøj afføring i moderne design i polyethylen - Koncord Next\nTaburet i form af en kuffert i malet maiolica Sherwood - Toscot\nkr 3.482,37 - 26% kr 2.580,09\nH47cm design massivt træstole lavet i Italien Lorenzo\nkr 6.875,26 - 25% kr 5.167,63\nElmas moderne designstole H 97 cm, lavet af træ og metal\nkr 2.095,39 - 31% kr 1.446,64\nBadeværelse afføring i moderne design produceret 100% i Siracusa Italien\nkr 4.623,28 - 18% kr 3.773,19\nFaux læder skammel med metalbund og Prato satinstål\nkr 2.117,76 - 26% kr 1.565,95\nkr 1.662,89 - 26% kr 1.230,39\nLivorno moderne design afføring i metal og træ justerbar\nkr 1.543,58 - 26% kr 1.140,91\nAfføring i harpiks med glasfiber moderne design Grosseto\nkr 1.178,19 - 26% kr 872,46\nBlød kub polyurethan fæces Slide Soft Cube lavet Italien\nHøj barstol til udendørs Moderne Slide Drikke lavet i Italien\nConnubia af Calligaris Rocket moderne metalstole lavet i Italien\nkr 1.938,79 - 7% kr 1.812,03\nModerne træstole Connubia Ved Calligaris Rocket og i metal\nkr 2.080,47 - 6% kr 1.946,25\nConnubia design af Calligaris Cosmopolitan designstole i metal\nModerne designstole Connubia af Calligaris Cosmopolitan i metal\nkr 1.558,49 - 7% kr 1.454,10\nDesignstole med høj ryg Carlo, H 97 cm, lavet i Italien\nkr 4.451,77 - 26% kr 3.295,95\nDesignstole med justerbart sæde og Inigo krom base\nkr 4.742,59 - 26% kr 3.512,20\nDrejelig afføring med moderne design ryglæn Gord, H 113 cm\nkr 5.339,14 - 26% kr 3.952,16\nFloyd barstol / køkken H 96 cm, moderne design, lavet i Italien\nkr 4.146,04 - 26% kr 3.072,24\nModerne design barstol Amos, håndlavet i Italien\nkr 4.295,17 - 26% kr 3.184,10\nModerne designstol med Alwyn H 86 cm tilbage, lavet i Italien\nkr 3.415,26 - 26% kr 2.527,89\nModerne afføring i Alwyn H 94 cm økologisk læder, udelukkende fremstillet i Italien\nkr 4.593,45 - 26% kr 3.400,35\nMit hjem Gråstole design hvidlakeret metal H63cm lavet i Italien\nGlamorous, alsidigt og funktionelt design er afføringen; en original indretning og trendy for et miljø med fokus på alle detaljer!\nTaburetter til moderne, farverigt design - lave eller høje - er væsentlige supplerer! Nyttig i køkkenet eller på hjørnet bar, men ikke kun .. er praktiske til ethvert rum i huset.\nFor dem, der vælger at bruge dem i køkkenet (og har en moderne stil) anbefales afføring sort og hvid træ og endda modeller i materialer med attraktive linjer af 'stål og krystal. For dem, der ønsker at give et strejf af originalitet til køkkenet, men også til stuen, kan du vælge mellem modeller af formanden plug med metalramme og krom finish. Fås i mange farver.\nEt andet alternativ for dem, der elsker Shabby stil og ønsker et design afføring, der ikke går ubemærket hen .. er Makastool Li-Ving Design Studio! Den Makastool er lattervækkende polstrede taburetter inspireret i form og farve, den berømte franske kager: macarons. Bestående af ben lavet af bøgetræ, og en sæde betrukket i farvet læder, med vandafvisende og smudsafvisende finish.\nFor dem, der ønsker en sammenfoldelig skammel, let og let at bære design Workshop tilbyder afføring med træben og sæde lavet af en hånd-trykt lærred hver med originale og håndlavede design, der gør hvert stykke unikt.\nFor de mest krævende i afføringen vil Adamantx® være mere end en skammel lidt kunstværk. L 'Adamantx® er den innovative materiale, som du kan gøre enhver form, skabe objekter og projekter med et unikt design. De bugtet former og fluiditet afføringen linjer Adamantx er meget effektive også for de mest eksklusive offentlige steder.\nEn vintage løsning er små skamler naturtræ rå Viadurini linje af Living kollektion, især værdsat for rustikke og retro cirkler.\nSkabt specielt til børn er afføringen i Sikringsanlæg Design, farvet træ .. stabil, let og modulopbygget, der vil gøre dem velkommen til at farve og spille i ekstrem stilhed.\nFrisk og levende design er afføring eksterne Myyour hvid eller sort på ydersiden, mens på indersiden kan du vælge skyggen af farve, som du foretrækker! Din Udendørs vil sikkert forskønnet takket være disse moderne og alsidige indretning produkter. Nyttige som enkle stole til terrassen eller en lille dekorativt hylde til dine haveredskaber.\nHvis du kan lide læder, det afsnit, der indsamler læder polstrede taburetter bestemt for dig: du vil finde forskellige modeller med stålkonstruktion ideel til køkken og stue leveres med eller uden ryg.\nVælg omhyggeligt inden for vores online shop designeren afføring modeller, som du kan lide og bedste match til dit hjem!


Krauma Island - Varmt vand direkte fra underjorden\nEt flot spa med vand fra de Varme Kilder ved Deildartunguhver\nMødes på stedet: Adress: Krauma, Deildartunguhver, 320 Reykholt\nInkluderet: Adgangsbillett til Krauma\nÅbningstider: 15/6 - 19/8: 11:00 - 23:00, 20/8 - 14/6: 11:00 - 21:00, 24/12,25/12 og 31/12: 11:00 - 16:00\nKrauma Island - Det er Dejlig oplevelse at bade i varme kilder i Island\nOplev naturen fra dens kerne ved at aflægge Kraumas geotermiske bade et besøg. Det varme vand har sit udspring i Europas mest kraftfulde varme kilde, Deildartunguhver, med en temperatur på 100 °C (212 °F). For at opnå den perfekte badetemperatur blander vi det varme vand med koldt vand fra Rauðsgil, som oprinder i gletsjeren Ok – den mindste gletsjer på Island.\nKrauma tilbyder fem afslappende og naturlige geotermiske bade, et koldt badekar der kan sætte din blodcirkulation i gang, to afstressende saunaer og et afslapningsrum, hvor du kan hvile dig ved pejsen, mens du lytter til beroligende musik.\nKrauma har i alt seks bade – fem varme og et koldt. Badene er kendetegnede ved deres bløde former, der står i skarp kontrast til bygningernes kvadratiske design. To af badene er store og rummelige, to andre er spiralformede, og et tredje er formet som en stor tallerken, hvor Kraumas gæster kan slappe af i vandet, imens de solbader. Sidst men ikke mindst har vi det kolde bad (5 °C to 8 °C) for dem, der gerne vil sætte gang i deres blodcirkulation.\nFor at maksimere oplevelsen kan gæsterne gå ind i afslapningsrummet, der er at finde i badeområdet. I rummet kan gæsterne ligge eller sidde ned og lytte til beroligende musik og en gnistrende pejs.\nKrauma har to dampbade i separate bygninger med tilhørende udendørs brusere. Dampen dannes ved at vand fra de varme kilder sprayes ud under de træbænke, der står i dampbadene. Gæsterne kan fornemme højkvalitets duftolier i saunaerne, der er med til at øge følelsen af velvære.\nSe Billeder fra Krauma spa Island


Plankeværk | Lav-det-selv.dk\nJeg er igang med at lave et plankeværk omkring vores nyanlagte terrasse. Jeg er dog kommet i tvivl om jeg skal støbe stolperne ned, og hvis det er tilfældet, hvordan jeg så nemmest gør dette. Plankeværket er 1,5m højt og skal opføres på 75*75 stolper, med vandrette brædder skruet op på skift på hver side.\nHullerne er gravet ca. 90cm dybe, men er det nok bare at bruge grus der stampes omrking. Ved grus mener jeg sand blandet med småsten.\nHvis stolperne skal støbes hvordan går jeg det så? Jeg har en del grus tilovers fra terrassen, så det har jeg til evt støbning.\nEt lille tillægsspørgsmål... Skal jeg skrue brædderne fast i samme længder, så alle samlingerne er det samme sted? Siderne er ca. 6m lange, og jeg bruger brædder på 330cm. Eller vil det blive pænere eller mere robust hvis det bliver lavet i forbandt? Der er ca. 150cm mellem stolperne.\nSkriv endelig hvis der er behov for mere info.\nSådan skulle det gerne komme til at se ud.\nDet er bare knalde det grus i og stampe det godt, så skal de nok blive stående. Det ville da være smart at udlægge det hele i forbandt da du så opnår større styrke i det.\nSuper - tak for svaret. Det sparer for en del bøvl. Min mor, som arbejder i et forsikringsselskab, nævnte dog at en evt.- stormskade ikke vil blive dækket når det ikke er støbt ned. Er det noget jeg bør tænke over eller er det ikke vigtigt når det "bare" er et plankeværk.\nJeg ved godt at det nu måske er for sent at skrive til dig, men jeg kan\nikke lade være med at skrive til dig alligevel, idet jeg selv har konstrueret\nnøjagtig samme konstruktion af plankeværk som jeg kan se du har valgt.\nMan falder for det fordi det skjuler stolperne på begge sider og efter sigende\n"bøjer" af for vinden - og forøvrigt ser det ganske pænt ud.\nMEN det er altså kun indtil du skal ud og male det for første gang - EFTER det\ner samlet - DET er et utroligt stort arbejde da der er mange samlinger, mange\nkanter du faktisk ikke kan nå - så det med bare at tage en malerrulle, det kan\nman godt glemme - du SKAL eftermale hver ENESTE samling med en lille pensel.\nJeg skal ikke gøre mig klog - blot nævne at det som jeg dengang lavede blev\njeg for gammel til at vedligeholde, og lever idag med at de høvlede brædder\nsidder på den ene side og at stolperne så nødvendigvis står på den anden side.\nMen i tid bruger jeg kun 1/10 af hvad hvad jeg jeg brugte før på vedligeholdelse.\nHej - tak for reminderen.\nVi er godt i gang med det, så ja det er en kende for sent. Vi har dog overvejet det med malerarbejdet, og derfor er alle brædderne og stolperne blevet malet inden det hele er sat op. Så er det kun, som du siger, at gå alle samlingerne igennem til sidst. Vi er heldigvis stadig unge, og når vi engang bliver gamle som dig så må vi lave et mere vedligeholdelses venligt hegn.\nErfaring med 'lukket' plankeværk\nStåldims til at fastgøre stolper til et plankeværk - erfaringer?


Min ødegårdsdrøm...som blev til et dansk sommerhus! - Side 2 - Debatten\nDato og tid er 25. jun 2021, 09:54\nIndlægaf Santa » 3. sep 2017, 19:23\nÅåååh...hvor er det rart med jeres positive tilgang!\nSå føles det ikke så vanvittigt.\nMine svigerforældre talte om at købe et for en del år siden, men det blev aldrig til noget. De tager dog ofte en 3-4 dage til Sverige på hotelophold, så de ville klart komme forbi (æv, er ikke deres største fan).\nIndlægaf Santa » 3. sep 2017, 19:27\nDaine skrev: Jamen, så kom i gang med at købe det!! Så forventer vi nemlig at blive spammet med billeder bagefter, så vi rigtig kan være misundelige\nJeg skal lige sove på det.\nOg hvis det stadig føles godt, så må jeg have fat i banken og skrive til sælgeren. Bliver det her solgt ( ) så kan jeg nok finde et andet. Men piv.\nOg SÅ skal jeg nok spamme i denne tråd. Er meget tæt på det nu, for det er SÅ fint indrettet med det yndigste blomstertapet, hvide træmøbler, originalt køkken. Et lille rødt/hvidt hus i en lysning.....\nIndlægaf Slettet bruger » 3. sep 2017, 19:45\nSanta skrev: Ååååh...hvor er det rart med jeres positive tilgang!\nHæh måske bliver du glad for at de tager derop Det er arbejde i at passe sådan en gård, så dealen i min familie er som regel at man skal male en dør eller et vindue eller hugge noget brænde eller fjerne baby-birketræer, eller hvad ens kompetencer nu, er når man tager derop. Så dem der ejer det og i sidste ende sidder med det, de er kun glade for at der tager andre derop så de ikke skal det hele selv.\nKan også være rart der kommer nogen der ikke laver noget, bare for at tjekke om det hele er som det skal være og tømme postkasse osv.\nIndlægaf Santa » 3. sep 2017, 20:05\nOg jeg har nok indtil flere veninder og kolleger, som gerne ville låne det.\nLikede indlæg: 16235\nIndlægaf Pandesteg » 3. sep 2017, 20:30\nDet lyder mega hyggeligt med sådan et hus, men for mit vedkommende ville 3 timer til sommerhus være no go. Det er alt for langt for mig at bruge på transport til sommerhus hver weekend. Er 3 timer hvis trafikken kører glat eller kommer evt kø-tid oveni?\nMen I er OK med den lange transporttid så ville jeg da klart gøre det.\nHusk også at regne benzinforbrug med i overvejelserne\nLikede indlæg: 5857\nIndlægaf Little_Woman » 3. sep 2017, 20:38\nDet lyder skønt med ødegård!\nLige for en god ordens skyld; der er mange kolonihaver hvor man ikke skal stå på en liste i 100 år, de koster så bare lidt mere. Prisen kommer selvfølgelig også an på, hvor den ligger.\nIndlægaf Charly » 4. sep 2017, 09:56\nMine forældre havde en ødegård i Sverige, da jeg var barn. Vi har holdt nogle af mit livs bedste sommerferier deroppe. Det er SÅ vidunderligt\nIndlægaf Lumin » 7. sep 2017, 07:54\nMine forældre har også hus i Sverige og elsker det. Meld dig gerne ind i danske torpere, de har også en Facebook gruppe.\nHusk at kigge på kloakeringen. Det bliver snart lovkrav at have en særlig slags kloak i husene deroppe, og det skal du selv etablere.\nEn anden anbefaling er en luft til luft varme blæser som du kan tænde hjemmefra via en SMS så huset kan være bare en smule til at holde ud af være i fredag aften når man ankommer uden for sommeren.\nIndlægaf Lumin » 7. sep 2017, 07:55\nMine forældre skiftede i øvrigt deres hus ud. De første lejede de, og der var 3.5 time op. Det blev de enige om var for langt og det nye de har købt ligger så kun 1.5 time væk\nTilmeldt: 16. aug 2015, 13:17\nIndlægaf Bojala » 7. sep 2017, 13:08\nVi har sommerhus i Jylland. Det tager 2,75 time at køre til det.\nVi synes det er ok. Dog gør vi ofte det at vi tager en forlænget weekend så vi tager fri fredag så vi kan køre torsdag sidst på dagen.\nVi kører jo heller ikke derover hver weekend, og det vil I nok heller ikke gøre. :-)\nIndlægaf Santa » 10. sep 2017, 13:37\nDet omtalte hus er vist solgt, i hvert fald er annoncen nu inaktiv. Og det er helt ok.\nFor selvom selve huset nok var tæt på min hedeste fantasi, så er tre timer lang tid at køre. Og det var osse lige lidt småt.\nMen drømmen er ikke død; nu bruger vi vinteren til at kigge på huse på nettet, og kan evt køre op og kigge nærmere på dem.\nVi går stadig efter et meget privat/øde sted, men max 2 timer væk.\nIndlægaf Santa » 10. sep 2017, 13:39\nhttps://www.dba.dk/sidste-chance-smaala ... 036327393/\nLink til annoncen med billeder her, så kan I se hvad jeg drømmer om.\nHåber at linket virker.\nIndlægaf Fræksak » 10. sep 2017, 14:51\nSanta skrev: https://www.dba.dk/sidste-chance-smaalands-dej/id-1036327393/\nIndlægaf Santa » 18. sep 2017, 17:43\nHvis I stadig følger med, så har jeg fundet et andet hus, som jeg er ret vild med. Det første er dog stadig til salg, annoncen på dba var blot inaktiv. Men tre timer er for langt.\nHus nr to ligger blot 1,5 time væk, er lidt større, men samme prisniveau. Det ligger ikke så langt ude i skoven, men vi er blevet enige om, at det er en fordel i det lange løb med indkøbsmuligheder tættere på.\nSå det, jeg arbejder på nu, er at finde ud af finansieringen. Har talt med egen bank - Danske Bank - som blot henviser til deres svenske søsterfirma Danske Bank i Sverige....men jeg har kigget mig omkring og meldt mig ind i en forening, som kan hjælpe. Det giver mig flere muligheder.\nOg så har jeg skrevet til ejendomsmægleren på huset og bedt om en aftale om at se huset...skrev infredags, men han har ikke svaret. Det er jeg lidt utilfreds med, så jeg må rykke ham i morgen.\nJeg frygter jo lidt at det bliver solgt til anden side inden jeg får alting på plads, men det skal jo ses først under alle omstændigheder.\nOg så viser det sig at jeg kender flere mennesker, som har huse i Sverige. Mindst 5-6 af mine kolleger har huse i Sverige. Så jeg får masser af tips og gode råd.\nIndlægaf Halldora » 24. sep 2017, 12:12\nSanta skrev: Hvis I stadig følger med, så har jeg fundet et andet hus, som jeg er ret vild med. Det første er dog stadig til salg, annoncen på dba var blot inaktiv. Men tre timer er for langt.\nHvor spændende - har du hørt fra mægleren?


En fest for Beate af Lis Vibeke Kristensen 9788770532266 by bog.nu - issuu\nBeate – Selvfølgelig skal du holde fest. Lis ringer altid før fanden får sko på. Før Beate er rigtig vågen og i stand til at etablere den nødvendige sikkerhedsafstand. Først og fremmest gælder det om at finde et stemmeleje der matcher Lis’ kommandotone. – Jeg orker ikke at holde fest for mig selv. Hendes chancer er små. Lis er uimodsigelig. Hvis Lis har bestemt sig for fest, bliver der fest. – Det er klart at du skal fejres. – Jeg orker ikke at fejre mig selv. Jeg stod for alle festerne mens jeg var gift, der må være en eller anden fordel ved at være skilt. – Folk vil føle sig snydt. – Folk? Mener du dem der holdt op med at ringe til mig da Lars gik? – Folk har det svært med skilsmisser, de ved ikke hvad de skal sige. Det er det samme hvis nogen er død eller har kræft. Folk tigger bare om at få at vide hvordan de skal forholde sig, men du isolerede dig. Du ringede ikke tilbage. Det bliver folk trætte af. – Jeg ringede ikke til dem der ikke ringede til mig. – Der var masser af mennesker der bakkede dig op eller måske ikke bakkede dig op, men som var der. Vi er masser der altid har været der. Lis’ hjerne klikker som et gammeldags kasseapparat, ud kommer informationerne, pling, pling, pling. Lis har bedre tal på ens venner end man selv har. Om der er flere eller færre end hun selv kan bryste sig med, og hvor tætte de er. Hvor længe hvem har været gift med hvem, hvem der er ved at gå fra hvem og hvorfor. Hvem der er sur på hvem. Hvem man ikke skal invitere sammen. – Jeg har ikke lyst til at holde fest. – Du burde også invitere Lars. – Lars? Det mener du ikke. — 5 —\nEn fest for Beate.indd 5\n– Hvor længe har du tænkt dig at bære nag? Helt ærligt, er livet ikke for kort til den slags? – Det er i hvert fald for kort til at bruge en formue på en fest jeg ikke vil holde. Beate tager den sidste slurk af den halvlunkne morgente. Resten af den morgenmad hun normalt spiser i sengen i selskab med avisen, står endnu urørt på sin bakke, men Lis er langtfra færdig. – Malene giver dig helt sikkert rabat. Du er hendes gudmor. Hun vil elske at ordne din fødselsdag. Lis’ datters cateringfirma laver mad til filmpremierer og lanceringsparties. Malenes kreative mad hører til Lis’ historier, maden og de syttenårige serveringspiger der arbejder for Malene. Under mindstelønnen, naturligvis, ellers kunne det aldrig løbe rundt. Chancen for at blive klappet bagi af en kendt skuespiller er mindst lige så lokkende som tillæg for ubekvem arbejdstid. Siger Lis. – Jeg har ikke råd til Malenes mad, ikke engang med rabat. – Og ikke noget med at frabede dig taler og sange, halvdelen er løgn, men en gang imellem har man altså brug for at høre hvor fantastisk man er. En halvtredsårsfødselsdag kan man ikke springe over, siger Lis. Medmindre man rejser væk, og så må man alligevel holde et eller andet når man kommer tilbage. Hvis man er syg, er det noget andet. – Du er jo ikke syg, vel. Hvis Beate ikke passer på, kan det her ende i betroelser hvis konsekvenser hun ikke har lyst til at tænke på. – Hvis jeg overhovedet havde penge, ville jeg rejse til Mexico. Huden under hendes tynde skjorte svider og strammer. Om en uge er hun færdig med strålebehandlingen, derefter skal den tynde hud på det der er tilbage af brystet læge. Det drejer sig om veritable brandsår, og det vil tage tid. Ingen sol den første sommer, siger lægerne. Som om hun havde råd til badeferier. Mexico ligger længere væk end på et andet kontinent. – Du kan jo ønske dig en rejse. Så slipper du også for alt det skrammel folk kommer med. Jeg kan stadig ærgre mig over at jeg ikke ønskede mig en rejse. — 6 —\nEn fest for Beate.indd 6\n– Den fik du jo alligevel. – Du kan altså ikke bebrejde mig at Jens gav mig en rejse. Hvis du og Lars stadig havde været gift, ville han have gjort det samme. – Du får mig ikke til at holde fest for at presse penge af folk. – Når du lyder sådan, er det lige før man opgiver. Så, nu ringer min mobil. Jeg ringer i aften. Eller i morgen. Jeg ringer i hvert fald. Lis har lagt på. Årene forandrer ingenting. Beate er faldet i staver i køkkenet, hvor dagens anden kande te står og trækker under sin hætte. Folk er de samme, i værste, eller bedste, fald mere af det samme. Lis er ingen undtagelse. Lis kan ikke vise omsorg uden at det virker som et overgreb. Sådan har det været siden de var elleve år, og man blev veninde med Lis fordi man ikke turde andet. Lis havde magten. Lis kunne myrde en med tavshed, tromle en med taktløshed, Lis bestemte om man var inde eller ude, og man skulle være taknemmelig for at befinde sig på den rigtige side af stregen. Tilhørte man inderkredsen, var det fordi man havde noget attraktivt at tilbyde, som Beates kunstneriske talenter eller Johannes fars flødeskumskager eller Evas konstante regelbrud, eller også var man Lis’ søster Ella og fulgte med som det tynde øl. Uden om deres lille kerne svævede de andre, de anonyme, gennemsnitlige, alt for tilpassede, dem der gik i samme klasse og til spil hos den samme lærer, men som også gik til ridning. Lis var bange for heste. Ridning var det dummeste man kunne bruge sin tid på. Dengang var veninderne det vigtigste, vigtigere end forældre, vigtigere end eventuelle drengebekendtskaber, og de bånd har hverken ægteskaber eller langvarig bortrejse kunnet bryde. Lige bortset fra Eva, den beklagelige undtagelse. Barndomsveninder bliver man ikke skilt fra. Lis er i al sin besværlige dominans en del af det kit der holder Beates liv sammen. Så længe hun husker tilbage har arbejdet været hendes væsentligste tryghed, men et par forestillinger under gennemsnittet har været nok til at ændre billedet. Skilsmissen påvirkede hendes arbejdsindsats, og teatercheferne, der før jagtede hende, lægger nu hovedet på skrå. — 7 —\nEn fest for Beate.indd 7\nJeg skal have dig i tankerne, Beate. Ikke lige til næste sæson, men måske til næste igen. Et let klap på skulderen, et kys på kinden, og så står hun nede på gaden med sin idé og sin velgennemtænkte rollebesætning og ved at det hele kan ende med at blive præsenteret for en kollega som et produkt af teaterchefens egen hjerne, og at hun ikke kan gøre noget for at forhindre det. Tekoppen varmer hendes kolde hænder. Cigaretterne kom ind i billedet igen sammen med skilsmissen, og det er skidt for blodomløbet, der altid har været lidt trægt. Snart vil hun lægge dem på hylden. Ikke lige nu. Lige nu tænder hun en, dagens tredje. Da det stod værst til, røg hun fyrre om dagen. Nu er hun nede på ti. Beate tæller. Tæller tekopper, tæller cigaretter. Tæller sovepiller, tæller dage, tæller timer. Tæller telefonopringninger. Hun har anskaffet en skridttæller og holder nøje regnskab. Når man lever alene og ikke har noget job, må man selv skabe struktur. At tælle er en enkel fremgangsmåde. Cigaretpakkens tømningshastighed, så og så mange skridt til Irma tre gader borte. Så og så mange skridt ned ad trappen og op igen når hun vælger at lade elevatoren stå, hvad hun gør. Stå af bussen to stoppesteder for tidligt når hun skal til strålebehandling. Gå det sidste stykke, det lægger skridt til regnskabet. Hun ved nøjagtigt hvor mange. Trods trætheden, kvalmen og den svidende hud. Alternativet ville være at lægge sig til at dø. Så langt er hun ikke kommet.\nEn fest for Beate.indd 8\nLilith – Vi kører nu. Dunet er han, hans hud ser nyvasket ud. Barnehud. Tatoveringen i nakken gør ingen forskel. Han har ikke rynket på næsen en eneste gang. Kollegaen gemmer sig bag beskyttelsesmasken. Hans øjne har ikke mødt mine. Han kniber dem sammen, øjnene. Kniber næseborene sammen. Bag masken. Ikke den dunede. Han ser mig lige i øjnene. Vi ser hinanden i øjnene, og ikke en bebrejdelse passerer mellem os. Jeg er pårørende. Den nærmeste. Og alligevel er det sket. Alligevel måtte han og kollegaen rykke ud. Trække i beskyttelsesdragterne. Fjerne resterne. Fjerne sporene. Efter forsømmelser og svigt. Mine forsømmelser. Mine svigt. Det bliver ikke sagt. Det ligger i luften. Sammen med stanken. Resterne af Eva fik plads i en dertil indrettet emballage. Kun stanken er tilbage. Et saneringsfirma er bestilt, han gjorde det. Ringede. Mumlede diskret, fulgte mig med øjnene imens. Hans øjne mod min ryg, jeg mærkede dem. Medfølelsen. Mod min ryg. Ved vinduet kan jeg trække vejret. Nu står jeg ved vinduet. Luften er frostkold. Varmen inde fra huset får den til at dirre. Varmen stiger op. Stanken stiger. Den varme stank. Af forrådnelse. Af hengemt, gæret, forrådnet ensomhed. Saneringsfirmaet har lovet at komme så hurtigt som muligt. Hvad det så betyder. Tyrkerduerne flakser med vingerne i ahorntræet, deres kurren ulmer ildevarslende. Snart er det forår. Ahornknopperne er røde og gule, spændte til bristepunktet. Betændte. Huden var bristet, som knopper brister. Ingen fluer på denne årstid. Det skal man være taknemmelig for. Om ikke andet. – Vi kører nu. – Ja. Naboen til venstre står ved sin havelåge da de ruller båren ud. En gammel dame. Jeg husker jeg har set hende sidde på terras— 9 —\nEn fest for Beate.indd 9\nsen og sove med en kat på skødet. Sidste gang jeg var her. Hvor længe det så er siden. En hvid kat, der nu er på vej over den frosne græsplæne og løfter poterne som om den går på gløder. Damen siger noget jeg ikke kan høre. De ruller båren forbi hende uden at svare. Damen ryster på hovedet. Hun drejer hovedet i min retning, men jeg når at glide ind bag gardinet. Da jeg kikker ned igen, er ambulancen forsvundet om hjørnet. Damen er på vej ind i sit hus med katten i favnen. – Nu går vi ind. De vil ikke snakke med os. Hun taler højt. Til sig selv eller til katten. Måske er de begge to døve.\nEn fest for Beate.indd 10\nJohanne Johanne stiller cyklen i stativet. Mandagsmødet må være startet for flere minutter siden, og Lis sætter punktlighed højt. Siden Søren flyttede på kollegium, er Johannes morgener hæsblæsende. Hvis ikke hun vækker ham, kommer han ikke op. Hvis ikke hun cykler forbi med brød, får han ingen morgenmad og sover formiddagen væk. Når måske en forelæsning, måske ikke. Det kan hun ikke have på sin samvittighed. Trafikken er tæt her til morgen. Omvejen omkring kollegiet har taget mindst ti minutter længere end normalt, og Søren lå helt sammenkrøllet under et lagen der trængte til at blive skiftet, og var svær at ruske liv i. – Har du noget kaffe, Søren? – Jeg kan altid låne. I morgen tager hun kaffe med. Måske er det lettere med pulverkaffe. Hun er ikke overbevist om at han kan finde ud af at lave rigtig kaffe. Måske er der ikke noget at sige til at man vil flytte hjemmefra når man er treogtyve. Men det hele var meget lettere da han boede hjemme, og ikke bare lettere. Det føles som en amputation. Som de siger en amputation føles. En af hendes klienter har et amputeret ben efter en landmine i Bosnien. Fantomsmerter hedder det. Det er næsten et halvt år siden Søren flyttede. Alligevel ligger hun stadig vågen om natten og lytter efter hans trin på trappen, som hun altid har gjort. Kommer du ind og siger godnat, Søren. Godnat, mor. Ude fra trappen. Klokken kunne blive både fire og fem, og det skete at han ikke kom hjem før næste formiddag. Så fik hun ikke søvn den nat. Hun tager hans vasketøj, det fik hun ham til at love. Hvorfor skulle Søren spilde sin tid på et møntvaskeri når hun har alt udstyret. En aften om ugen til middag og vask, så kan de også nå — 11 —\nEn fest for Beate.indd 11\nat hygge sig. De spiser mens vaskemaskinen kører, en god, hjemmelavet middag, og Søren ser en film mens hun stryger skjorterne. Når hun er færdig med en skjorte går hun ind til ham, sidder lidt på armlænet med duften af nyvasket i næsen og kommenterer filmen før hun går ud til strygebrættet igen. Hun lejer de film han gerne vil se, Søren foretrækker det Johanne kalder hurtige film, gerne noget med biljagter. Bruce Willis er en af favoritterne. Johanne synes han ser dum ud. Ubegavet på samme måde som bullterriere ser dumme ud, selv om hunde vel generelt er ret kloge. Beate, der må siges at være ekspert, fortæller faktisk at nogle af de bedste skuespillere er lidt dumme i hovedet. At deres intelligens sidder et andet sted, eller hvordan det er. Johanne prøver at glide ubemærket ind på sin plads. Det er ikke så let. Hendes faste plads er ved bordenden ved siden af Lis. Stolen skramler da hun sætter sig, i Lis’ sigende pause. – Undskyld. Johanne mumler noget om trafikken, en lam undskyldning Lis aldrig vil tage for gode varer. På den anden side af bordet sender Sanne hende et solidarisk smil, som hun vogter sig vel for at besvare. – Kan jeg fortsætte? Lis er allerede langt inde i første punkt på dagsordenen. – Nu hvor vi er fuldtallige. Første punkt ligger fast: Lis informerer. Det gælder om at holde ørerne stive. Er der noget man ikke opfatter, holder man mund og spørger en af de andre. Ingen har lyst til at udsætte sig for Lis’ sarkasmer. Johanne prøver så lydløst som muligt at fiske notesblokken frem fra muleposen. Hvis blot hun havde en mere diskret placering, men Lis har insisteret. De signaler Johannes plads ved den almægtiges højre hånd sender ud i organisationen, er næppe udelt positive. I den positive version er hun Lis’ mest betroede medarbejder. De af kollegerne som køber den, bruger Johanne som budbringer af de problemer de ikke tør gå direkte til chefen med. I den grimme udgave er Johanne Lis’ gidsel og spion. Hvilken version de end vælger, holder samtlige kolleger sig gode venner med Johanne, som er kendt for altid at række en hjælpende hånd. De vanskelige klienter, de bimrende gale, aggressive, arbejdssky, de mest utilgængelige etniske minoriteter, dem der har fætter — 12 —\nEn fest for Beate.indd 12\nAli med som tolk fordi forvaltningens budget er brugt op, og fætter Ali er muligvis god til sit eget sprog, men dansk er ikke hans bedste gren. Dem ingen vil have. Alle havner de hos Johanne i den sidste ende. Du er så god til det, Johanne. Kollegerne smigrer og smiler lidt for stort og kommer med wienerbrød til kaffen. Johanne ved hvorfor de siger det. Alligevel kan hun ikke få et nej over sine læber. Knokleriet på forvaltningen er de fælles om, og nogle af kollegerne i Johannes afdeling er det desuden synd for. Sanne hvis søn tager stoffer. Nete hvis mand fandt ud af at hun havde en affære og holder hende vågen med sine bebrejdelser hver nat. Bruno der skal på efterløn om halvandet år og sidder tør som en tvebak mellem sine støvede ringbind og sørger over sit forspildte liv. Johanne kan ikke få det over sit hjerte at sige nej til nogen af dem. Specielt ikke til Bruno. Det føles som en ren tilfældighed at hun og Bruno befinder sig på samme side af skranken. Du er så god til det, Johanne. Det siger de, men det er ikke sådan at hun køber deres løgn. Hun ikke er så god til det at det gør noget. Johanne føler for meget. Det bliver sagt i al offentlighed på møder. Lis siger det, og de andre holder med. Johanne kan sidde og tude sammen med en kone der får tæsk af manden. Hundeøjne kan hun ikke modstå. Konfrontationer er hun overhovedet ikke rustet til at håndtere. Mødet er langt om længe slut, et helt kvarter for sent. En af Johannes rigtigt besværlige klienter sidder ude i ventearealet og er sandsynligvis i færd med at arbejde sig op til et større udbrud. Ethvert forsøg på at snige sig ud uset af Lis er dømt til at mislykkes. – Lige et øjeblik, Johanne. Johanne stopper i flugten med hånden strakt ud mod dørhåndtaget. – Jeg vidste ikke at vi har indført flekstid, Johanne. Hvis trafikken er problemet, må du vel tage hjemmefra i bedre tid. Hvor svært kan det være. Bøje nakken og vente til det går over. Hvis hun indlader sig i diskussion kan der let gå en halv time, og så bliver hele dagen forskudt, og ventetiderne vokser, og klienterne bliver endnu van— 13 —\nEn fest for Beate.indd 13\nskeligere. Det er slemt nok som det er. – Men det var ikke det jeg ville tale med dig om. Beate fylder halvtreds. Beate er en af de personer Johanne beundrer. Allerede i skolen var der lys om Beate, og hun var aldrig ondskabsfuld. Beate kunne aldrig finde på at lange ud efter en i et ubevogtet øjeblik eller undergrave ens selvtillid med bemærkninger. – Hun nægter at fejre det. “Jeg vil ikke holde fest for mig selv”, du kan lige høre hende. Det er den der gamle historie med at hun stod i køkkenet hele natten før sin fyrreårs fødselsdag og blev båret ud sammen med desserten. Det er ti år siden. – Men hvis nu hun har det skidt. – Det er netop når man har det dårligt, man skal holde fest. Tænk bare på den middag jeg holdt for dig efter Palles begravelse. Johanne får stadig ondt i maven ved tanken. Lis og hendes søster Ella kom op og skændes allerede ved forretten. Eva var hjemme fra Spanien og var fuld da hun kom, og insisterede på at de skulle skåle for absent friends og mente stakkels Palle. Lis’ nabo, en ældre dame der lignede en plukket høne, talte hele aftenen om hvor svært det var at leve for enkepensionen. Beate var det eneste normale indslag. – Vil hun ikke selv, må vi andre gøre det. “De gamle piger holder fest for Beate”, ikke? Vi må lave noget smart med indbydelsen, Malene kender et sted, hvor de laminerer. Når Lis bruger ordet “vi”, betyder det ekstra arbejde oven i det der allerede føles som for meget. I sit stille sind har Johanne allerede inddraget kaffepausen, hvor hun og Sanne ellers skulle opdatere på endnu en af de håbløse klienter Johanne har overtaget. Første punkt på Lis’ liste er en foreløbig gæsteliste. – Jamen, hvis hun nu ikke vil have nogen fest. Johanne bider sig i læben. Klokken er allerede halv. Hvorfor kan hun ikke bare gøre som der bliver sagt. – Det handler ikke om det. Det handler om at hun ikke selv gider. – Jeg ved ikke hvem der skal med. Jeg kender ingen teaterfolk. — 14 —\nEn fest for Beate.indd 14\nLis’ telefon når at spille fire toner af Toreadormarchen før den bliver slået fra. – Ring til hende og få en liste, hvor svært kan det være. Jeg ved ikke hvorfor du altid skal være så hjælpeløs. Johanne opgiver at komme med flere indvendinger. Hun sejler viljeløst rundt, en klat smeltende smør på en stegepande, mens Lis remser op. Listen med opgaver Lis lige kommer i tanker om er to sider lang da Johanne omsider spurter af sted for at hente sin klient. Noget af det må hun prøve at nå i aften, selv om det er ugens Søren-dag og hun har lovet ham klar suppe med boller. Hendes egen, hjemmelavede, ikke noget pjask fra supermarkedets frysedisk med kødboller der smager af kemikalier. Hun kan sikkert nå et par samtaler fra køkkentelefonen under filmen hvis der ikke er for mange skjorter, men nogle mennesker er sarte med hvor sent man kan ringe, og det er ubehageligt hvis nogen bliver sur. Klienten er endnu mere opkogt end normalt. Konen er manisk, ville Lis have sagt, og oven i det hele har hun medbragt sine to småpiger der skulle have været tvangsanbragt for flere måneder siden, hvis det ikke lige var fordi der ikke er penge til en plejefamilie. Nu sidder de på hver sin stol i det overfyldte venteareal og stirrer illusionsløst på Johanne med deres små forkølelsesøjne. Hvornår nogen sidst tørrede deres snotnæser er ikke godt at vide, og Johanne må ty til et af sine egne lommetørklæder, og måske bliver hun smittet, og hun har ikke tid til at være syg. Johanne bruger det næste kvarter på at få sendt den opkogte af sted med en aftale om et nyt møde fjorten dage senere og besked på at opsøge sin læge. Medicinsk behandling er indledt, skriver hun i journalen, og Sonja der skal have penge til en ny fortand i stedet for den manden slog ud, har allerede ventet i tyve minutter. Hvis hun også dropper frokostpausen, har hun måske en chance.\nEn fest for Beate.indd 15\nLilith Det er formiddag. Villavejen ligger øde. Folk er på arbejde. I det her kvarter går man ikke hjemme. Undtagelsen er damer med formue og for længst afdragede lån. Fra jeg stod ved hoveddøren sammen med politiet er der gået hvor meget, tre timer, måske. Hvis nogen fortalte mig det var en måned siden eller sidste år, ville jeg tro dem. En nabo slog alarm. Måske damen med katten. Måske en anden. Grundene er store der i kvarteret. Hækkene er høje. Vil man være i fred får man lov til det. Men folk er også nysgerrige. Eva må have haft vaner. Synlige vaner, hørlige vaner. Klirrende poser på vej fra supermarkedet, en gang om dagen, måske mere. På vej fra, ikke til. De tomme flasker er der stadig. Overalt. I alle rum. Ham med masken sparkede dem til side, før de rullede båren ud. Når vaner forandres eller ligefrem ophører, reagerer folk. Nogen reagerer. I dette tilfælde ringede nogen til politiet, eller til de sociale myndigheder, hvad det nu var. Som ringede til mig. Tidligt i morges. Eller tidligt, det føltes i hvert fald som om jeg lige var faldet i søvn. Det meste af natten havde jeg arbejdet i atelieret. På hjemvejen ringede jeg på hos en fyr der bor i nærheden. En jeg har mødt på et job. Han ved hvad jeg kommer for. Det virker nærmest som om han er beæret. Hvis han er alene, lukker han mig ind. Ikke så meget snak. Få løst spændingerne i kroppen op. Ud ad døren igen i en fart. Hjem og sove. Nu står jeg her med blæksmag i munden. Hidkaldt af en mandsstemme. Ordene “nærmeste pårørende”, udtalt med mandlig autoritet. Din mor. Vi vil bede dig. Hun er ikke min mor. Er du ikke, og mit navn, er du ikke, det står ellers her. Telefonnummeret. Nærmeste pårørende. Det står der, uimodsigeligt. På et eller andet stykke papir, måske fra en skadestue. Eller et hospital hvor hun har været indlagt efter en af sine ture. Det er meningsløst at benægte det. Fremmede myndighedspersoner — 16 —\nEn fest for Beate.indd 16\ninvolverer man ikke i de mere subtile problemstillinger. Som hvad en mor er. Som hvem der er mor til hvem. Fremmede myndighedspersoner får under alle omstændigheder det sidste ord. Nu står jeg så her. Eller rettere, nu går jeg her. Fra rum til rum, fra åbent vindue til åbent vindue. En tom snapseflaske støder mod min fod. Snaps var det stadigvæk. Meget af det. Det begyndte længe før jeg forsvandt ud af hendes billede. Eller hun ud af mit. Hvis hun nogensinde gjorde det. Vinduerne står på vid gab. Jeg har tændt den næstsidste cigaret fra den pakke jeg nåede at stoppe i lommen. Ikke fordi det hjælper særlig meget. Hoveddøren holder jeg lukket. Jeg vil selv bestemme hvem der kommer over tærskelen. Jeg kunne have givet Falckmanden mit mobilnummer. Nu er jeg nødt til at blive her til saneringsfirmaet dukker op. Ved et åbent vindue. I haven eller på terrassen er jeg for udsat. Falckmanden tilbød mig en maske. Jeg tog den ikke. Jeg har ikke kastet op. I levende live kunne jeg brække mig over hende. Som død ikke engang det. Jeg kan høre nogen klapre med brevsprækken. Det var svært at få døren op for det bjerg af reklamer der lå på gulvet i hallen. Hvordan tænker man når man bliver ved med at stoppe glittet papir ind gennem sådan en brevsprække. Rent bortset fra alle ugeaviserne. Gratisaviser. Hver dag, uge efter uge. Hvordan kan man bare blive ved. Det må have drejet sig om få dage før tryksagerne arbejdede sig ud igen og havnede på måtten udenfor. Et voksende bjerg. Ville buddet overhovedet have reageret. Jeg tvivler stærkt. Hvorfor involvere sig hvis man er på akkord. Et vist antal reklamer i et vist antal brevsprækker. Udbetaling ved kasse 1. Jeg har haft mange lortejobs, men så meget på røven har jeg ikke været. Så meget på røven kommer jeg aldrig. Nu arver jeg hende. Aktierne i familiefirmaet. Huset. Men hvem vil købe sådan et hus. En sarkofag. Folks jordiske rester bliver sendt over landegrænser i blykister. Folk har forsikringer der dækker den slags. Tilbageførsel til oprindelseslandet. Den fædrene jord. Eva havde ingen. Fædrene jord. Lige så lidt som jeg har det. Hjem var den mand hun lige nu var sammen med. Hjem var der hvor bankoverførsler nåede hende. Det her hus var et forsøg på det modsatte. Det — 17 —\nEn fest for Beate.indd 17\nvar lige så foreløbigt som alt andet. Jeg delte det aldrig med hende. Jeg delte ingenting med hende i de år hun nåede at bo her. Fem år er det vel. Før det delte jeg definitivt for meget. Huset havde tilhørt en ugift moster, hun arvede det. Alle mosterens ting. De står der stadig. Et sted under flaskerne. Et sted under hendes øvrige efterladenskaber. De pelsforede støvler med årringe af salt, stiletterne fra Ferragamo, hun vidste alt om mærker. En hæl er knækket, farvel Ferragamo. En rem revet af, farvel Charles Jourdan. Mine Ferragamo, min Gaultier, min Versace. Hun omtalte dem som gamle venner. Undertøjet fra Lejaby. Sjalerne hun havde købt i Indien, de hullede cashmeresweatre. Silkebluserne med ringe under armene og pletter på forsiden. Designertaskerne, Prada, Hermès, en mindre formue værd hvis ikke hun havde behandlet dem så svinagtigt. Vintage er på mode. Årgangsvine ligger nogle år tilbage i tiden for hendes vedkommende. Årgangstøj. Evas gamle kluns var eftertragtet af syttenårige. Nu er det for sent. Uden for saneringsfirmaets kompetence. En lang nederdel i blomstret silkechiffon med en rift i ligger i badekarret. Hvis Eva havde en sjæl må den have set sådan ud. En blomstret chiffonsjæl som jeg tager et billede af. Mit mindste kamera har jeg altid i lommen. Resten af udstyret befinder sig i atelieret. Hvis man kan kalde det loftsrum jeg har råd til at betale et atelier. Galvaniseringsfirmaet i underetagen udsender krasse lugte. Min lugtesans har sikkert taget skade. Det kan have sine fordele. Resten af udstyret. Hvorfor tænker jeg på kameraer. Ikke engang jeg kunne vel finde på at filme min mor der har ligget død i en måned i 25 graders varme. Ikke engang jeg. Eller kunne jeg. Det er ikke udelukket. Det ville have været et chok for den dunede. Ville have sat en stopper for medfølelsen. Hvad jeg så skulle bruge den til. Medfølelsen sad i øjnene. Hvad ville der være sket, hvis vi havde været alene uden kollegaen med de nedslagne øjne. Ville han have sluttet mig i sin favn, have klappet min ryg, forsøgt at trøste mig, og i så fald for hvad. Hvad ved jeg om hvad der rører — 18 —\nEn fest for Beate.indd 18\nsig i sådan en mands hoved. Hvad ved jeg overhovedet om hvad der rører sig i nogens hoved. Folk taler til mig, de bruger ord, men ordene hænger sjældent sammen med det jeg ser dem gøre. Ser dem tænke. Overfladen er budskabet. Leder man efter det gemmer det sig mellem underste øjenlåg og kindbenets underside. Det er det man skal lære sig at aflæse. Hvis man er interesseret.\nEn fest for Beate.indd 19\nLis Trafikken er gudskelov ikke alt for hysterisk da Lis omsider kommer af sted til sit møde. Lis lader ikke sine omgivelser vente. Det vidner simpelthen om manglende respekt at spilde folks tid på den måde, og hvorfor det overhovedet skal være et problem at få medarbejderne til at møde til tiden er hende en gåde. Når Johanne, som alle ved er hendes veninde, kommer for sent til møder, bliver det desuden en slags norm for hvad man mener man kan tillade sig, og når Johannes klienter sidder og skummer i ventearealet fordi hun bruger for meget tid på hver enkelt, sender det også helt forkerte signaler. – Altså, Johanne. Lis har gentaget det til kvalmepunktet. – De har deres rettigheder, du har dine retningslinjer, hvor svært kan det være. Vi er kommunalt ansatte, Johanne. Ikke slumsøstre. Forvaltningen er omgivet af en aura af effektivitet. Skæres bevillingerne ned, tilpasser man sig, og hvorfor bruge kræfter på at jamre over det man alligevel ikke kan gøre noget ved. Om der er penge nok er hverken hendes eller medarbejdernes ansvar. Deres ansvar er at få det bedst mulige ud af de foreliggende omstændigheder. Brokker klienterne sig, og det gør de, det ved Lis skønt praktisk sagsbehandling ikke længere er hendes bord, er det bare at ryste det af sig. En gang imellem koger gryden naturligvis over, og en af sagsbehandlerne får et par på skrinet. En beklagelig omkostning, men ikke andet end hvad man kan forvente i et samfundsklima hvor alle hele tiden pukker på rettigheder mens færre og færre taler om pligter. Lis får grøn bølge hele vejen. Præcis klokken ti ringer hun på socialudvalgsformandens dørklokke. Et halvt minut senere sidder hun i hans sofa. Udsigten fra sofaen ligner hendes egen derhjemme, helt ned til teakmøblerne i udestuen. Lige nu er de klappet sammen og læner sig mod endevæggen, men snart er det tid at rulle varmelamperne i stilling, tænde for kuglegrillen og starte en ny sæson. Formanden driver en velrenommeret herreekviperingsforretning og har — 20 —\nEn fest for Beate.indd 20\nværet Lis’ politiske chef i to valgperioder. Hun kunne ikke ønske sig nogen bedre. Lis har været på et kursus hvor hun blev bedt om at vælge en metafor for sit lederskab, og det der faldt hende ind, var “borgfrue”. Socialudvalgsformanden med den runde mave og talentet for at præstere et kundevenligt smil ved enhver lejlighed, er den ideelle borgherre. Ingen formuleringer skal tænkes igennem på forhånd, de taler samme sprog. Ikke fordi de nogen sinde diskuterer holdninger, det er noget instinktivt, som i et gammelt ægteskab. Socialudvalgsformandens kone byder på kaffe og småkager før hun siver af sted til sit deltidsjob i herremagasinet. Naturligvis ville det have været lettere at mødes på Lis’ kontor, men visse møder har bedst af at der ikke er for mange vidner. Personalet har besynderligt nok aldrig for travlt til at sladre, og som chef er hun udsat. Det ved hun fra Johanne, der under et vist pres forsyner hende med oplysninger om hvordan snakken går kollegerne imellem. Lis og formanden er kommet langt i arbejdet med at finpudse detaljerne i den nye organisation. Dagens træf handler om personaleplanen, og nabokommunens souschef, der satser på det hun tror er en vindende hest, har forsynet Lis med den nødvendige ammunition. Alle løfter om at ingen skal fyres er naturligvis den rene romantik i lyset af de økonomiske realiteter, og Lis og formanden går ud fra som en selvfølge at den der har kræfter og kompetence til at skære i dødkødet, vil være det oplagte valg. Konkurrenten fra nabokommunen, en yngre mand der lufter sine politisk korrekte synspunkter i tide og utide, burde ikke have en chance. Formiddagen går med at producere den liste der skiller dem der gør nytte for lønnen fra dem der ikke gør det, og udvalgsformanden har som sædvanlig kun ros tilovers for hendes skarpe analyser og saglige argumenter, lige bortset fra et enkelt tilfælde. Socialudvalgsformanden har et blødt punkt når det gælder Bruno, der har tjent forvaltningen i noget der ligner en menneskealder, og det får han så lov til at vride sig lidt over. I praksis ændrer det ingenting. Ikke engang en socialforvaltning er nogen social institution, et argument som også formanden må bøje sig for. – Lige en lille ting. Socialudvalgsformanden har rejst sig fra — 21 —\nEn fest for Beate.indd 21\nstolen og strækker diskret rygmusklerne mens Lis lægger den færdige liste med de røde og grønne markeringer ned i tasken. – Kommunaldirektøren har sat en medarbejdertilfredshedsundersøgelse i gang. For at optimere beslutningsgrundlaget ved jobfordelingen, siger han. De ord de bruger. Det lyder som om man smider en masse penge ud på at finde ud af det man ved i forvejen. Udvalgsformanden er blevet stående med hånden på dørhåndtaget. – Men hvad kan en mand gøre? Socialudvalgsformanden bruger den slags udtryk, Lis har vænnet sig til dem. Hvad kan en mand gøre. Træerne vokser ikke ind i himlen. Ledsaget af en lille beklagende gestus der røber hans fortid som ekspedient. – Det er kommunaldirektøren jo i sin gode ret til. Lis har fået frakken på og er klar til afgang. – Selv om jeg aldrig har fattet hvorfor medarbejdere skulle være de rette til at bedømme en chefs kvaliteter. Kommunaldirektøren, der blev ansat for mindre end et år siden, har allerede smidt en bedrøvelig masse penge fra kommunens stramme budget ud på horder af konsulenter og snesevis af seminarer. Lis har selv været en utålmodig deltager i et par stykker, hvor hun og kollegerne skulle sidde i grupper og spille begejstrede for tanken om at “arbejdsglæde” skulle udnævnes til at være en af kommunens kerneværdier. Hun og socialudvalgsformanden forenes som så ofte før i en samstemmig hovedrysten, men trods alt følger en lille uro med hende ned ad havegangen, en uro hun placerer på den hylde i sit velorganiserede hoved hvor projekter der kræver nærmere overvejelse og strategisk tænkning, ligger og venter på at det bliver aktuelt at tage fat på dem. Årene som chef har lært hende at spare på krudtet når det gælder problemer der endnu ikke er behandlingskrævende, og koncentrere sig om det nærmeste krav, som lige nu er at sno sig igennem trafikken på vej til faderens plejehjem. Det er ganske vist ikke torsdag som er hendes faste besøgsdag, men hun risikerer næppe at kollidere med sin søster. Ella har alt for travlt med at dyrke sin hypokondri hos diverse terapeuter til at besøge deres fælles ophav mere end en sjælden gang, noget Lis — 22 —\nEn fest for Beate.indd 22\naldrig forsømmer at påpege, men som hun inderst inde er ganske godt tilfreds med. Timerne på plejehjemmet er en slags helle midt i hverdagens krav. Faderen kræver ingenting, hun giver ham blot de ting hun ser han har brug for, en serviet til savlet, et glas saftevand. På den umagelige besøgsstol i det trange værelse har hun helle, og måske er det det nærmeste hun er kommet sin far i sit halvtredsårige liv. Når hun lægger sine små og store succeser for faderens fødder, med samme stolthed som faderens nu hedengangne setter afleverede en fasan, har hun monopol på at være hans dygtige datter. I dag bliver temaet naturligt nok det vellykkede møde med formanden. Andre gange har det været Jens’ ridderkors eller Malenes catering eller Johan, der ikke blot bærer faderens navn, men er noget af et forretningsgeni trods sin unge alder. Johan blev hængende i Australien på sin vej jorden rundt og tjener store penge på at sælge surfboards. Lis tvivler på at faderen ved hvad et surfboard er, og hun kan heller ikke påstå at han nogen sinde virkelig har interesseret sig for sine børnebørn, men børnene er én af de ting hun har frem for Ella. Et par vellykkede børn, som desuden repræsenterer slægtens fortsættelse, tæller når alt kommer til alt mere end at tale tre sprog perfekt og have været god til noget så besynderligt som hockey engang i en fjern fortid. Hun parkerer bilen og tænder for sin mobiltelefon. Johanne har sendt en sms og vil have Evas telefonnummer, der altid har været hemmeligt, og skønt Lis ikke har brugt det i nogle år, er nummeret fast forankret i hendes klæbehjerne. Eva kommer de ikke udenom. Lis har diskuteret det med sig selv og er kommet frem til at hun i det mindste skal have tilbuddet, om ikke andet så for at opretholde billedet af at venindekredsen stadig er intakt. Ved selve festen kan Johanne fungere som vagthund og i værste fald få Eva sendt hjem i en taxa. Lis besvarer sms’en mens hun skrår over parkeringspladsen. Hun overvejer et kort øjeblik en kontrolopringning til Johanne. Johanne når sjældent det normale mennesker når på den samme tid, og der plejer at være god grund til at holde hende i ørerne. Nu får hun så chancen for at vise hvad hun dur til uden Lis’ indblanding. — 23 —\nEn fest for Beate.indd 23\nEn fest for Beate af Lis Vibeke Kristensen 9788770532266\n— 5 — — 6 — — 7 — — 8 — — 9 — — 10 — — 11 — — 12 — — 13 — — 14 — — 15 — — 16 — — 17 — — 18 — sig i sådan en mands hoved. Hvad ved jeg overho...


Den polske ministerpræsident sænker “Adelaide” | Mr. East\nDen polske ministerpræsident sænker “Adelaide”\nIllustrationsfoto: Navy NewsStand Home\nPolen: Polens præsident Andrzej Duda og forsvarsminister Mariusz Blaszczak skulle under deres rejse til Australien og New Zealand underskrive en foreløbig aftale om køb af to brugte australske fregatter af klassen “Adelaide” til en pris på omkring 2 mia zloty (ca. 3 mia. d.kr.), men købet er ikke blivet til noget, skriver det polske dagblad “Gazeta Wyborcza”.\nPremierminister Mateusz Morawiecki har slet og ret nedlagt veto mod ordren. En afgørende årsag hertil er hård modstand fra de polske skibsværfter og fra bestemte ministre. Polske skibsværfter vil selv have ordren, og visse ministre og også regeringen som sådan ønsker opbygget en stærk selvstændig våbenindustri omkring Den Polske Rustningsgruppe (“PGZ”).\nPolen har tidligere uventet droppet køb af militærhelikoptere i Frankrig. Vetoet bragte præsidenten og forsvarsministeren i en yderst “vanskelig situation” i Australien.\nMeningerne i Polen om købet af de to fregatter er delte. Tilhængere mener at fregatterne godt kan bruges trods deres alder, forudsat de moderniseres og at jagerfly kan lande på skibene. Modstanderne mener, at fregatternes størrelse skaber problemer for sejlads i Østersøen.\nDet er ikke første gang der er alvorlige samarbejdsproblemer mellem præsident Duda og ministerpræsident Morawiecki. Helt galt stod det til under den tidligere forsvarsminister Antoni Macierewicz. Sagen om fregatterne viser, at problemerne langt fra er blevet løst\nNewer PostUngarn dropper kontroversiel udsultning af asylansøgere\nOlder PostUkrainerne redder polske forsikringsordninger


Lemvig - Plakat af bykort | Køb billige byplakater på IMAGI.DK\nVores Lemvig plakat er en del af kollektionen “byplakater” fra Imagi. Den personlige og unikke plakat med bykort over Lemvig er en illustration over byen og dens veje og gader.\nPlakaten med Lemvig er den perfekte plakat til personer som bor i byen. Samtidig er plakaten med Lemvig også populær hvis du lige er flyttet til byen. Kombinér eventuelt Lemvig-plakaten med en plakat fra din hjemby, studieby eller bare din drømmeby. Imagi har over 150 byplakater fra danske byer. De billige og moderne plakater med kort over danske byer, giver hjemmet et helt nyt udtryk.\nDa alle vores by plakater er designet med et minimalistisk design, vil plakaterne passe ind i enhver form for boligindretning; alt fra en rå retro stil, til en mere minimalistisk stil. Køb Lemvig plakaten online i dag, og gør hjemmet personligt igen.\nLemvig - Plakat af bykort


Banedanmark underskriver kontrakt om nyt kontrolcenter i Fredericia - Transporttidende\nBanedanmark underskriver kontrakt om nyt kontrolcenter i Fredericia\nBanedanmark har netop skrevet kontrakt med Hansson & Knudsen A/S om at bygge det andet af to kontrolcentre, der i fremtiden skal styre landets togtrafik.\nDet bliver det danske entreprenørselskab Hansson & Knudsen A/S, der skal bygge Banedanmarks nye kontrolcenter i Fredericia. Første spadestik tages i november, og i efteråret 2015 skal bygningen stå klar. De første medarbejdere forventes at flytte ind i 2016.\nKontrolcenteret bliver en vigtig brik i jernbanens kommende signalprogram og indrettes i tæt samarbejde med leverandøren af det nye signalsystem i Vestdanmark – Thales Balfour-Beatty.\n-Hansson & Knudsen gav det konkurrencemæssigt bedste tilbud, og vi glæder os til samarbejdet, siger Morten Søndergaard, programdirektør i Banedanmarks Signalprogram.\nFra det nye kontrolcenter skal Banedanmarks medarbejdere styre og overvåge den vestlige del af landets togtrafik i takt med at det nye signalsystem på jernbanen tages i brug. Det nye signalsystem vil bidrage til at forbedre togenes rettidighed væsentligt og være med til at fordoble jernbanens transportkapacitet.\nOgså nyt center i Øst\nUdover det nye kontrolcenter i Fredericia, er der også ved at blive bygget et nyt kontrolcenter i København til styringen af trafikken i Østdanmark. Her har Banedanmark for nylig indgået aftale med KPC Byg A/S om at færdiggøre byggeriet, efter E. Pihl og Søn i august gik konkurs.


Kontrollér jævnligt dine blodsukkerniveauer. Det er især vigtigt, hvis du også bruger et sulfonylurea-produkt.\nMeget almindelige bivirkninger (kan forekomme hos flere end 1 bruger ud af 10):\nhypoglykæmi lavt blodsukker) ved indtagelse sammen med et lægemiddel, der indeholder et sulfonylurinstof\nHvis dette lægemiddel bruges samtidig med medicin, som indeholder et sulfonylurea, kan der opstå episoder med lavt blodsukker (hypoglykæmi, som oftest er let til moderat). Dosis af sulfonylurea-medicinen skal muligvis nedsættes, mens du bruger dette lægemiddel. Tegnene og symptomerne på lavt blodsukker kan være hovedpine, døsighed, svækkelse, svimmelhed, forvirring, irritabilitet, sult, hurtig hjerterytme, øget svedafsondring og en følelse af nervøsitet. Din læge bør fortælle dig, hvordan et lavt blodsukkerniveau skal behandles.\nAlmindelige bivirkninger (kan forekomme hos 1 bruger ud af 10):


Cema - Cema kugleleje 12x28x8 - Keramisk fra Cema - cykeludstyr med prisgaranti\nCema - Cema kugleleje 12x28x8 - Keramisk har i flere år været på toplisten over cykeldele. Lukkede kuglelejer er kategorien fra øverste hylde som mange vælger at købe fra. Cykelpartner tilbyder bl.a. fri fragt hvis du køber for mere end kr. 299. Produktet du ser på her er med 365 dages returret godt sikret mod fortrydelse af dig køb. Har du svært ved at finde det rigtige cykeludstyr, kan du gøre som andre før dig og købe produktet lige her, og så kan du glæde dig over at have fundet det her. Her i shoppen får du oven i hatten også prisgaranti på Cema - Cema kugleleje 12x28x8 - Keramisk fra det anerkendte mærke Cema, som du har set i cykelsportens verden. Når du får dit motionskick på din cykel, er det vigtigt at huske at indtage væske undevejs. Din drikkedunk kan du fylde med smagen af blåbær gennem energidrik.\nCema - Cema kugleleje 12x28x8 - Keramisk er klar til dig her i shoppen. Du finder den i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Lukkede kuglelejer. Du får oven i købet hele 365 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Cema - Cema kugleleje 12x28x8 - Keramisk i webshoppen Cykelpartner, der altid har et stort udvalg af populære varer. Her i online shoppens kæmpe udvalg finder du noget for alle, og der er det oplagte valg den vare du kigger på lige nu. Når du handler online sparer du penge- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøbes der ind i en webshop, er betingelserne lidt gunstigere, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, på tværs af forskellige webshops. Det er let i dag at sammenligne priser - du kan gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.


Politi skal hjælpe ofre med at fjerne krænkende materiale - Avisen.dk\nPoliti skal hjælpe ofre med at fjerne krænkende materiale\nOfre kan fremover give politiet lov til, at politiet kontakter sider for at få fjernet krænkende materiale.\nPolitiet skal være bedre til at hjælpe ofre i sager om digitale sexkrænkelser. Derfor får landets politikredse nu en ny vejledning.\nMed vejledningen får politiet til opgave at hjælpe ofret med at få kontakt til internetsider, hvor det krænkende indhold ligger.\nClaus Birkelyng, leder af Rigspolitiets Nationale Cyber Crime Center (NC3), fortæller, at den tidligere vejledning fra 2007 blev kritiseret for, at ofrene selv skulle kontakte sociale medier og hjemmesider, hvor der kunne ligge krænkende materiale.\nMen det er lavet om nu.\n- Det, vi har ændret, er, at den forurettede kan give os samtykke til, at vi som politi kan rette henvendelse til Facebook og lignede og bede om at få det fjernet, siger han.\nHan understreger dog, at politiet ikke har uanede muligheder for at få fjernet indhold.\n- Vi kan stadig ikke som politimyndighed pålægge nogen i et fremmed land at fjerne noget, uden at det kræver en international retsanmodning.\n- Men nu gør vi det på den måde, at den forurettede underskriver en erklæring om, at han eller hun beder dansk politi om hjælp til at få det fjernet, siger han.\nForuden hjælp til at få fjernet indhold får ofre også fremover en kontaktperson hos politiet, når de anmelder en digital sexkrænkelse. Kontaktpersonen skal hjælpe og støtte ofret.\nDen skal også sørge for hurtigere sikring af beviser.\nVejledningen kommer, efter at Umbrellasagen, som politiet har døbt den, har sat fokus på digitale sexkrænkelser. I sagen, der kom frem i januar, er flere end 1000 unge sigtet for at have delt sexvideoer med to 15-årige.\nHelle Hald, der er bistandsadvokat for en af de forurettede i Umbrellasagen hilser de nye retningslinjer velkommen.\n- Ofrene har mest af alt ønsket, at det stopper. De har selvfølgelig også ønsket, at nogen bliver stillet til ansvar. Men det væsentligste har været, at det skulle stoppe.\n- Der har det været min erfaring, at politiet har gået lidt rundt om sig selv - hverken haft tiden, ressourcerne eller evnerne til at få det stoppet, siger hun.\nMen der skal mere til end de nye retningslinjer, fortæller hun. Det påpeger Miriam Michaelsen også. Hun er formand for foreningen Digitalt Ansvar og ligeledes bistandsadokvat i Umbrella-sagen.\n- Digitale sexkrænkelser er en ny form for kriminalitet. Det er ikke en form for sager, som man kan forvente, at politibetjente bare kan begynde at tage. Det kræver uddannelse, prioritering og ressourcer, siger hun.


Hjem / Vaskemaskine / Smeg vaskemaskine LBI147 (hvid)\nSmeg vaskemaskine LBI147 (hvid)\nSmeg vaskemaskine LBI147 (hvid) Varefakta\nNavn: Smeg vaskemaskine LBI147 (hvid)\nMange leder efter den billigste Smeg vaskemaskine LBI147 (hvid) på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Smeg vaskemaskine LBI147 (hvid) for kun kr. 10895.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nSmeg vaskemaskine LBI147 (hvid) er blant de hårde hvidevarer\nHårde hvidevarer tager sig af mange opgaver i hjemmets faste rammer. Som oftest er de hårde hvidevarer, vi tænker på fx de luksuriøse vinkøleskabe og fancy køkkenmaskiner. Og denne hjemmeside giver dig en bred vifte af en bred præsentation af de bedste mærker indenfor hårde hvidevarer der stilmæssigt passer ind i dit hjem. Så køb nu, og få leveret Smeg vaskemaskine LBI147 (hvid) direkte til din adresse uden bøvl. Jeg vil vædde med, at du bliver glad for en ny Smeg vaskemaskine LBI147 (hvid), der assisterer i de ofte lidt trivielle opgaver.\nSmeg vaskemaskine LBI147 (hvid) kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i den altid eftertragtede varekategori Vaskemaskine. Vidste du, at du også får lovpligtige 14 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Smeg vaskemaskine LBI147 (hvid) i webshoppen Elgiganten, der har forstået at dække hele Danmark med de helt rigtige varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, og der kan klikkes køb på denne vare. Købes der ind i online webshops er priserne bedre- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nSmeg vaskemaskine LBI147 (hvid) kun kr. 10895.00\nHusk at når du køber varer i webshops, er betingelserne lidt gunstigere, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. efter du har foretaget dit køb på nettet, en del shops efterhånden giver endnu mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n89 reviews for Smeg vaskemaskine LBI147 (hvid)\nVær den første til at anmelde “Smeg vaskemaskine LBI147 (hvid)” Annuller svar


Findes der pilgrimsruter til motorcyklister? - Pilgrimsvandring.dk\nJeg ved godt, at i middelalderen benyttede man tidens transportmidler på sin pilgrimsfærd, men en del af den moderne pilgrimsvandrings idé er blandt andet "at stå af ræset", svarer Finn Buhl, der er formand for Roskilde Pilgrimsforening\nFindes der pilgrimsture for motorcyklister i Danmark?\nEller kan I hjælpe med at finde/oprette sådanne?\nKære Mona Kaldahl\nTil spørgsmålet om der findes en pilgrimsrute for motorcykler, kan jeg svare klart "nej".\nMan kan cykle på Hærvejen, og man kan cykle på Caminoen i Spanien, ja, på alle caminoerne, for der er mange.\nMen hvorfor køre på motorcykel?\nJeg ved godt, at i middelalderen benyttede man tidens transportmidler på sin pilgrimsfærd. Således red adelige eller kørte i hestevogn, mens håndværkere, bønder, munke og nonner gik.\nSåledes er skikken med "at gå pilgrimsvandring" opstået, fordi langt de fleste gik, og som noget særligt kunne selv adelige og kongelige, som bod, påbydes at gå, undertiden på nøgne fødder. (Så kunne de lære det!)\nEn del af den moderne pilgrimsvandrings idé er blandt andet "at stå af ræset" og komme ned i tempo. Det kommer man næppe på en motorcykel. Læs eksempelvis mine artikler om "langsomhed", enkelthed" og "ubekymrethed".\nMen jeg skal ikke "gøre mig hellig" på andres bekostning. Hvis du gerne vil køre en pilgrimsfærd på motorcykel, synes jeg, du skal gøre det. Find på et autokort de veje, som fører eksempelvis til Roskilde Domkirke, Ringsted Domkirke, Knud Lavards Kirkeruin, Ribe Domkirke eller Viborg Domkirke, hvis vi taler om Danmark.\nTaler vi om udlandet så find ligeledes vejene på et autokort over Europa, og følg dem til enten Santiago de Compostela, Lourdes, Assisi eller Rom.\nJeg er sikker på, du får en god tur, og hvis målet mest er "at nå frem", så er en motorcykel såmænd lige så god som "Apostlenes heste".\nRigtig god pilgrimsfærd.\nRoskilde Domkirke er blevet restaureret. Foto: Malene Korsgaard Lauritsen


Skifteretten har erklæret BIOS konkurs // Region Syddanmark\nForside Presse og nyheder Pressemeddelelser Arkiv for pressemeddelelser Pressemeddelelser 2016 Juli 2016 Skifteretten har erklæret BIOS konkurs\nSkifteretten i Odense har efter et møde i dag erklæret ambulanceselskabet BIOS konkurs.\nRegion Syddanmark valgte mandag at indgive en konkursbegæring mod ambulanceselskabet BIOS, og i dag har Skifteretten i Odense valgt at følge regionens begæring og har erklæret BIOS konkurs.\nSkifteretten har derfor udstedt et konkursdekret. Skifteretten har udpeget to kuratorer - det bliver henholdsvis Jan Bruun Jørgensen fra advokatfirmaet Andersen Partners og Henrik Selchau Poulsen, Bruun & Hjejle.\nFor at holde ambulancerne kørende i de områder af Region Syddanmark, som BIOS har dækket, er Region Syddanmark nu i dialog med kurator om at kurator viderefører ambulancedriften som hidtil. Videreførslen af ambulancedriften sker for regionens regning.\n- Vores første prioritet er at holde ambulancerne kørende i denne overgangsfase. Efter aftale med kurator vil vi senere i dag holde møder med ledere og tillidsrepræsentanter i BIOS, så vi kan komme i direkte dialog med dem om, hvordan vi håndterer denne vanskelige situation. I morgen og på fredag vil der blive inviteret til møder med alle medarbejdere.\nLeder-mødet bliver holdt kl. 17.00 i Kolding i dag – og en time senere er tillidsrepræsentanterne inviteret til møde samme sted.\nRegionen vil selv stå for ambulancedriften\nEt stort flertal i regionsrådet besluttede i går, at Region Syddanmark vil hjemtage ambulancedriften og etablere en permanent regional drift af ambulancetjeneste på Fyn, i Sydvestjylland og i Sønderjylland. Responce vil fortsat køre ambulancerne i Trekantområdet.\nFørste skridt i denne proces er, at Region Syddanmark nu vil gå i forhandlinger med kurator om, hvordan denne overdragelse kan finde sted.\nLøn til redderne i juli\nOmkring løn til redderne er regionen i dialog med kurator om, at kurator anmoder Lønmodtagernes Garantifond om en straksudbetaling af juli-lønnen. Fonden kan muligvis ikke nå at gennemføre en udbetaling inden udgangen af måneden. Hvis det er tilfældet, vil regionen arbejde på en løsning, hvor kurator i stedet forudbetaler acontoløn for august inden udgangen af juli.\nDer er etableret en hjemmeside - www.rsyd.dk/ambulancedrift - hvor BIOS’ medarbejdere og borgerne kan orientere sig om sagen. Desuden er der oprettet en telefonhotline, hvor BIOS’ medarbejdere kan få svar på eventuelle spørgsmål. Nummeret er 29 16 53 61. BIOS-medarbejdere kan også maile spørgsmål til medarbejderhotline@rsyd.dk


Bisley BS Flush Front Hængemappeskab 2 skuffer A4 el. Folio\nBisley BS Hængemappeskab 3 skuffer A4 el. Folio\nBisley BS Flush Front Hængemappeskab 4 skuffer A4 el. Folio\nHos Scan Office har vi været forhandler af hængemappeskabe fra Bisley igennem mange og har et dybdegående kendskab til sortimentet. Bisleys hængemappeskabe leveres i stål, som sikrer en god holdbarhed og robusthed, samtidig med at skabene er meget funktionelle. Bisley tilbyder et meget bredt sortiment inden for hængemappeskabe, så du kan helt sikkert også finde et skab, der passer til dine behov. Skabene fås i forskellige størrelser, farver og udformninger. Derudover kan du også vælge skabe med lås, hvis du har fortrolige dokumenter, der skal opbevares i dit hængemappeskab.


Den Mantis rejer er en lille aggressiv krebsdyr og en af de mest aggressive kendte dyr . De kan opdeles i to hovedgrupper : spearers og smashers . Spearers har sharpy , spiny forbens at de bruger til at stikke byttedyr , og smashers har clublike forbens at de bruger til at knuse byttedyr . Mantis rejer er noget intelligent og individuelt anerkende den anden mantis rejer , de har kæmpet før . De lever i underjordiske gange i koral , sten eller mudder\nDet punch af en Mantis rejer har omtrent samme kraft som en 22- kaliber prik og kan bryde akvarium glas .\nSpearers angreb blød krop byttedyr såsom fisk og blæksprutter . Smashers spise hårde afskallede bytte herunder muslinger , krabber , og snegle . Mantis rejer ofte bytte om dyr meget større end dem selv .\nMantis rejer har den mest sofistikerede vision noget væsen . De kan skelne mellem 100. 000 forskellige farver , mens mennesker kan kun se 10. 000.\nNogle arter af Mantis rejer har langsigtede monogame forhold , og par er blevet observeret til at være sammen så længe som femten år.\nEt arter af Mantis rejer krøller sin krop ind i et hjul til at rulle ned strande . Det er det eneste dyr kendt for at bruge aktive hjul-lignende bevægelse .\nMantis rejer fluorescerer ( lyser ) for at signalere hinanden .\nLæs mere: PNP vs NPN transistor


tillid til en løgner | Debat | SOL.dk\nForside » tillid til en løgner\ntillid til en løgner\ntillid til en løgner lille mig\nHvad skal man gøre hvis man befinder sig i begyndelsen af et forhold med en som man véd har en broget fortid - da jeg kender til hans tidligere forhold...\nHan er "lystløgner" - en løgn tager den næste, pynte på sandheden, undgå skænderier og i den dur. Han har løjet så meget for sin ex at hun ikke kunne genkende ham, at det ødelagde hele forholdet, at hun aldrig genvinder den tillid igen.\nKan man stole på sådan en mand? Han indrømmer selv sin fejl blankt men er det ikke et spørgsmål om tid inden han igen føler trang til at pynte på sandheden også overfor mig?\nHvad ville du gøre i samme situation. Han siger, at det ikke kun er overfor hende, men faktisk alle mennesker han har løjet og ikke kunne lade være, men nu vil han starte på en frisk.\nHan siger at han kan lide sit virkelige jeg og at den han var ikke var ham selv. Der er noget skræmmende ved at han bare sådan siger at han nemt kunne kontrollere løgnene for han vidste jo hvem der vidste hvad. Det var altså med lethed han gjorde det og hvorfor han nu vil stoppe - er det bare for at imponere mig?\nDet er løgn! Trooper\nOg hvis du tænker med din fornuft véd du sikkert også hvad der er bedst for dig, ikke?\nHvis du lader HAM fylde dig med løgne lyver du også for dig selv!\nDerfor vi har Venstre i DF en farmor\ntil FUCK-e dem FOR EVIG\nsiger vist sig selv sussi81\nDet siger vist sig selv, hvad han vil gøre over for dig, enda hva han gør nu.. tror helt sikkert det bare er endnu en løgn han kommer med (at han vil ændre sig), fordi du kender til hans fortid.. Han bliver jo nød til at sige det for at for dig til at tro på ham selv om dette er umuligt for han vil lyve igen og igen og igen... Se at komme ud med det inden DIT liv bliver en løgn..\nog for at Fuck-e dem for Evig en farmor\nJa, derfor Venstre og DF er Fremtid for Alle\nMeget simpelt. Stil ham et ultimatum. Hvis du tager ham i at lyve groft over for dig, så er det slut. Hvis han ikke kan acceptere det, så bør du lede efter en anden.\nmit råd til dig anonym\nhan spiller på at kunne se sine fejl.. men er og bliver en løgner.\nkom nu væk i tide. Folk kan ikke ændre sig fra den ene dag til den anden slet ikke, når der er tale om et grundlæggende træk. Det vil tage flere års terapi.\nHej "lille mig" Bare Mig\nMan siger godt nok folk kan ændre sig, især med alderen, men jeg har så stor erfaren med en tidligere ex der fyldte alt og alle med løgne.\nJeg var sammen med ham i mange år, og vi har børn sammen, og selvom det er en del år siden jeg forlod ham lyver han stadig til hver en mand om hvad som helst.\nDet der er sværest er, hans løfter og løgne han giver vores børn, og han ser dem så sjældent fordi han ved han ikke længere kan narre mig med sine løgne. Jeg ved han lever i et nyt forhold, og jeg håber ved gud ik han også vil lyve for hende i den grad han gjorde for mig, for det er ikke sjovt.\nHan lyver for fælles venner vi til trods stadig har, og det slår hårdt at høre ting fra dem der aldrig er sket, eller aldrig har været og hvad andet han finder på.\nMin ex vil aldrig ændre sig, medmindre han søger hjælp, men dét nægter han pure at gøre, også selvom han til tider godt kan se at hvad han gør er forkert, men han fortsætter alligevel.\nDer er ikke meget man kan gøre for sådan en person - men om du vil tro på din kæreste eller ej er op til dig, men jeg synes personligt at du skal forberede dig på at høre det væreste, og så virkelig gøre et forsøg med at gennemskue hvad der er sandt og hvad der er ren opfindelse.\nSøger du FARVE ?? haa haa ha en farmor\nStadigt ??? ikke så kønt Job for dig\nP.S Altså ikke skønt Job for dig en farmor\npuh.ha..det er en udfordring Anonym\nHej med dig det eneste jeg kan sige er væk fra ham hurtigst muligt ....det er altså ikke hans skyld men he sounds like personlighedsforstyret(du beskriver en mand som åbenbart har flere identitet, a tilpassnings karaktær) jeg tror at manden har brug for en eller flere samtaler med en psykolog da det meget usund at ..bygge noget på et eller flere løgn... jeg anbef.en terapi forløb for ham hvor han kan finde ud af hvad der ligger til grund for hans lyst-løgneri...hvis det ikke er for sent...take care og brug din sund fornuft....\nOg hvor ved du fra at han ikke sidder... miss-mee\n...og fylder dig med løgn, når han siger at han sagtens kan holde op?\nDu kan da kun brænde fingrene på den mand. Lad ham ligge. Av, av - varm*gg* ...mee\nSøde, søde hende4\nJeg sidder lige nøjagtig selv med en af slagsen!Vi har være sammen i 4 år, gift i 3 år. Jeg er ruineret, har mistet mit hjem, har mistet mine venner og nu nok også min familie. Han holder aldrig op med at lyve!\nMin mand har hver gang sagt, jeg vil aldrig miste dig og børnene, nu har jeg lært, at man skal sige sandheden. Dagen efter var der en ny løgn.\nJeg var gældsfri, havde egen bolig og styr på min økonomi, da jeg mødte ham. Han var yderst charmerende og havde styr på tingene - troede jeg.\nLad være med, at falde ind i ham, du bliver ødelagt. En løgner er en løgner - løgnen er bedre en konfrontationen.\nDu skal vide Sikker\nat han ALDRIG ændrer sig, og at du vil komme til at leve i helvede. Han er karakterafviger og vil altid være det.\nLyt til én, der har været der!\nhørt lille mig\nFørste løgn er allerede faldet og jeg er enige med jer. På en måde vidste jeg det allerede. Det er bare svært når man synes at tiltrække det. Det gør mig bange for at dømme mænd jeg lige møder for hårdt, men også bange for at jeg ikke dømmer dem hårdt nok.\nHan havde lovet mig at møde mig igår men kom slet ikke... Hørte intet før her i morges hvor han sendte en mail.\nFik et langt undskyld med mange forklaringer. Jeg har vendt den i hovedet og sagt at han kun kan eksistere hvis der er nogen som tager imod - og køber historierne. Han sagde til mig i sin 2 ugers bedringsperiode: Køb aldrig en løgners forklaring, han lever godt med sig selv hvis du gør og vil køre på din samvittighed eller hvad som helst for at blive troet på.\nPå en måde har han reddet mig fra ham selv :´-(\nkvinder elsker løgne, klunker.\nuden dem er de fortabt.\nutallige fyre kan frites til at sige, neej hvor er du smuk og sød, det er et smøremiddel som virker hver gang, og pigen løfter patterne op i sky, og løsner håret.\nrigtige mænd vil sige alt det skønne, indtil dyret er dyppet, ord er så taknemmelige, og pigerne æder det råt.\ndet er utroligt kiiik\nat man skal høre de samme historier igen og igen.\nEr I kvinder så selvoptaget at I hellere vil have en lækker mand der er fucked up i hovedet end en alm der har hjerne ?\nEr det så vigtigt at alting skal se så pænt ud på overfladen ?\nJeg gider ikke disse spm mere for det er jeres egen skyld. Stil nedaf hvis du ikke kan tåle at blive såret ellers hold din kæft og lev det overflade liv du så inderligt ønsker åbenbart.