Niende og tiende klasseelevernes tilmeldinger til ungdomsuddannelserne og tiende klasse PDF Gratis download\nDownload "Niende og tiende klasseelevernes tilmeldinger til ungdomsuddannelserne og tiende klasse 2014"\n1 Niende og tiende klasseelevernes tilmeldinger til ungdomsne og tiende klasse 14 Opsummering Dette notat beskriver tilmeldingerne til ungdomsne og tiende klasse, som eleverne i niende og tiende klasse har foretaget. Notatet tager udgangspunkt i elevers ansøgninger, som er modtaget via optagelse.dk 1 fra elever i niende og tiende klasse pr. 1. marts I notatet indgår udelukkende 1. prioritets tilmeldingerne. Elevernes 1. prioritets uddannelsesvalg viser følgende: Elevernes uddannelsesvalg 14 Figur 1 Tilmelding til ungdomsne fra elever i niende og tiende klasse, der forlader grundskolen i 14, procent , ,6 1 1,3 6,1 Erhvervs Gymnasiale Særligt Øvrigt tilrettelagte (se note 2) ungdoms (se note 1) Note 1: Omfatter egu og ungdomsuddannelse for unge med særlige behov. Note 2: Omfatter produktionsskole, ungdomshøjskole, VUC, udlandsophold, arbejde og andet. Kilde: UNI C baseret på udtræk fra optagelse.dk pr. 19. marts 14 73, procent af eleverne fra niende og tiende klasse, der forlader grundskolen, har valgt en gymnasial uddannelse som 1. prioritet. 1 Optagelse.dk er et elektronisk ansøgningssystem, som fra 9 har været obligatorisk for elever fra niende og tiende klasse. Før 9 blev oplysningerne indberettet af institutionerne på et skema til UNI C Statistik & Analyse. 2 Bemærk, at populationen ikke indeholder alle, men dog langt de fleste niende og tiende klasseelever. Udtrækket er foretaget 19. marts 14.\n2 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 2 af 23 19,6 procent af eleverne fra niende og tiende klasse, der forlader grundskolen, har valgt en erhvervsuddannelse som 1. prioritet. 1,3 procent af eleverne fra niende og tiende klasse, der forlader grundskolen, har valgt en særlig tilrettelagt ungdomsuddannelse (EGU eller STU) som 1. prioritet. 48,3 procent af eleverne i niende klasse har valgt ikke at forlade grundskolen og i stedet fortsætte i tiende klasse (fremgår ikke af figur 1). Udviklingen i elevernes uddannelsesvalg siden 1 I perioden 1 13 har der været en stigende tendens i andelen, der har valgt en gymnasial uddannelse. Fra 13 til 14 er andelen faldet en smule. I 1 ønskede 58,6 procent af de elever, som forlod grundskolen, en gymnasial uddannelse. I 13 er andelen steget til 73,6 procent. I 14 er andelen faldet til 73, procent. Der har været et støt fald i andelen af niende og tiende klasse elever, som ønsker at fortsætte på en erhvervsuddannelse i perioden Mens 31,7 procent af de elever, som forlod grundskolen i 1 ønskede en erhvervsuddannelse, var andelen i 13 på 18,8 procent et fald på 12,9 procentpoint. I 14 er andelen steget til 19,6 procent. Andelen af elever fra niende klasse, som har valgt at fortsætte i tiende klasse, har siden 7 været lidt under 5 procent. I perioden fra 1 til 7 faldt andelen af elever, der efter niende klasse valgte at gå i tiende klasse, med 11,4 procentpoint. I 1 valgte,4 procent at fortsætte i tiende klasse, hvorimod kun 49, procent af niende klasseeleverne valgte at tage tiende klasse med i 7. I 14 er andelen 48,3 procent. Valg af ungdomsuddannelse 14 Blandt de elever, der vælger en gymnasial uddannelse, vælger størstedelen stx (63,6 procent). 18,2 procent vælger hhx. 9,8 procent har søgt htx som første prioritet og 7,9 procent hf. Blandt de elever, der ønsker at fortsætte på en erhvervsuddannelse, er indgangene: merkantil (17,9 procent), bygge og anlæg, (15,8 procent) sundhed, omsorg og pædagogik (13,6 procent), strøm, styring og it (12,9 procent) samt bil, fly og andre transportmidler (11,2 procent) de mest populære. Uddannelsesvalg og køn De erhvervsgymnasiale, specielt htx, søges mest af drenge, mens der til de almengymnasiale er flest piger blandt ansøgerne. I 14 er 76 procent af ansøgerne til htx drenge og procent af ansøgerne til stx er piger. På erhvervsne vælges størstedelen af indgangene hovedsageligt af drenge, mens indgangene krop og stil samt sundhed, omsorg og pædagogik tiltrækker flest piger. I 14 er mellem 93 procent og 98 procent af ansøgerne til indgangene strøm, styring og IT; bil, fly og andre transportmidler; transport og logistik samt bygge og anlæg, drenge. 91 procent af ansø\n3 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 3 af 23 gerne til indgangen krop og stil og 79 procent af ansøgerne til sundhed, omsorg og pædagogik er piger. Uddannelsesvalg og herkomst 52 procent af niende klasseeleverne af udenlandsk herkomst vælger en gymnasial uddannelse efter 9. klasse, mens 39 procent af eleverne i niende. klasse med dansk herkomst vælger en sådan. Blandt de unge af udenlandsk herkomst, som forlader grundskolen, vælger 78 procent en gymnasial ungdomsuddannelse og 16 procent en erhvervsuddannelse. Blandt eleverne med dansk herkomst vælger en lidt mindre andel (72 procent) en gymnasial uddannelse og en lidt større andel ( procent) en erhvervsuddannelse. Uddannelsesvalg og forældrenes højeste uddannelsesniveau Jo højere forældrenes uddannelsesniveau er, des større er andelen af elever, som har valgt en gymnasial uddannelse, når de forlader grundskolen procent af de elever, hvor mindst én af forældrene har en lang videregående uddannelse, har valgt en gymnasial uddannelse. 48 procent af de elever, hvor begge forældre er ufaglærte, har valgt en gymnasial uddannelse. Jo lavere forældrenes uddannelsesniveau er, des større er andelen af elever, som har valgt en erhvervsfaglig uddannelse, når de forlader grundskolen procent af de elever, hvor begge forældre er ufaglærte, har valgt en erhvervsuddannelse. 4 procent af de elever, hvor mindst én af forældrene har en lang videregående uddannelse, har valgt en erhvervsuddannelse. Uddannelsesvalg og region Region Nordjylland har den største andel af elever, der vælger erhvervs. 25 procent af de niende og tiende klasseelever, som forlader en nordjysk grundskole i 14 har valgt en erhvervsuddannelse, 69 procent har valgt en gymnasial uddannelse. Region Hovedstaden har den mindste andel, der vælger erhvervs. I Region Hovedstaden har 14 procent af eleverne valgt erhvervs, mens 79 procent har valgt at fortsætte på gymnasiale. Tilmelding til tiende klasse i 14 Tiende klasse og køn 5,3 procent af tilmeldingerne til tiende klasse i 14 er fra drenge For andet år i træk i perioden 1 14 er der lidt flere drenge blandt eleverne fra niende og tiende klasse, der vælger at fortsætte i tiende klasse. 3 Eneste undtagelse er, at en større andel af unge, hvor forældrenes højeste uddannelsesniveau er en gymnasial uddannelse, vælger en gymnasial uddannelse end af unge, hvor forældrenes højeste uddannelsesniveau er en erhvervsuddannelse. Tilsvarende er der en mindre andel af unge, hvor forældrenes højeste uddannelsesniveau er en gymnasial uddannelse, der vælger en erhvervsuddannelse end unge, hvor forældrenes højeste uddannelsesniveau er en erhvervsuddannelse\n4 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 4 af 23 Tiende klasse og herkomst 49 procent af niende klasseeleverne med dansk herkomst vælger at fortsætte i tiende. klasse, hvorimod kun 39 procent af niende klasseeleverne af udenlandsk herkomst gør det samme. Tiende klasse og forældrenes højeste uddannelsesniveau Andelen af niende klasseelever, som vælger tiende klasse, er lavest (35 procent) blandt elever, hvor mindst en af forældrene har en lang videregående uddannelse. Andelen, som fortsætter i tiende klasse, er størst blandt elever, hvor en eller begge forældre har en erhvervsfaglig uddannelse (52 procent) eller hvor begge forældre er ufaglærte (51 procent). Ser vi udelukkende på de niende klasseelever, som vælger tiende klasse, så ses det, at jo højere forældrenes uddannelsesniveau er, des større er andelen, der vælger efterskole. Således har 65 procent af de elever, som har tilmeldt sig tiende klasse og hvor far og/eller mor har en lang videregående uddannelse, tilmeldt sig den på en efterskole. Det samme er tilfældet for 19 procent af de elever, hvis forældre begge er ufaglærte. Tiende klasse og region Region Hovedstaden er den region, hvor færrest (39 procent) af eleverne fra niende klasse fortsætter i tiende klasse, mens Region Midtjylland, Region Syddanmark og Region Nordjylland er de regioner, hvor flest (52 54 procent) elever fra niende klasse vælger at fortsætte i tiende klasse.\n5 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 5 af 23 Niende og tiende klasseelevernes uddannelsesvalg Det samlede antal ansøgninger i 14 fordeler sig på ansøgninger fra elever, der går i niende klasse, og ansøgninger fra elever, der går i tiende klasse 2 (tabel 1). Af de elever, der går i niende klasse og har søgt ind på en uddannelse via optagelse.dk, har 48,3 procent (31.236) valgt at fortsætte i tiende klasse, mens 48, procent (31.99) ønsker at fortsætte på enten en gymnasial uddannelse eller en erhvervsuddannelse.,3 procent (214) har valgt en særlig tilrettelagt ungdomsuddannelse 4, mens 3,4 procent (2.181) ikke har tilmeldt sig ungdomsuddannelse eller tiende klasse 5. Af de elever, der går i tiende klasse og har søgt ind på en uddannelse via optagelse.dk, fortsætter 1,5 procent (496) i tiende klasse igen, mens 91, procent (3.998) ønsker at fortsætte på en gymnasial uddannelse eller en erhvervsuddannelse. 2, procent (69) er tilmeldt en særlig tilrettelagt ungdomsuddannelse, mens 5,5 procent (1.882) ikke har tilmeldt sig ungdomsuddannelse eller tiende klasse 5. Tabel 1 Niende og tiende klasseelevernes uddannelsesvalg i 14, fordelt på klassetrin Uddannelsesvalg Niende klasse Tiende klasse Niende og tiende klasse Tiende klasse Erhvervs Gymnasiale Særligt tilrettelagte ungdoms Øvrigt I alt Note 1: Omfatter egu samt ungdomsuddannelse for unge med særlige behov. Note 2: Omfatter produktionsskole, ungdomshøjskole, VUC, udlandsophold, arbejde og andet. Kilde: UNI C baseret på udtræk fra optagelse.dk pr. 19. marts 14 Udvikling i uddannelsesvalg siden 1 Eleverne fra niende klasse Siden 1 har en stadigt mindre andel af eleverne fra niende klasse valgt at fortsætte i tiende klasse. I begyndelsen af perioden var andelen, som efter niende klasse valgte tiende klasse, større end andelen, der forlod grundskolen. Dette billede er de seneste år ændret, og de sidste syv år har under halvdelen valgt at fortsætte i tiende klasse mod,4 procent i 1 (figur 2). Andelen er i 14 på 48,3 procent, det samme som i Omfatter egu samt ungdomsuddannelse for unge med særlige behov. 5 Eleverne har i stedet angivet produktionsskole, ungdomshøjskole, VUC, udlandsophold, arbejde og andet.\n6 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 6 af 23 Samtidig med, at en mindre andel vælger tiende klasse, vælger en fortsat større andel at påbegynde en gymnasial uddannelse (set over hele perioden). I 14 er andelen dog den samme som i 13:,5 procent af eleverne fra niende klasse har ønsket en gymnasial uddannelse som første prioritet. Det er en stigning fra 25,7 procent i 1 på 14,8 procentpoint. I 14 har 7,6 procent af eleverne fra niende klasse valgt en erhvervsuddannelse. Dette er en stigning i på,4 procentpoint i forhold til 13, som var det laveste niveau i hele perioden Figur 2 Niende klasseelevernes uddannelsesvalg i perioden 1 til 14, procent Note 1: Omfatter i hele perioden egu. I 1 indgår tal for den fri ungdomsuddannelse, mens ungdomsuddannelse for unge med særlige behov indgår fra 8. Note 2: Omfatter produktionsskole, ungdomshøjskole, VUC, udlandsophold, arbejde og andet samt fra 3 til 8 manglende udfyldt tilmelding. Bemærk: Andelene ses også på tabelform i bilag 1 side 18. Eleverne fra tiende klasse 1. klasse Erhvervs Gymnasiale Særligt tilrettelagte ungdoms (se note 1) Øvrigt (se note 2) For eleverne i tiende klasse ses en stigning på næsten et procentpoint i andelen, der vælger en erhvervsuddannelse. I 13 valgte 23,4 procent en erhvervsuddannelse som første prioritet, i 14 valgte 24,3 den samme type uddannelse. I forhold til 1 er det et fald på 1,9 procentpoint (figur 3).. I 14 valgte en lidt mindre andel (66,7 procent) en gymnasial uddannelse end i 13 (67,4 procent), mens en større del vælger en gymnasial uddannelse. Det er et fald på,7 procentpoint i forhold til 13 og en stigning på 12,3 procentpoint i forhold til 1. Fra 2 til 7 valgte omkring,5 procent af eleverne i tiende klasse en særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse, som i denne periode bestod udelukkende af egu. I 8 steg andelen til 1,7 procent, hvilket primært skyldes den nyoprettede ungdomsuddannelse for unge med særlige behov. I 14 er andelen på 2, procent.\n7 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 7 af 23 Figur 3 Tiende klasseelevernes uddannelsesvalg i perioden 1 til 14, procent klasse (se note 1) Erhvervs Gymnasiale Note 1: I indberetningsskemaet før 9 var det ikke muligt at indtaste elever, der gik fra en tiende klasse til en tiende klasse. Note 2: Omfatter i hele perioden egu. I 1 indgår tal for den fri ungdomsuddannelse, mens ungdomsuddannelse for unge med særlige behov indgår fra 8. Note 3: Omfatter produktionsskole, ungdomshøjskole, VUC, elever der ikke går direkte i uddannelse, samt fra 3 til 8 manglende udfyldt tilmelding. Bemærk: Andelene ses også på tabelform i bilag 2 side 18. Eleverne som forlader grundskolen Særligt tilrettelagte ungdoms (se note 2) Øvrigt (se note 3) Figur 4 viser udviklingen over tid for de elever, der forlader grundskolen. Det fremgår af figuren, at, der fra 1 (31,7 procent) til og med 13 (18,8 procent) været et støt fald i andelen af elever, der ønsker at fortsætte på en erhvervsuddannelse. I 14 er andelen steget med,8 procentpoint til 19,6 procent. I samme periode har der været en stigende tendens i andelen, der har ønsket at fortsætte på en gymnasial uddannelse. I 1 var der således 58,6 procent, der ønskede en gymnasial uddannelse, men andelen i 13 var steget til 73,6 procent. I 14 er andelen faldet en smule til 73, procent. Bilag 3 viser tallene bag figur 4 og i bilag 5 side ses andelen pr. grundskoleinstitutionskommune.\n8 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 8 af 23 Figur 4 Tilmelding til ungdomsne fra elever i niende og tiende klasse, der forlader grundskolen i perioden 1 til 14, procent Erhvervs Gymnasiale Særligt tilrettelagte ungdoms (se note 1) Øvrigt (se note 2) Note 1: Omfatter i hele perioden egu. I 1 indgår tal for den fri ungdomsuddannelse, mens ungdomsuddannelse for unge med særlige behov indgår fra 8. Note 2: Omfatter produktionsskole, ungdomshøjskole, VUC, elever der ikke går direkte i uddannelse, samt fra 3 til 8 manglende udfyldt tilmelding. Bemærk: Andelene ses også på tabelform i bilag 3 side 18. Udvikling i valg af gymnasiale siden 1 I 14 har 63,6 procent af de elever, der ønsker at fortsætte på en gymnasial uddannelse, valgt stx. Herefter følger hhx, som er valgt af 18,2 procent af eleverne fra niende og tiende klasse. Henholdsvis 9,8 procent og 7,9 procent har valgt htx og hf (se figur 5 samt bilag 4 side 19). Figur 5 og bilag 4 (side 19) viser blandt andet, at alle andele har været forholdsvist stabile de seneste år. I år er andelen, der vælger stx, blandt dem, som vælger en gymnasial uddannelse, dog faldet 1,6 procentpoint i forhold til 13, og den tilsvarende andel, der vælger hhx, er steget med 1, 8 procentpoint i forhold til 13.\n9 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 9 af 23 Figur 5 Niende og tiende klasseelevernes tilmeldinger til gymnasiet i perioden 1 til 14, fordelt på gymnasial uddannelse, procent Højere forberedelseseksamen hf Højere teknisk eksamen htx Studentereksamen stx Højere handelseksamen hhx International Baccalaureate IB Studenterkursus Bemærk: Andelene ses også på tabelform i bilag 4 side 19. Udvikling i valg af erhvervs siden 1 Blandt de elever, der ønsker at fortsætte på en erhvervsuddannelse, er den indgangene: merkantil, bygge og anlæg, sundhed, omsorg og pædagogik, strøm, styring og it samt bil, fly og andre transportmidler de mest populære. Tabel 2 Niende og tiende klasseelevernes tilmeldinger til erhvervsne 1 i perioden 8 til 14, fordelt på indgang, procent Bil, fly og andre transportmidler 12,1 13,1 13,7 13,9 13,5 11,8 11,2 Bygge og anlæg 21,4 16,8 15,8 15,8 15,7 15,1 15,8 Bygnings og brugerservice,3,1,2,2,2,2,2 Dyr, planter og natur 5,3 5,9 6,8 6,7 7,7 8,8 8,7 Krop og stil 5,2 4,2 3,9 3,3 3,5 2,8 2,8 Mad til mennesker 6,4 7, 6,9 7,8 7,8 7,3 7,9 Medieproduktion 2,6 2,7 2,6 2,7 2,7 2,7 2,8 Merkantil 21,8 22,8 21,6 21,2,6,9 17,9 Produktion og udvikling 4,9 5,1 4,5 4,3 4,6 4,5 5,1 Strøm, styring og it 9,2 9,7 8,8 9, 9,3 11,2 12,9 Sundhed, omsorg og pædagogik 9,7 11,9 14,7 14,3 13,6 13,4 13,6 Transport og logistik 1,1,7,6,9,8 1,2 1, Erhvervs i alt Note 1: Erhvervsne blev i 8 omlagt fra 7 til 12 indgange.\n10 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 1 af 23 Tabel 2 viser, hvordan niende og tiende klassernes søgning til erhvervsne fordeler sig på de 12 indgange. Den største stigning i den procentmæssige fordeling blandt indgangene til erhvervsne fra 13 til 14 er på strøm, styring og IT, hvor andelen er steget med 1,7 procentpoint. I antal dækker det over en stigning på 279 personer. Det største fald er på indgangen merkantil, hvor andelen er faldet med 3 procentpoint. I antal dækker det over et fald på 286 personer. Bygge og anlæg er på trods af en stigning på,7 procentpoint fra 13 til 14, den indgang, der har haft det største fald i procentpoint (5,6 procentpoint) i andelen af tilmeldte niende og tiende klasseelever til erhvervsne i perioden Sundhed, omsorg og pædagogik er den indgang, som har oplevet den største stigning i andelen i procentpoint i perioden Andelen er steget med 3,9 procentpoint fra en andel på 9,7 procent i 8 til 13,6 procent i 14. Uddannelsesvalg og køn For andet år i træk i perioden 1 14 er der lidt flere drenge blandt eleverne fra niende og tiende klasse, der vælger at fortsætte i tiende klasse. 5,3 procent af tilmeldingerne til tiende klasse i 14 er fra drenge (figur 6). Figur 6 Andel drenge fra niende og tiende klasse der har valgt at fortsætte i tiende klasse i perioden 1 14, procent Figur 7 viser drengeandelen af niende og tiendeklasse eleverne, fordelt på tilmeldinger til de gymnasiale. Af figuren ses, at den største andel af dem, som søger ind på de erhvervsgymnasiale som første prioritet, er drenge, mens pigerne tegner sig for den største andel på de almengymnasiale. I 14 er 76 procent af ansøgerne til htx og procent af ansøgerne til hhx drenge hvorimod procent af ansøgerne til stx, 67 procent af ansøgerne til IB, 54 procent af ansøgerne til studenterkursus og 64 procent af ansøgerne til hf er piger.\n11 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 11 af 23 Figur 7 Andel drenge fra niende og tiende klasse, fordelt på tilmeldinger til gymnasiale som 1. prioritet for årene 1 14, procent Hf Hhx Htx IB Stx Studenterkursus Figur 8 viser drengeandelen fra niende og tiende klasse, fordelt på tilmeldinger til erhvervs. Figur 8 Andel drenge fra niende og tiende klasse, fordelt på tilmeldinger til erhvervs ne, for årene 8 14, procent Bil, fly og andre transportmidler Bygge og anlæg Bygnings og brugerservice Dyr, planter og natur Krop og stil Indgangene krop og stil samt sundhed, omsorg og pædagogik søges hovedsageligt af pigerne, mens indgangene bil, fly og andre transportmidler; bygge og anlæg; bygnings og brugerservice; strøm, styring og it samt transport og logistik hovedsageligt søges af drengene. På størstedelen af indgangene er drengene i overtal. I 14 er mellem 93 procent og 98 procent af ansøgerne til indgangene strøm, styring og IT; bil, fly og andre transportmidler; bygge og anlæg eller transport og logi Mad til mennesker Medieproduktion Merkantil Produktion og udvikling Strøm, styring og IT Sundhed, omsorg og pædagogik Transport og logistik\n12 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 12 af 23 stik, drenge. 91 procent af ansøgerne til indgangen krop og stil og 79 procent af ansøgerne til sundhed, omsorg og pædagogik er piger. Uddannelsesvalg og herkomst Figur 9 viser niende klasseelevernes uddannelsesvalg for 14 grupperet på herkomst. Af figuren ses, at andelen af elever, som vælger tiende klasse, er størst blandt elever af dansk herkomst. 49 procent af eleverne af dansk herkomst vælger at fortsætte i tiende klasse, hvorimod kun 39 procent af eleverne af udenlandsk herkomst gør det samme. 52 procent af de unge med udenlandsk herkomst vælger en gymnasial uddannelse efter niende klasse, mens kun 39 procent af de unge med dansk herkomst vælger en gymnasial uddannelse. Otte procent af eleverne af dansk herkomst vælger en erhvervsuddannelse efter niende klasse, fem procent af niende klasseeleverne af udenlandsk herkomst vælger en sådan. Figur 9 Niende klasseelevernes uddannelsesvalg 13, grupperet på herkomst 1, procent Dansk herkomst Udenlandsk herkomst 1. klasse Erhvervsfaglige Gymnasiale Særligt tilrettelagte ungdoms Øvrigt Note 1: 15 (,2 procent) af eleverne indgår ikke i ovenstående, da herkomsten for disse elever er ukendt. Kilde: UNI C baseret på udtræk fra optagelse.dk og data fra Danmarks Statistik. Figur 1 viser tiende klasseelevernes uddannelsesvalg for 14 grupperet på herkomst. Det ses, at der for tiende klasseleverne ikke er store forskelle på fordelingen på uddannelsesvalg for elever af dansk herkomst og elever af udenlandsk herkomst.\n13 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 13 af 23 Figur 1 Tiende klasseelevernes uddannelsesvalg 14, grupperet på herkomst 1, procent ' Dansk herkomst Udenlandsk herkomst 1. klasse Erhvervsfaglige Gymnasiale Særligt tilrettelagte ungdoms Øvrigt Note 1: 14 (,4 procent) af eleverne indgår ikke i ovenstående, da herkomsten for disse elever er ukendt. Kilde: UNI C baseret på udtræk fra optagelse.dk og data fra Danmarks Statistik. Figur 11 illustrerer, hvordan de elever i niende og tiende klasse, der afslutter grundskolen, fordeler sig på tilmeldte. Figur 11 Tilmelding til ungdomsne fra elever i niende og tiende klasse, der forlader grundskolen i 14, grupperet på herkomst 1, procent Dansk herkomst Udenlandsk herkomst Erhvervsfaglige Gymnasiale Særligt tilrettelagte ungdoms Øvrigt Note 1: 19 (,3 procent) af eleverne indgår ikke i ovenstående, da herkomsten for disse elever er ukendt. Kilde: UNI C baseret på udtræk fra optagelse.dk og data fra Danmarks Statistik.\n14 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 14 af procent af niende og tiende klasseeleverne af udenlandsk herkomst vælger en gymnasial ungdomsuddannelse og 16 procent en erhvervsuddannelse. Af eleverne med dansk herkomst vælger en lidt mindre andel (72 procent) en gymnasial uddannelse og en lidt større andel ( procent) en erhvervsuddannelse. Uddannelsesvalg og forældrenes højeste uddannelsesniveau Figur 12 viser niende klasseelevernes tilmelding til tiende klasse for årene 9 14 opdelt på forældrenes højeste fuldførte uddannelsesniveau. Andelen af niende klasseelever, som vælger tiende klasse, er lavest (35 procent i 14) blandt elever, hvor mindst én af forældrene har en lang videregående uddannelse. Andelen, som fortsætter i tiende klasse, er størst blandt elever, hvor forældrenes højeste uddannelsesniveau er en erhvervsfaglig uddannelse (52 procent i 14) eller hvor begge forældre er ufaglærte (51 procent i 14). Figur 12 Niende klasseelevernes tilmeldinger til tiende klasse 14, opdelt på forældrenes højeste uddannelsesniveau ved elevens 13. år, procent Grundskolen Gymnasiale Erhvervsfaglige Korte videregående Mellemlange videregående Lange videregående Note 1: 1,3 procent af eleverne indgår ikke i ovenstående, da forældrenes højeste fuldførte uddannelse ved elevens 13. år for disse elever er ukendt. Kilde: UNI C baseret på udtræk fra optagelse.dk og data fra Danmarks Statistik. I figur 13 ser vi kun på de niende klasseelever, som vælger tiende klasse. Figuren viser, at jo højere niveau forældrenes højeste fuldførte uddannelse er på des større andel tilmelder sig en tiende klasse på efterskole. Således har 65 procent af de elever, som har tilmeldt sig tiende klasse og hvor far og/eller mor har en lang videregående uddannelse, tilmeldt sig den på en efterskole. Det samme er tilfældet for 19 procent af de elever, hvis forældre begge er ufaglærte.\n15 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 15 af 23 Figur 13 Niende klasseelevernes tilmeldinger til de forskellige typer af tiende klasse 14, opdelt på forældrenes højeste uddannelsesniveau ved elevens 13. år, procent Grundskolen Gymnasiale Erhvervsfaglige Korte videregående Mellemlange videregående Lange videregående 1. kl. på folkeskole 1. kl. på efterskole 1. kl. på fri /privatskole 1. kl. mv. øvrig Note 1: 1,6 procent af eleverne indgår ikke i ovenstående, da forældrenes højeste fuldførte uddannelse ved elevens 13. år for disse elever er ukendt. Kilde: UNI C baseret på udtræk fra optagelse.dk og data fra Danmarks Statistik. Figur 14 viser valg af uddannelse for de elever, som forlader grundskolen, grupperet efter forældrenes højeste fuldførte uddannelse. Det ses, at jo højere forældrenes uddannelsesniveau er, des større er andelen af elever, som har valgt en gymnasial uddannelse. Den modsatte tendens ses for de erhvervsfaglige. Eneste undtagelse er, at en større andel af unge, hvor forældrenes højeste uddannelsesniveau er en gymnasial uddannelse, vælger en gymnasial uddannelse end af unge, hvor forældrenes højeste uddannelsesniveau er en erhvervsuddannelse. Tilsvarende er der en mindre andel af unge, hvor forældrenes højeste uddannelsesniveau er en gymnasial uddannelse, der vælger en erhvervsuddannelse end unge, hvor forældrenes højeste uddannelsesniveau er en erhvervsuddannelse. 92 procent af de elever, hvor mindst én af forældrene har en lang videregående uddannelse, har valgt en gymnasial uddannelse. 48 procent af de elever, hvor begge forældre er ufaglærte, har valgt en gymnasial uddannelse. 35 procent af de elever, hvor begge forældre er ufaglærte, har valgt en erhvervsuddannelse. 4 procent af de elever, hvor mindst én af forældrene har en lang videregående uddannelse, har valgt en erhvervsuddannelse.\n16 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 16 af 23 Figur 14 Tilmelding til ungdomsne fra elever i niende og tiende klasse, der forlader grundskolen i 14, grupperet på forældrenes højeste fuldførte uddannelse ved elevens 13. år, procent Grundskolen Erhvervs Gymnasiale Erhvervsfaglige 75 Korte videregående 83 Mellemlange videregående Gymnasiale 92 Lange videregående Særligt tilrettelagte ungdoms Øvrigt Note 1: 973 (1,4 procent) af eleverne indgår ikke i ovenstående, da forældrenes højeste fuldførte uddannelse ved elevens 13. år for disse elever er ukendt. Kilde: UNI C baseret på udtræk fra optagelse.dk og data fra Danmarks Statistik. Uddannelsesvalg og region I figur 15 kan det opdelt på regioner 6 aflæses, hvor stor en andel af eleverne fra niende klasse, der har valgt at fortsætte i tiende klasse. Region Hovedstaden er den region, hvor færrest (39 procent) af eleverne fra niende klasse fortsætter i tiende klasse, mens Region Midtjylland, Region Syddanmark og Region Nordjylland er de regioner, hvor flest (52 54 procent) elever fra niende klasse vælger at fortsætte i tiende klasse. Figur 15 Niende klasseelevernes tilmeldinger til tiende klasse 14, opdelt på regioner, procent Hovedstaden Midtjylland Nordjylland Sjælland Syddanmark Note 1.: Opdelingen i region er baseret på niende klasse institutionens beliggenhed. 6 Region er her defineret ved grundskolens beliggenhed.\n17 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 17 af 23 I figur 16 kan det for de enkelte regioner aflæses, hvordan de elever i niende og tiende klasse, der afslutter grundskolen, fordeler sig på tilmeldte. Figur 16 Tilmelding til ungdomsne fra elever i niende og tiende klasse, der forlader grundskolen i 14, grupperet på regioner, procent Hovedstaden Midtjylland Nordjylland Sjælland Syddanmark Erhvervsfaglige Særligt tilrettelagte ungdoms Gymnasiale Øvrigt Note 1.: Opdelingen i region er baseret på niende/tiende klasse institutionens beliggenhed. Region Nordjylland har den største andel, der vælger erhvervs. Her viser tallene for 14, at 25 procent af eleverne har valgt en erhvervsuddannelse, 69 procent har valgt en gymnasial uddannelse. I Region Hovedstaden har kun 14 procent af eleverne valgt erhvervs, mens 79 procent har valgt at fortsætte på gymnasiale.\n18 Bilag Bilag 1 Niende klasseelevernes uddannelsesvalg i perioden 1 til 14, procent Uddannelsesvalg klasse,4,1 57,1 55,2 54,2 51,9 49, 48,3 47,6 47,6 49,1 48,8 48,3 48,3 Erhvervs Gymnasiale 1,5 1,2 11,2 11,2 11,3 12,2 13,1 12,7 12,2 1,6 9, 8,2 7,2 7,6 25,7 26,5 27,6 29,4 3, 31,5 32,9 34,1 36,9 38,4 38, 39,1,5,5 Særligt tilrettelagte,3,2,2,2,3,3,2,3,2,2,4,3,3,3 ungdoms 1 Øvrigt 2 3, 3, 3,8 4,1 4,1 4,2 4,7 4,6 3, 3,1 3,5 3,6 3,7 3,4 Niende klasse i alt Note 1: Omfatter i hele perioden egu. I 1 indgår tal for den fri ungdomsuddannelse, mens ungdomsuddannelse for unge med særlige behov indgår fra 8. Note 2: Omfatter produktionsskole, ungdomshøjskole, VUC, udlandsophold, arbejde og andet samt fra 3 til 8 manglende udfyldt tilmelding. Bilag 2 Tiende klasseelevernes uddannelsesvalg i perioden 1 til 14, procent Uddannelsesvalg Tiende klasse 1 1,6 1,7 1,7 1,6 1,7 1,5 Erhvervs Gymnasiale 35,2 35,1 34,6 33,9 33,5 32,8 31,6 28,3 27,8 27,1 25,5 24,5 23,4 24,3 54,4 55,2 56,1 56,4 56,9 57,6 58,3,6 63,4 64,7 65,3 65,9 67,4 66,7 Særligt tilrettelagte 2,,6,6,5,5,5,5 1,7,9 1,3 1,9 2,2 2,2 2, ungdoms 2 Øvrigt 3 8,4 9,1 8,8 9,1 9, 9,1 9,6 9,3 6,2 5,2 5,5 5,9 5,3 5,5 Tiende klasse i alt Note 1: I indberetningsskemaet før 9 var det ikke muligt at indtaste elever, der gik fra en tiende klasse til en tiende klasse. Note 2: Omfatter i hele perioden egu. I 1 indgår tal for den fri ungdomsuddannelse, mens ungdomsuddannelse for unge med særlige behov indgår fra 8. Note 3: Omfatter produktionsskole, ungdomshøjskole, VUC, elever der ikke går direkte i uddannelse, samt fra 3 til 8 manglende udfyldt tilmelding.\n19 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 19 af 23 Bilag 3 Tilmelding til ungdomsne fra elever i niende og tiende klasse, der forlader grundskolen i perioden 1 til 14, procent Uddannelsesvalg Erhvervs Gymnasiale 31,7 31,2 31, 29,8 29,3 29,1 28,5 26,3 25,7 23,7 21,8,4 18,8 19,6 58,6 59,9 59,6,6 61,1 61,5 61,6 63,5 67,7 69,7 7,7 71,6 73,6 73, Særligt tilrettelagte 1,5,6,5,4,6,5,5 1,1,7,9 1,3 1,5 1,4 1,3 ungdoms 1 Øvrigt 2 8,1 8,4 8,8 9,2 9, 8,9 9,4 9,1 6, 5,7 6,2 6,5 6,3 6,1 Elever, der forlader grundskolen Note 1: Omfatter i hele perioden egu. I 1 indgår tal for den fri ungdomsuddannelse, mens ungdomsuddannelse for unge med særlige behov indgår fra 8. Note 2: Omfatter produktionsskole, ungdomshøjskole, VUC, elever der ikke går direkte i uddannelse, samt fra 3 til 8 manglende udfyldt tilmelding. Bilag 4 Niende og tiende klasseelevernes tilmeldinger til gymnasiet i perioden 1 til 14, fordelt på gymnasial uddannelse, procent Højere handelseksamen hhx Højere teknisk eksamen htx Studentereksamen stx ,3,6,,7,3 19,5 19, 18,8 18,8 17,7 16,3 17, 16,4 18,2 9,8 8,8 9,2 8,5 9,1 8,9 9,4 1,2 1,3 1,1 9,5 9,4 9,4 9,8 62, 63,5 63,1 63,4 64,4 65,6 65,6 64,5 64, 64,1 65,1 64,3 65,2 63,6 Studenterkursus,2,2,3,3,5,4,1,1,1,1,1,1,1,1 Højere forberedelseseksamen hf International Baccalaureate IB Gymnasiale i alt Kilde: UNI C, baseret på udtræk fra optagelse.dk 6,8 6,8 7,4 7, 5,7 5,5 5,8 6,3 6,9 8, 8,5 8,7 8,3 7,9,1,5,6,5,\n20 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side af 23 Bilag 5 Tilmeldinger 13 og 14 fra niende og tiende klasseeleverne, som forlader grundskolen 1, grupperet på grundskolekommune og uddannelsesvalg, procent Region Kommune 2 Erhvervs Gymnasiale Særligt tilrettelagte ungdoms Øvrigt 4 Antal elever r Hovedstaden 12,8 13,8 79,7 79,5 1,1 1, 6,3 5, Albertslund 19,9 21,8 76,1 71,,3 2,1 3,7 5, Allerød 5,4 8,1 88,1 79,8 2,2 4,4 4,3 7, Ballerup 15,3 11, 61,6 67,1 1,8 1,6 21,3, Bornholm 26,1 25,3 68,5 69,6,7,9 4,7 4, Brøndby 25,3 21,2 68,4 71,6,7, 5,5 7, Dragør 5,8 13, 9,5 84,7, 3, Egedal 16,2 16, 81,4 79,,4,6 2,1 4, Fredensborg 6,2 7,4 9,5 88,4,4 1, 2,9 3, Frederiksberg 7,6 7,8 83,9 84,4,7,3 7,8 7, Frederikssund 17,4 19,1 76,2 74,7,7, 5,7 6, Furesø 11,2 12,8 86, 83,9,5,2 2,2 3, Gentofte 1,9 3,1 96,6 93,5,5,7 1, 2, Gladsaxe 14,6 11,4 81,9 83,4,8 1,2 2,8 4, Glostrup,8 22,4 7,5 73,5,,7 8,7 3, Gribskov 19,4 23,7 7,3 66,4 1,2 2,6 9,2 7, Halsnæs 25,2 22,3 68,9 68,2,, 5,9 9, Helsingør 16,4 17,2 76,1 78,1,8,3 6,7 4, Herlev 19,8 15, 75,6 74,3,,9 4,6 9, Hillerød 1,7 15,5 78, 72,1 2,3 2, 9, 1, Hvidovre 22,3 23, 69,8 71,4,7 1,5 7,2 4, Høje Taastrup 15,8,9 72,7 72,2 1,4 1,3 1,1 5, Hørsholm 5,6 7,2 93,4 92, Ishøj 14,9 12,7 79,7 81,,, 5,4 6,3 2 5 København 1,3 12,1 78,6 8,8 1,9 1, 9,2 6, Lyngby Taarbæk 9,5 9,3 84,9 86, 2,2 1,2 3,4 3, Rudersdal 9,3 9,9 87,9 87,9,,2 2,7 2, Rødovre 13,2 15, 75,6 76,6 5,2 4,8 6, 3, Tårnby 16,2 22,3 77,7 74,3,,6 6, 2, Vallensbæk 1,1 16,6 86,6 77,7,6,6 2,8 5,\n21 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 21 af 23 Bilag 5 fortsat Region Kommune 2 Erhvervs Gymnasiale Særligt tilrettelagte ungdoms Øvrigt 4 Antal elever r Midtjylland 19,7 21,4 72,1 7,8 1,4 1,1 6,8 6, Favrskov 19,9 21,9 75,4 7,7,5, 4,2 7, Hedensted 24, 24,6 69,8 69,7,3,7 6, 5, Herning 24,2 24,2 61,9 62,2 3,3 2,8 1,6 1, Holstebro 22,4 24, 67,3 66,1 1,7 1,3 8,5 8, Horsens 17,8 22,7 76,7 73,5 2,3,8 3,2 3, Ikast Brande 17,3 17,2 81,3 8,4,2,5 1,3 1, Lemvig 26,3 24,9 62,9 62,4 5,3 5,4 5,5 7, Norddjurs 22,5 27,9 72,1 68,5,8,2 4,7 3, Odder 18,6 21,1 72,6 67,1,7 1,2 8,1 1, Randers 18,6 19,7 67,9 69,4 1,7 2, 11,8 8, Ringkøbing Skjern 26,7 25,4 68,3 69,2,9 1,5 4,1 3, Samsø 29,2 35,1 61,1 56,5,7, 9, 8, Silkeborg 22,3 23,8 66,4 65,5 2,5 2,4 8,8 8, Skanderborg 15,6 18,6 77,4 73,6,4,2 6,6 7, Skive 22,7 22,8 62,2 62,4 5, 1,8 1,1 12, Struer 17,2,6 75,1 68,7 1,3,7 6,4 1, Syddjurs 19,9 23,1 73,4 7,8,,3 6,7 5, Viborg,8,3 74,4 75,,6,1 4,1 4, Aarhus 11,9 14,2 79,1 78,4,8,8 8,3 6, Nordjylland 24,3 24,8 68,5 68,8 1,3 1,4 5,9 4, Brønderslev 24,8 26,7 66,4 66,8,7 1,4 8,1 5, Frederikshavn 19,8 23,1 7,9 67,6,8 1,2 8,6 8, Hjørring 22,8 22,7 65,9 67,2 3,8 4,9 7,5 5, Jammerbugt 23,2 25,2 74,3 72,,2,8 2,3 2, Læsø, 1,,, 6 Mariagerfjord 23,8 29,1 67,4 63,6,7,7 8,1 6, Morsø 45,9 49,6 45,5 47,5 3,4,8 5,2 2, Rebild 27,3 25,8 68,7 7,3,2,6 3,8 3, Thisted 34,7 31,3 56,9 57,8 2,1 3,1 6,3 7, Vesthimmerland 25,6 23,6 66,2 7,6,5,5 7,7 5, Aalborg 18,3 17,9 77,2 78,3 1,2,7 3,3 3,\n22 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 22 af 23 Bilag 5 fortsat Region Kommune 2 Erhvervs Gymnasiale Særligt tilrettelagte ungdoms Øvrigt 4 Antal elever r Sjælland,9 21,3 72,5 72, 1,3 1,7 5,3 5, Faxe 16,5 17, 66,5 65, 7,2 8,9 9,9 9, Greve 16,2 16,3 75,1 76,2 1,9 2,5 6,7 5, Guldborgsund 26, 26,2 63,7 65,8 4,8 4,1 5,5 4, Holbæk 18,7,8 76,2 76,1,2,4 4,9 2, Kalundborg 23, 23,9 74,3 71,8,1,8 2,6 3, Køge 21,2 19,6 71,1 72,7,9,9 6,8 6, Lejre 21,6 18, 68,9 75,6,,3 9,5 6, Lolland 28,6 3,1 65, 63,8 1,6,5 4,7 5, Næstved 16,9,4 79,7 74,2,1,4 3,2 5, Odsherred 19,7 16,5 7,2 76, 1,9 1,9 8,3 5, Ringsted 21,2 24, 75,6 72,9,, 3,2 3, Roskilde 14,8 17,6 8,4 77,6,4,4 4,3 4, Slagelse 22,5 24,8 72,5 71,6,,1 5, 3, Solrød 15,4 19, 79,5 76,2,3,8 4,8 4, Sorø 29,4 23,2 65,8 72,4,5, 4,2 4, Stevns 21,2 17,8 72,2 72,5,4,7 6,2 9, Vordingborg 28,3 24,4 67,7 62,8 1, 4,7 3, 8,\n23 UNI C Styrelsen for IT og Læring, marts 14 Side 23 af 23 Bilag 5 fortsat Region Kommune 2 Erhvervs Gymnasiale Særligt tilrettelagte ungdoms Øvrigt 4 Antal elever r Syddanmark 19,8,1 72,1 71,3 1,7 1,6 6,4 7, Assens,8 23,3 73,7 73,1,1,1 5,4 3, Billund,1 24,5 7,6 69,5,, 9,3 6, Esbjerg 23,4 25,2 71,4 67,6 1,6 1,8 3,6 5, Fanø 37,1 15,8 57,1 78, Fredericia 21,8 24,6 7,2 66,7 3,2 3,4 4,7 5, Faaborg Midtfyn,,5 75,1 74,3,2,3 4,7 4, Haderslev 19,4 17,4 72,2 73,8 3,9 2,4 4,5 6, Kerteminde 26,1 29,4 63,4 57,6,3,6 1,2 12, Kolding,4,4 73,3 73,4 1,2 1,1 5,1 5, Langeland 17,6 22,2 69,1 68,1,3, 13, 9, Middelfart 1,5 14,1 81,4 76, 1,3 1,3 6,7 8, Nordfyn 27,5 39,2 53,3 52,1 4,6 1,4 14,6 7, Nyborg 19,7 19,1 74,2 72, 2,3 2, 3,7 7, Odense 19,5 17,8 74,2 73,5 1,9 1,2 4,4 7, Svendborg 1,6 1,6 76,3 78, 2,1 3, 11, 8, Sønderborg 23,1 21,7 62,8 62,4 1,7 1,1 12,4 14, Tønder 18,3 18,4 76,8 75,9,8 1,4 4, 4, Varde 18,7 19,3 73,2 68,9 1,7 3,3 6,3 8, Vejen 29,2 28,4 62, 63,2,8 1,7 8, 6, Vejle 19,8 18,2 74,8 77, 1,8,9 3,6 4, Ærø 31,8 15,8,9 36,8,5 8,4 6,8 38, Aabenraa 21,3 23,1 66,8 66, 3,1 3,4 8,8 7, Note 1: Elever, som vælger tiende klasse, er ikke medregnet. Note 2.: Opdelingen i region er baseret på niende/tiende klasse institutionens beliggenhed. Note 3: Omfatter egu samt ungdomsuddannelse for unge med særlige behov. Note 4: Omfatter produktionsskole, ungdomshøjskole, VUC, udlandsophold, arbejde og andet.


Genitor: Gæt, hvad jeg er skidesur over! - Altinget: embedsværk\nGenitor: Gæt, hvad jeg er skidesur over!\nDet handler om at give medarbejderne mulighed for at vise, at de kan leve op til forventningerne.\nFlere og flere offentlige topchefer fyres. Begrundelsen er ofte, at den politiske ledelse stiller nye krav, hvilket kræver en ny profil. Men måske er det en lidt for let løsning, skriver Genitor.\nFørst en sand historie fra den kommunale verden. En ny borgmester starter med – som en af de første handlinger – at afskedige sin kommunaldirektør. Begrundelsen er lakonisk: Der er behov for en anden profil. Det ligner udefra set en borgmester, der på én og samme tid demonstrerer stor handlekraft og udøver dårlig personaleledelse.\nGod personaleledelse handler om tydeligt at fortælle, hvilke krav og forventninger man har til sine medarbejdere (og ja, kommunaldirektøren er også en medarbejder). Og det handler om at give medarbejderne mulighed for at vise, at de kan leve op til forventningerne. Derefter skal man forholde sig til resultatskabelse; rose og anerkende, hvis der præsteres godt, og omvendt sanktionere (på den ene eller anden måde), hvis der er grund til det.\nTydeliggør krav og forventninger\nDet kan lyde tungt og besværligt. Det behøver det ikke at være. Men pointen er, at faktorernes orden ikke er ligegyldig. Man starter ikke med at fyre medarbejdere for derefter at fortælle, hvilke krav og forventninger man havde til dem. Man stiller sig ikke sur op, hvis medarbejderne ikke kan gætte, hvad man forventer af dem.\nPointen er, at faktorernes orden ikke er ligegyldig. Man starter ikke med at fyre medarbejdere for derefter at fortælle, hvilke krav og forventninger man havde til dem\nTina Overgaard og Henning Meldgaard Nielsen, partnere i Genitor\nGod personaleledelse udøves i en professionel relation mellem over- og underordnede. Det kan være mellem den politiske chef og den administrative topledelse, ligesom det kan være mellem ledere og medarbejdere. Det afgørende er den professionelle relation. Den adskiller sig fra kærlighedsrelationen, hvor den ene siger til den anden: Hvis du elsker mig, så ved du, hvad jeg føler.\nGiv medarbejderne en fair chance\nI relationen mellem den politiske ledelse og den administrative topledelse har politikerne magten, hvis de magter den. Politikerne har magten til at afskedige den administrative topledelse. Politikerne har også magten til at sætte klar retning for den administrative ledelse, herunder at fortælle hvad der skal gøres, og hvorfor det skal gøres. Det kan opleves afmægtigt, når magten alene manifesteres i afskedigelser.\nDet er vores erfaring, at embedsmændene i Danmark er responsive. Det er også vores erfaring, at de er klart bedst, når de får noget, de kan respondere på. Politikerne har hel legitim adgang til at sætte en ny retning for administrationen. Når de gør det, så er det god stil at give direktionen mulighed for at vise nye sider af sig selv.\nUklare krav og forventninger skaber passivitet, klare krav og forventninger befordrer præstationer.\nDer er rigtig gode muligheder for at udvikle et godt lederskab, hvis man åbent fortæller hinanden om de krav og forventninger, man har til hinanden. Men som Thomas Edison engang konstaterede, så går vi ofte glip af den gode mulighed, fordi den er klædt i blå kedeldragt og til forveksling ligner hårdt arbejde.\nDet tager tid at gå i dialog med hinanden om de krav og forventninger, man har, og det kan være bøvlet at give hinanden kritisk feedback på præstationer. Det er lettere bare at fyre og hyre. Nogle gange er det måske også lidt for let.\nDet indledende spørgsmål i overskriften er tyvstjålet fra foredragsholderen og komikeren Karen-Marie Lillelund om udfordringen i samarbejdsrelationer. Det er svært at se komikken i den indledende historie fra den kommunale verden – særligt fordi historien tilsyneladende gentager sig selv flere og flere steder.\nAfdelingschef i Social- og Indenrigsministeriet stopper\nForrige artikel Oluf Jørgensen: Folketinget er blevet vildledt om offentlighedsloven Næste artikel Tidligere vicegeneraldirektør i EU: Uskik at ministre ikke deltager i rådsmøder


Adidas Powerlift 2.0 - en god VL sko til begyndere og let øvet!\nForordene til denne Adidas Powerlift 2.0 sko er, hvis du er konkurrerende vægtløfter ville jeg se mig om efter et par andre – eksempelvis Adipower, da denne Adidas Powerlift ikke er en udpræget vægtløftersko, når det er sagt er det en super sko til den generelle styrketrænende eller en nybegynder i de olympiske løft.\nDenne sko har eksempelvis ikke lige så høj en hæl, som de ”rigtige” vægtløftersko. Når det er sagt, kan det være en fremragende sko til en begynder, som ikke er sikker på at de vil dyrke de olympiske løft på regulær basis og kan bruge et par billigere sko til at finde ud af det.\nAdidas Powerlift 2.0 En god begynder vl sko!\nAdidas Powerlift har alle de gode komponenter, fra en god vægtløftersko. Den er helt stabil i bunden og i sålen, så du står helt stabilt under de tunge løft. Derudover har den en, dog mindre, løftet hæl som giver dig bedre vinkler i dine løft og sikrer dig en bedre teknik når de udfører olympiske løft, samt andre styrketræningsøvelser.\nOpbygningen af Adidas Powerlift 2.0\nDen flotte sorte designede sko fra Adidas, er bygget med sort, røde og hvide komponenter. Sort basisfarve og rød bund, samt rød indeni og på stroppen henover foden, samt hvide klassiske Adidas striber på siden.\nSkoen er som sagt opbygget som en vægtløftersko, med et minus i hælhøjden og derfor er der mange af de konkurrerende på højt plan, der vælger denne sko fra, men laver du blot olympisk løft som en del af din træning, eksempelvis i crossfit centeret er denne sko mere end rigeligt fin at købe.\nSkoen er bygget med en overdel i syntetisk læder, der sikrer dig en sko der er let, stabil og holdbar. Dertil giver den god støtte om foden, som er en vigtig del når man skal købe sig en ny sko til sin tunge træning.\nMaja Flarup says\nfebruar 18, 2017 at 5:30 pm\nJeg er i tvivl om hvilken størrelse jeg skal bestille i disse sko..\nJeg er en normal str 39, dog med en høj vrist..\nEr der nogle fysiske butikker der forhandler disse sko så man evt kunne prøve?\nmarts 6, 2017 at 12:38 pm\nJeg er endnu ikke stødt på nogen fysiske butikker der forhandler Powerlift. På Adidas sko plejer min størrelse at passe godt, eller er de fleste netbutikker i dag blevet gode til at bytte dem, hvis de skal være nummeret større


Oprettet af Søren Jensen den 07-05-2010\nVindstøj, turbulens og vindskærm?\nHavde fornøjelsen at prøve en Harley Davidson, en helt "naked" maskine. Sjov oplevelse, først var det svært at finde fodhvilerne, de sad langt fremme. Dernæst var lydbilledet helt fantastisk, kunne godt komme til at holde af det. Men det mest overraskende var, at min hjælm blev lydløs! Kun en svag hvislen, der tiltog med farten. Væk var de bulder og brag, jeg kører i til daglig. Som altså må genereres af turbulens omkring vindskærmen. Jeg kører en K 1200 RS. Har fulgt med i andre debatter, hvor man forhøjer vindskærmen og monterer Laminar Lip. Det har jeg så også gjort. Men kun med sparsom, om nogen effekt overhovedet. Så nu er min tanke, at man måske skulle skære vindskærmen ned så den ikke var så stor. Og komme ud i fri luft uden turbulens?\nJeg kører altid med vindskærmen slået op i højeste position. På vej hjem fra Harley oplevelsen slog jeg vindskærmen ned, det gav ikke mindre støj. Men en næsten lydløs oplevelse kunne jeg få ved at ligge mig ned bag skærmen. Så hørte jeg motoren spinne og jeg var i drømmeland. Men det var noget anstrengt at ligge ned over tanken. Og når jeg så lige skulle orientere mig bagud, så var det ud i luftstrømmen for at se i spejlet. Overvejer at eksperimentere med at skære i vindskærmen. Er der mon andre, der har eksperimenteret med løsninger på dette problem?\nBesvaret af Peter Huntley den 07-05-2010\nJeg synes også, at det burde kunne gøres bedre. Jeg har en K1200S og må bruge høreværn selv med en nylig købt Schuberth C3, der skulle være støjsvag. Stikker jeg hovedet tilstrækkeligt højt op forsvinder turbulens og bulder. Vindskærmen er sikkert god, hvis man kører stærkt, men i det daglige er det næsten bedre uden. Underligt at de mange vindtunnelforsøg ikke giver bedre resultat. At skære i glasset eller fjerne det helt tør jeg dog ikke. Til gengæld må jeg indrømme, at når jeg på motorvej overhalder en H-D´er med naked bike, åben hjelm og H-D bandana ser han ud til at lide voldsomt, når hastigheden nærmer sig 100 km/t. Det kan måske skyldes, at han for de nedre legemesdele luftet grundigt gennem trompetbuksebenene.\nBesvaret af Søren Jensen den 07-05-2010\nDer var en del vindpres på overkroppen, man skal holde godt fast i styret. Det kunne gå til op mod de godt og vel 110 km / t.\nBesvaret af Lars Bork den 09-05-2010\nJeg har ligeledes oplevet dette fænomen og har løst det ved at tage et rulle halstørklæde ( forsvarets model ) på.\nJeg bruger det således at det lige sidder en slutning af tørklædet oppe under kanten på hjælmen.\nJeg har/havde selv en del vindstøj på min GS'er.\nHar prøvet forskellige løsninger og er endt med at skære vindskærmen ned til en lille prydgenstand for at få et så rent vindflow som muligt.\nBedre kan jeg ikke gøre det. Et af problemer for mig er helt sikkert min højde, men det kan der jo ikke gøres meget ved. Så en god hjelm, mikro vindskærm + masser af ørepropper er min løsning.\nPS: Har også prøvekørt adventure modellen med den høje vindskærm, men det ændrede bare vindstøjen til bulder og det var ikke spor bedre.


Pårørende til socialpædagoger: Tusind tak for jeres indsats Pårørende siger det med blomster\nDe pårørende har sendt farvestrålende buketter til de ansatte ved Landsbyen Sølund for at vise deres taknemmelighed med de ansattes indsats under corona.\nPårørende siger det med blomster\nSocialpædagoger og kolleger ved Landsbyen Sølund har fået takkebrev og blomster fra de pårørende. Vi sætter stor pris på deres indsats under coronakrisen, fortæller Margit Graves Ponsaing, der er formand for pårørendeforeningen og mor til Johan\n’På eksemplarisk vis og med enorm flid og engagement nytænkes den gamle hverdag, så vores beboere fortsat får den omsorgsfulde hverdag. (…) Vi pårørende til beboere på Sølund tænker meget på Jer, og vi siger tusind tak for Jeres store indsats i denne svære tid med store udfordringer.’\nSådan skriver foreningen af pårørende i et brev til socialpædagogerne og alle de andre ansatte i Landsbyen Sølund, hvor der bor 240 andre voksne med fysiske og psykiske funktionsnedsættelser, som tak for medarbejdernes indsats under coronakrisen. Desuden har de pårørende sendt 35 blomsterbuketter i varme sommerfarver af sted til alle boenhederne.\n– Vi er meget glade og taknemmelige over, at vi ved, at vores pårørende er i gode hænder, og vi sætter stor pris på, at medarbejderne med deres liv som indsats passer på dem, siger Margit Graves Ponsaing.\nLæs også historien om, hvad det betyder for Bente Elise Hansen, at hendes søn er i gode socialpædagogiske hænder under coronakrisen.\nVi er ekstra sårbare\nUd over at være formand for pårørendeforeningen på Sølund, er Margit Graves Ponsaing også mor til 39-årig Johan, der har boet på Sølund i snart 20 år.\nSom der også står i takkebrevet, har det være en glæde for Margit Graves Ponsaing og hendes søn, når socialpædagogerne i sønnens boenhed har arrangeret FaceTime-opkald hjem til forældrene, at de har erstattet det nedlukkede aktivitetscenter med aktiviteter i boenhederne, og at de har været så påpasselige med ikke at bringe smitte til og fra arbejde.\n– Som forældre til et barn med et handicap er man en sårbar sjæl – man har jo altid antennerne ude i forhold til, hvordan ens barn har det. Vi har stor tillid til personalet og et godt samarbejde med dem, og det betyder virkelig meget, siger hun.\nMargit Graves Ponsaing oplever især, at socialpædagogerne har blik for borgernes forskellighed og giver hver enkelt den tryghed og kærlighed, de har brug for.\n– Det eneste, beboerne har til fælles, er, at de har en permanent, psykisk funktionsnedsættelse. Ellers er de jo vidt forskellige. Det stiller store krav til personalet. Og så har min søn en mere end almindeligt veludviklet sans for stemninger, og han kan mærke, at de virkelig vil ham, siger hun.\nSocialpædagogerne har givet min søn et liv\nJohan er er normalt hjemme hos sine forældre hver tredje weekend og i alle ferier, men under coronakrisen må de undvære hinanden, fortæller hans mor Margit Graves Ponsaing.\nNetop derfor er der heller ingen tvivl om, at Johan ved, hvor han har hjemme, selvom han besøger sine forældre hver tredje weekend og i alle ferier.\n– Når vi henter ham, spørger han altid, hvornår han skal hjem igen. For han vil rigtig gerne på weekendophold hos os, mens Sølund er hans hjem. Det betyder meget for os – ligesom da hans to søskende flyttede hjemmefra – at han har et godt liv. For vi er her jo ikke evigt, siger Margit Graves Ponsaing.\nEn del af kampagnen #DeStærkeste\nArtikel er en del af kampagnen #DeStærkeste. Med kampagnen går Danske Handicaporganisationer og Socialpædagogerne sammen om at vise hvordan mennesker med handicap, deres familier og socialpædagoger skaber særlige øjeblikke og bekæmper ensomhed under corona.\n'Vi beder i virkeligheden de svageste om at være de stærkeste i denne tid'. Sådan lød det fra statsminister Mette Frederiksen, da hun talte om en mulig genåbning af Danmark efter påske.\nSe og del billeder under #Destærkeste eller send dit bidrag til webmaster@sl.dk.dk


Marselisborg Havnevej 56-58\nErhvervsklimaet i Aarhus halter efter og har brug for en håndsrækning. Den kan komme ved at etablere et erhvervs- og vækstudvalg i kommunen.\nAt det står grelt til, viser DI's undersøgelse af det lokale erhvervsklima i landets kommuner. Aarhus befinder sig nemlig i den tunge ende som nummer 63 ud af 96 deltagende kommuner, og på flere områder er der sket en mærkbar tilbagegang. Det drejer sig blandt andet om kommunens evne til at formidle information og indgå i frugtbar dialog med virksomhederne. Jeg har hørt om ventetider på op til tre måneder for virksomheder, der gerne vil have kommunen i tale, og om langtrukken sagsbehandling på bygge- og miljøområdet. Her er vi nødt til at forbedre os, hvis vi som kommune skal lokke nye virksomheder til og sørge for, at de erhvervsdrivende, der allerede er her, har de bedste forudsætninger.\nEn mulighed er at oprette et erhvervs- og vækstudvalg i kommunen, der kan rådgive eksisterende og nytilkomne virksomheder og være med til etablere faciliteter, som kontormiljøer og netværk. Dette vil skabe bedre rammer og gøre det nemmere at være ny virksomhed i Aarhus. Det er en nødvendighed, når vi i forvejen er en af de absolut dyreste kommuner at drive virksomhed i.\nOgså infrastrukturen er en af Aarhus' store udfordringer. Dårlig fremkommelighed i byen og dyre p-områder er blot nogle af de problemer, de erhvervsdrivende må kæmpe med, men en usammenhængende infrastruktur har også mere vidtrækkende konsekvenser. For eksempel for turismen, der med rette kunne forbedres med en levedygtig Aarhus Lufthavn eller bedre forbindelser til Billund.\nAarhus gør rigtig mange ting rigtigt – vi har et stærkt image, en international appel og et solidt fundament af tusindvis af unge studerende, der gør kommunen attraktiv for både turister og erhvervslivet – nu handler det om at forbedre de områder, hvor vi halter efter.\nPubliceret 11 September 2013 16:00\nDa Nikolaj Wammen smed borgmesterkæden og rykkede fra Aarhus til ministerkontorerne i København lovede han, at han fortsat ville arbejde for at få Kattegatforbindelsen på dagsorden – det var en hjertesag for ham, byrådet, regionen Midt og Nord, erhvervslivet og mange andre.\nNu er Wammen steget i graderne til krigsminister, samtidig med at såvel finansloven og trafikministeriet synes at have pakket Kattegatforbindelsen i mølsækken - selvom den også indeholdt åbenlys strategiske værdier – åbenbart sammen 2017-financieringen af kulturby Aarhus.\nVi mangler at få et markant udspil, for ellers får Region Syd endnu flere motorveje og broer til/fra Fyn, hvilket ikke skaber den sikkerhed og fleksibilitet Kattegatforbindelsen er udtryk for.\nAt den også kunne blive et gennembrud for nytænkning vedr. trafikafviklingen for både højhastighedstog og biler, gør det endnu mere uforståeligt, at der ikke sker noget.\nHvornår kommer Wammen ud af skabet og sparker handling bag de oprindelige fine ord?\nVi nærmer os valget, så det er nærliggende også at spørge den nuværende borgmester Bundsgaard, som på en del områder gør det godt, men hvor blive hans udspil af til ovennævnte Kattegatforbindelse?\nDer var lagt et imponerende forarbejde politisk og erhvervsmæssigt og skitseret en selvbetalende løsning, så det kan da ikke være andet end for sent, at der ikke sker noget.\nNu rykker kommunevalget nærmere, så der skal tages fat på sagen, hvis den ikke skal ende som endnu et politisk fantasifoster og en håbløs abort, hvilket forslaget ikke fortjener. Hvornår sker der noget ,der løfter projektet ud af det politiske mørkekammer?\nVi skal sikre hjælp til alkoholikeres børn\nI Danmark har mere end hundredtusind mennesker et alkoholmisbrug. Det er et stort socialt og sundhedsmæssigt problem, som kræver opmærksomhed. Og en ganske særlig opmærksomhed kræves på børnene i de alkoholramte familier.\nDerfor er vi i Radikale Venstre bekymrede over udsigten til, at bevillingen til familierådgivningen hos Center for Alkoholbehandling i Aarhus er ved at udløbe, således at der mangler 2 mio. kroner fra 1.januar 2014, hvis arbejdet skal fortsætte.\nBørn påvirkes ofte i høj grad, og det kan have langsigtede negative konsekvenser, når en forælder har et alkoholmisbrug, og derfor er det essentielt, at de også inddrages i behandlingen. Så hvis vi vil bryde den negative sociale arv – også på dette område – så er muligheden for familiebehandling altså helt nødvendig.\nAlle erfaringer viser med al tydelighed, at det er ekstremt vigtigt med en tidlig og metodisk indsats overfor alkoholramte familier, og at spare på området vil på sigt give endnu flere udgifter, både menneskeligt og økonomisk.\nMandag d. 9. september var vi som en del af en tematur om socialpolitik i Aarhus på besøg hos Center for Alkoholbehandling, og det berørte os alle meget at høre, hvor mange børn der er pårørende til alkoholikere og hvor alvorlige problemer, dette kan give, også senere i livet. Men samtidig var det opløftende at høre om etablerede indsatser, der virker.\nDet gør familiebehandling, og det gavner således kontinuerligt børn, unge og familier i en svær situation her i Aarhus. Og her må vi bare sige, at vi anser det for altafgørende vigtigt, at de indsatser, der rent faktisk har vist sig at virke, sikres og udbredes. Og med familiebehandlingen er der tale om en sådan indsats. Og afvikles den, så har man sat forebyggelsen tilbage, og det er bare slet ikke den vej, vi skal gå. Tværtimod.\nDerfor vil Radikale Venstre finde midlerne så en forebyggende ordning rettet mod børn, der er, eller kan blive, enormt udsatte, kan fortsætte i Aarhus.\nAarhus? Jamen her går det godt\n"Her i Aarhus går det fantastisk.”\nSådan hører vi gang på gang i skåltalerne fra borgmesteren, når han åbner endnu en udstilling. Det kan godt være, at udsigten fra borgmesterkontoret og de bonede gulve er god, men det lyder mere og mere hult, når virkeligheden viser sig at være en helt anden.\nFor hvilken virkelighed gemmer der sig bag alle de flotte skåltaler?\nJo, i den seneste måling fra Dansk Industri, som omhandler erhvervsvenligheden i de danske kommuner, er Aarhus Kommune i frit fald.\nVi er nu gået fra en beskeden plads som nummer 31 til en placering langt nede som nummer 68 ud af 98 kommuner. Især skatte- og afgiftsniveauet er skadeligt for væksten og beskæftigelsen her i Aarhus, viser undersøgelsen.\nDerfor er det yderst kritisabelt, at byrådet fastholder den ekstra skat (dækningsafgift), som virksomhederne bliver straffet med, fordi de har valgt at placere sig i Aarhus Kommune.\nDet er rystende, at man fastholder en udeserveringsafgift, som tydeligvis skader cafeer, restauranter og beskæftigelsen.\nDet er tåbeligt og urimeligt, at man vil kræve endnu flere penge ind fra borgerne i form at stigende grundskyldsafgifter.\nJeg mener, dette er den helt forkerte vej, hvis vi skal sikre, at der også i fremtiden skal blive råd til anstændig kernevelfærd. Vi skal fra byrådet sikre gode rammebetingelser for virksomheder og forretninger og ikke brandbeskatte borgere.\nAarhus Kommune har et budget på 18 mia. Der ER muligheder, hvis blot man har den politiske vilje. Den har desværre ikke været til stede længe, hvor et stort set enigt byråd har forgældet borgerne i stadig større grad.\nSå næste gang du hører en byrådspolitiker påstå, at det går fremragende, så mind dem om, at gælden er steget fra 900 mio. til over 3.000 mio. Mind dem om, at antallet af hjemløse er steget med 32 procent. Mind dem om, at mere end hver 10. person i den arbejdsdygtige alder er placeret på livsvarig forsørgelse af kommunen. Mind dem om, at de bruger millioner på kunst og finkultur, mens de handikappede skal leve under uværdige kår. Mind dem om, at selvom de får stadig flere skatteindtægter, kan de stadig ikke få budgettet til at balancere.\nHvis I vil gøre dette, så vil jeg love at gøre mit bedste for at holde dem ansvarlige for deres prioriteringer de næste fire år.\nSocialdemokratiske borgmestre har sovet i timen\nEn undersøgelse, foretaget af DI (Dansk Industri), viser, at 7 ud af de 10 mest erhvervsvenlige kommuner har en Venstre-borgmester ved roret.\nOmvendt er erhvervsklimaet væsentlig dårligere i de kommuner, hvor Socialdemokraterne har ansvaret.\nDet ses bl.a. i Silkeborg og Randers, som er blandt de 10 dårligst placerede på listen.\nErhvervsklimaet i Aarhus er ligeledes langt fra superligaen.\nPå blot to år er den østjyske vækstmotor faldet 24 pladser ned ad rangstigen.\nI Aarhus er skatter, afgifter og gebyrer simpelthen for høje, infrastrukturen er for dårlig og kommunens sagsbehandling er for langsom. Det mener erhvervslivet i Aarhus i hvert fald.\nDen negative spiral kommer på trods af, at kommunerne endelig har fået øjnene op for, at virksomheder og kommuner har en gensidig interesse i et godt og velfungerende erhvervsklima.\nBetyder det så, at Aarhus kommune har sovet i timen, siden de ikke gør mere for erhvervsklimaet? Det spørgsmål lader jeg stå lidt.\nDer har aldrig hersket tvivl om, at et sundt erhvervsliv tiltrækker investeringer og arbejdspladser, så der bliver råd til folkeskoler, infrastruktur og omsorg for de svage.\nAarhus har i en årrække sat barren højt for, hvad kommunen skal præstere på erhvervsfronten. Men noget tyder på, at det bliver ved snakken, og der ikke kommer handling bag.\nHer må borgmesteren i Aarhus sætte handling bag sine ord, og sætte alle sejl ind på at levere en bedre service, så virksomhederne får det bedst mulige fundament for at skabe vækst.\nBorgmesteren i Aarhus mener selv, at de gør det godt på en række områder, men der er en hel masse steder, hvor de kan gøre det bedre.\nDet er en fornuftig selvindsigt, som jeg kun kan applaudere. Men hvorfor er der gået så lang tid, før der reelt bliver gjort noget ved?\nDet kunne godt tyde på, at Aarhus kommune har sovet i timen, og det indikerer blot behovet for et nyt flertal til valget i november.\nUlighed i sundheden\nPsykisk sygdom rammer mange unge. Spiseforstyrelser, stress og depression som de mest almindelige.\nDet er ubehageligt at blive syg, men heldigvis kan sygdom behandles. Desværre kun, hvis man har råd, for psykologhjælp er dyrt.\nPå gymnasiet og erhversuddannelserne er der ofte hjælp at hente, og man kan få et par gratis psykologtimer, men er man først blevet så syg, at man må stoppe sin uddannelse, står man alene.\nDet skaber en ulighed mellem unge, og det er dem, der har det værst, der bliver taberne.\nMan burde have de samme muligheder for at få hjælp.


Forside > Korrektionsbriller > Boss > BOSS 1246 (0NZ)\nBOSS 1246 fås i 3 andre lækre farver\nBOSS 1246 Modeloplysninger\nBOSS 1246/0NZ Designer briller\nMed dette design er du klædt perfekt på hver dag. Findes der en anden farve der ville matche bedre med dit foretrukne outfit, så tjek også de andre styles af BOSS 1246 i vores sortiment fra 2020, og 2021 fra Boss.\nUnisex modellen fra Boss skelner ikke mellem til mænd og kvinder. Ved de fuldt indfattede stel er glassene helt omsluttede i rammen. For de som er garvede brillebærere kommer der kun sjældent andre modeller på tale. Vores Modified Rectangle minder om den rektangulære form, men adskiller sig også, som navnet antyder. De afrundede sider gør at ansigtet synes blødere. Det ædle metal stel tillader forfinede linjer og skaber en ekstraordinær lethed i detsudseende. Derudover er metal stel næsten fuldstændigt brudsikre - stærke, fleksible og modstandsdygtige over for korrosion.


Træt af genstridige fedtdepoter og dansehåndtag? - n'age\nTræt af genstridige fedtdepoter og dansehåndtag?\nSå kan det være vores nye behandling CoolSculpting er noget for dig…\nCoolSculpting er den førende non-kirurgiske behandling som effektivt, sikkert og permanent fryser og fjerner uønskede fedtdepoter på din krop. Der skal hverken anvendes nåle, specielle diæter og der er ingen ”down-time” (ophelingstid). CoolSculpting er udviklet af forskere ved Harvard Universitet og er godkendt af amerikanske FDA og har EU’s CE-mærkning. Fedtceller er ekstremt følsomme over for kulde, og ved at tilsætte en kontrolleret frysefunktion på en time, så trækkes energien ud fra fedtcellen. Indholdet i fedtcellen, lipiderne, krystaliseres og fedtcellerne dør. Når fedtcellerne dør, starter en naturlig proces i kroppen som gradvis reducerer fedtlagets tykkelse. Den proces sker løbende i op til 4 måneder. Processen fører til en synlig og målbar reducering (mindst 20-25%) af fedt, på den del af kroppen som er blevet behandlet.\nCoolSculpting resulterer i en synlig og målbar reducering af fedt på det området af kroppen, hvor behandling er lavet. Fedtcellerne som er behandlet, er permanent væk. Patienter kan se resultater så hurtigt som tre uger efter behandligen, men det mest dramatiske resultat vises efter en til fire måneder.\nHver eneste patient er unik, derfor anbefaler vi at skræddersy en specifik behandlingsplan, som en del af den indledende konsultation. Yderligere behandlinger i samme eller flere områder kan forhøje det ønskede æstetiske resultat.\nCoolSculpting er klinisk bevist at være en sikker og effektiv behandling. Med den patenterede sikkerhedsmekanisme, Anti-Freeze Detect System, som gør det umuligt at få fryseskader, er CoolSculpting den eneste, og ledende kølebaserede, non-kirurgiske behandling som fjerner uønskede fedtdepoter, som er godkendt af de amerikanske FDA-myndigheder. Under selve behandligen kan kunderne sidde eller behageligt ligge ned og læse, arbejde på laptop eller til og med få sig en lille lur. Der indgår ingen nåle, specielle diæter eller ophelingstid. Behandlingen udføres på klinikken af speciaeluddannet sygeplejersker.\nCoolSculpting er perfekt til patienter som vil forandre sin kropsform uden en specifik diæt, træning eller kirurgi. Den er ikke beregnet som en metode for vægttab (slankekur) for overvægtige. Den ideelle patient er en person som ønsker en reducering af fedtdepoter, men som ikke overvejer kirurgiske indgreb.\nGentagne behandlinger i samme område eller flere områder, kan forhøje det ønskede æstetiske resultat.\nDu kan se før og efter billeder samt priser på vores hjemmeside her


Det nye Digital Post medfører, at mere end 500 myndigheder står over for en omlægning, som kræver en større eller mindre indsats afhængig af den enkelte myndigheds kompleksitet og valg.\nFå præsenteret de forskellige implementeringsforløb, opgavepakkerne og opgavestyringsværktøjet i denne korte video. Nedenfor kan du læse mere om de enkelte elementer.\nFor at sikre det bedst mulige grundlag for myndigheders implementeringsforløb er den samlede implementeringsindsats opdelt i tre forløb:\nEt pilotforløb med pilotmyndigheder fra både den kommunale, regionale og statslige sektor, hvor fokus er på at teste og kvalificere de opgaver og det forløb, som skal gennemføres i forbindelse med omlægningen\nEt myndighedsforløb, som fokuserer på den brede myndighedsgruppe\nMyndighederne er ansvarlige for egen omlægning til det nye Digital Post. Digitaliseringsstyrelsen er ansvarlig for at etablere grundlaget for overgangen og understøttelse af implementeringsprocessen hos myndighederne. Dette gøres dels gennem en række materialer og værktøjer, som stilles til rådighed for myndigheder samt gennem en række møder med præsentation af de enkelte opgaver og mulighed for drøftelse af disse.\nLæs mere om tidsplanen for de forskellige forløb\nOpgaverne, som myndighederne skal gennemføre i løbet af implementeringsforløbet, beskrives i en række opgavepakker, som er samlet i et digitalt opgavestyringsværktøj. Det samlede implementeringsforløb for myndigheden er struktureret i tidsplanen for implementering, som understøtter, at alle de nødvendige afklaringer og opgaver håndteres rettidigt i forhold til go live for den nye Digital Post-løsning.\nOpgavepakkerne distribueres løbende fra maj 2020 via opgavestyringsværktøjet og er fordelt i fire overordnede kategorier:\nDigitaliseringsstyrelsen sørger løbende i implementeringsforløbet for at indkalde til møder, hvor den nye løsning og enkelte opgaver i forbindelse med overgang til denne kan drøftes med Digitaliseringsstyrelsen og andre myndigheder, som ligeledes arbejder på overgangen.\nLæs mere om opgavepakkerne og hent dem her\nFor at understøtte myndighedernes omstilling til den nye Digital Post-løsning udstiller Digitaliseringsstyrelsen et opgavestyringsværktøj for myndighederne. Det kalder vi 'Digitaliseringsstyrelsens Implementeringsoverblik', forkortet 'DIO'.\nVærktøjet anvendes til at give den enkelte myndighed et overblik over egne opgaver relateret til omstillingen, som beskrevet i vores opgavepakker. Herudover er det en direkte kommunikationskanal fra den enkelte myndighed til Digitaliseringsstyrelsens implementeringsteam.\nI værktøjet er opgaverne struktureret efter en tidsplan, hvor vi har angivet deadlines, som I bør overholde for at nå i mål med omstillingen. Når I påbegynder eller afslutter en opgave, skal I derfor markere det i systemet. Det giver os mulighed for at få et overblik over, om de mere end 500 myndigheder, der anvender Digital Post, er på rette spor i forhold til omstillingen.\nOpgavestyringsværktøjet er næsten identisk med systemet KLIK, som i dag anvendes af KOMBIT i forbindelse med udrulning af systemer til kommunerne.\nVejledninger til systemet bliver gjort tilgængelige her på siden samt i selve værktøjet, forud for at I får adgang.\nOpgavestyringsværktøjet er tilgængeligt nu, og hvis I ikke har fået indmeldt en kontaktperson fra jeres organisation til systemet, kan I gøre det herunder.\nIndmeld en kontaktperson\nLæs mere og se en video om hvordan I bruger Digitaliseringsstyrelsens Implementeringsoverblik (DIO)


Carmen med: Prisgaranti og 100% Nydelsesgaranti på alle flasker\nBrasserie d'Achouffe 1vare\nTeatro Latino 1vare\nMørk frugt 2varer\nTørret/kogt frugt 2varer\nCarmen, Wave Series Sauvignon Blanc 2020\nCarmen er næsten synonym med chilensk vin. Med over 160 års historie er det uden sammenligning det ældste vinhus i landet, som blev grundlagt få år efter Chile blev et selvstændigt land. Det er altså mange års vinerfaring, masser af landets gode vinmarker og en stolt historie du får i en flaske vin fra Carmen.\nCarmen er først og fremmest masser af vin for pengene - i de vidtstrakte dale for foden af Andesbjergene kan der laves masser af god vin til fornuftige penge - og Carmens vine er kendetegnet ved masser af velsmag, som er svært at finde i samme prisleje.\nCarmen pryder sig selv ved at have genfundet den næsten uddøde druesort Carmenère, som var forsvundet fra Bordeaux - men Carmen genopdagede den på marker i Chile og var det første vinhus til at lave chilensk Carmenère - og samtidig var huset det første i landet til producere økologisk vin.


Test hovedtelefoner i Sorø\nTest før du køber - hovedtelefoner i Sorø\n09:30 - 17:30 09:30 - 17:30 09:30 - 17:30 09:30 - 18:00 09:30 - 18:00 09:30 - 13:00Lukket i dag\nLør 09:30 - 13:00\nPrøv hovedtelefonerne i Sorø, før du køber\nVil du vide, hvordan vores hovedtelefoner virkelig lyder? Test dem med din egen favoritmusik i vores Bang & Olufsen butik i Sorø. I Bang & Olufsen Sorø, Storgade 46, kan du prøve, hvilke hovedtelefoner der passer bedst til dig. Eksperimenter i fred og ro med alt fra lydkvalitet til funktioner og pasform i butikken.\nBesøg Bang & Olufsen i Sorø, (Storgade 46) for at prøve vores hovedtelefoner og finde den rigtige pasform.\nBesøg Bang & Olufsen i Sorø, og medbring din egen playliste for selv at opleve, hvorfor Bang & Olufsen lyden er elsket af så mange mennesker i hele verden. Du får mulighed for at teste forskellige Beoplay hovedtelefoner helt uforpligtende, så du kan finde det perfekte match.


Smitten udvikler sig stabilt med 820 nye coronatilfælde | jv.dk\nLektor peger på, at smitten med covid-19 nu typisk rammer de 20-29 årige, som også er nogle af de sidste, der kan få en vaccine imod covid-19. (Arkivfoto). Foto: Emil Helms/Ritzau Scanpix\nBåde antallet af indlagte med corona og positivprocenten er på niveau med den seneste uges tid.\nDer er registreret 820 coronatilfælde i Danmark det seneste døgn.\nDe 820 tilfælde er fundet på baggrund af 84.349 PCR-prøver, hvor man bliver podet i halsen. Det giver en positivprocent - andelen af smittede - på 0,97. Det er omtrent på niveau den seneste uges tid.\nViggo Andreasen, der er lektor i matematisk epidemiologi ved Roskilde Universitet, mener ikke, at det er en epidemi, der udvikler sig ret meget - hverken i den gode eller dårlige retning.\n- Tallene ligner umiddelbart det, vi har set de sidste dage. Antallet af smittede og test er nogenlunde det samme. Det ser ud som om, at der ikke er ret meget udvikling i hverken opadgående eller nedadgående retning, siger han.\nAntallet af indlagte forbliver på 50, hvilket ligeledes er på niveau med de foregående syv dage. Af de indlagte er ti på intensiv, hvoraf syv har brug for respirator.\nDer er ikke registreret nogen nye coronadødsfald. Dermed er status fortsat, at i alt 2542 personer har mistet livet med coronavirus i Danmark under epidemien. Tallet har ligget på mellem nul og en død om dagen siden 19. juni.\nDer er også blevet foretaget 155.518 antigentest - også kaldet lyntest - de seneste 24 timer. Resultaterne af disse tages dog ikke med i de daglige smittetal, da de er forbundet med større usikkerhed end PCR-prøverne.\nHvis man testes positiv via en lyntest, opfordres man til at tage en PCR-test.\nDet seneste døgn er yderligere 54.323 personer blevet færdigvaccineret. Dermed er over 2,7 millioner borgere færdigvaccinerede i Danmark. Det svarer til 46,3 procent af befolkningen.\nViggo Andreasen peger på vaccinerne som et vigtigt middel, der gør, at vi kan undgå restriktioner for at holde smitten nede.\n- Vi regner jo med, at det er vaccinerne, der skal holde corona nede for os på sigt, siger han.\nDer er dog kun 32.253 personer det seneste døgn, som har påbegyndt deres vaccination, og det mener Viggo Andreasen kan blive problematisk, fordi det ellers kan tage en måned at vaccinere de danskere, der ønsker det.\n- Det ville være rart, hvis man kunne få specielt tallet for første vaccinationer højere op i løbet af den næste uges tid, siger han.\nAntallet af coronatilfælde falder i de hårdest ramte kommune...


Rådgivning ved køb af bolig og erhvervsejendom\nRet&Råd Advokater Københavns afdeling for fast ejendom yder rådgivning til købere og sælgere i forbindelse med køb og salg af boliger og erhvervsejendomme.\nVores advokater varetager dine interesser og sikrer dig uafhængig rådgivning under hele forløbet.\nVores advokater har erfaring med rådgivning ved en bred vifte af fast ejendom, herunder huse, ejerlejligheder og andelsboliger, sommerhuse, projektbyggeri og byggegrunde samt diverse erhvervsejendomme.\nLad os hjælpe dig sikkert og godt igennem din ejendomshandel\nKøb af boliger eller andre faste ejendomme, hører til de mest betydningsfulde økonomiske dispositioner, vi foretager os. Der vil altid være risici forbundet med den beslutning, der i sidste ende træffes om at gennemføre handlen. Det er derfor vigtigt at kende handlens vilkår og betydningen heraf.\nVi aftaler altid en pris med dig, inden vi påbegynder vores sagsbehandling. Prisen fastsættes på baggrund af den bistand, du ønsker. Er der behov for justering af omfanget af den aftalte bistand tager vi en drøftelse herom. Du er velkommen til at kontakte os på telefon eller e-mail til en uforpligtende indledende samtale, om den rådgivning vi kan tilbyde dig i forbindelse med dit køb af bolig eller erhvervsejendom.


Skjernvej 50, Arnborg, 7400 Herning – Ejendomsmæglerfirmaet John Frandsen\nSkjernvej 50, Arnborg, 7400 Herning\nVilla med charmerende havestue\nI Arnborg kan I nu flytte ind i en villa, der blev renoveret for 15 år siden med tag, vinduer, køkken, badeværelse og havestue. Boligen er udstyret med gulvvarme i alle fliser/klinker, og den ligger på en stor grund med mange muligheder.\nHer kan I glæde jer til en hyggelig stue, der ligger i delvis åben forbindelse med køkkenet, og der opstår på den måde en god sammenhæng i boligen. Køkkenet er holdt i et tidløst design, og der er installeret alt i hårde hvidevarer, inklusiv en opvaskemaskine. Fra stuen kan I træde ud på en overdækket terrasse, mens et sæt dobbeltdøre åbner ind til en skøn havestue, hvor familien kan samles i lyse og behagelige omgivelser. Herfra går trappen op til førstesalen, som byder på et værelse med egen altan eller svalegang. Stueetagen er endvidere indrettet med et værelse og et badeværelse med bruseniche, og ellers kan I tage trappen ned til kælderen, hvor I bliver mødt af et vaskerum, et toilet samt flere disponible rum.\nHaven er anlagt med buske og bede, så der er rig mulighed for at pusle om planterne, når årstiden er til det. Den overdækkede terrasse bliver et hit i sommerhalvåret, hvor I kan søge lidt skygge, når solen står stærkest, og ellers nyde tilværelsen i det fri. I carporten er der plads til to biler, så alle familiens køretøjer kan holde i tørvejr, og ejendommen præsenterer sig flot fra vejen, hvor den giver et godt indtryk.\nArnborg er en mindre by med det “lokale” i højsædet, hvor I tilmed finder alt, hvad I behøver i hverdagen. Fra ejendommen er der kun 450 meter til skole og daginstitution, og det nærmeste supermarked er blot få minutters kørsel væk. I omegnen er der rig mulighed for at opleve naturen, mens motorvejen også nemt tilgås inden for cirka 2,5 kilometer – den kan fragte jer mod enten Herning eller Brande.\nKontakt os gerne for en fremvisning af denne ejendom – vi glæder os til at se jer!\nGrundareal: 1868 m²\nEjerudg. pr. md.: 1.272


Hjem/Nyheder/Branche-Nyt/La Liga rettighederne fra 2021-2024 i udbud\nLa Liga rettighederne ligger lige nu hos TV 2, efter de sikrede sig rettighederne først delvist og siden fuldt ud via en aftale med Strive Sport / IMG. De rettigheder udløber imidlertid med udgangen af sæsonen 2020/21.\nLa Liga rettighederne er nu sendt i udbud for perioden 2021/22 frem til og med 2023/24 sæsonen i 16 europæiske lande, herunder de nordiske lande. De danske rettigheder til den spanske liga kan således risikere at forsvinde igen fra TV 2, såfremt man ikke sikrer sig rettighederne i den nye budrunde.\nRettighederne er i udbud via firmaet Mediapro, og det ligger i udbuddet, at der skal vises minimum tre kampe fra La Liga hver uge og et ugentlig highlight magasin. Rettighedsudbuddet omfatter også den næstbedste spanske liga.\nBuddene skal indgives seneste 19. marts kl. 12:00\nTV 2 Sport X la liga


Charlotte Amalie Champagneglas 27 cl - Holmegaard.dk\nDæk et bord med historie. Per Lütken har pustet liv i mere end 3.000 glasdesigns. Charlotte Amalie-serien er et af Holmegaards ældste eksisterende designs og opkaldt efter Lütkens elskede hustru. Brug også champagneglasset til servering af farverige smoothies som et skud ekstravagance på brunchbordet. I serien finder du desuden glas til forskellige vine, øl og snaps. Champagneglasset er mundblæst og en festlig gaveidé til en særlig anledning.\n» Det kan være svært at finde rundt i, hvilket champagneglas man skal vælge. Vi giver dig en lille guide her!\nCharlotte Amalie Hedvinsglas\nCharlotte Amalie Snapseglas\nCharlotte Amalie Hvidvinsglas\nBouquet - designet af Peter Svarrer\nVinserien Bouquet har et moderne design og et stramt udtryk. Perfekt både til hverdag og fest.


Til forsiden » Danmark » Lolland » Nysted » G0031\nLolland-Falster er det ideelle udgangspunkt for en ferie på alle tider af året. Ved Marielyst finder man den 20 km lange og børnevenlige sandstrand, den smukke natur og de utallige aktiviteter. Det tropiske Lalandia er et godt alternativ, når Østersøen viser tænder . I Knuthenborg Safaripark kører man rundt i egen bil og oplever de vilde dyr på tæt hold. Tag evt. en tur til Nykøbing Falster og besøg Middelaldercentret med bl.a. arbejdende værksteder, handelsgade, en havn med skibe og ridderturneringer. Her finder man også Folkeparken, en lille zoo med dyr, legeplads og park.


Mljet National Park, oprettet i 1960 r., på vestsiden dækker den en tredjedel af det grønne område på Mljet Island, beliggende mellem Korcula og Dubrovnik. Der er to søer med saltvand i parken, omgivet af fyr skråninger. De fleste turister kommer her for en dagstur fra Korcula, men du kan også komme med færge og tilbringe et par dage. Hvem vælger det, han vil have øen næsten helt for sig selv.\nKrydstogtskibe fra Korcula lander ved Pomena marina på den vestlige spids af øen, hvor tavlen med kortet over øen er placeret.\nDu går fra Pomena 15 min til marinaen på Veliko Jezero (største). Her går turgrupper om bord på et skib, der går til en lille ø i søen, hvor du kan spise i det benediktinske kloster fra det 12. århundrede, i øjeblikket konverteret til et hotel.\nDer, der ikke ønsker at tilbringe eftermiddagen med at svømme og solbade på klosterøen, de kan tage båden tilbage til hovedøen, gå et par timer langs bredden af søen, og vend tilbage til Korcula sent på eftermiddagen. Der er en lille marina foran klosteret, hvor skibet kan aflevere passagerer på anmodning. Det er umuligt at gå rundt om søen, fordi der ikke er nogen bro over kanalen, forbinder søen med havet.\nAtlas turistbureau (tlf.711060) i Korcula arrangerer dagsture til øen Mljet 2 gange om ugen fra midten af april til midten af oktober. Turen varer fra kl 8.30-18.00 og omkostninger 33 $ fra person, inklusive adgang til parken (6 $). Det tager en tur med båd fra Korcula til Pomena 2 på. Prisen på turen inkluderer ikke frokost på hotellet på øen Mljet, og at det er dyrt der, bedre tage dine proviant med dig.\nPrivat bolig kan lejes i Sobra, i den nordlige del af øen, om 14 km øst for Pomeny. Den anden mulighed er at tage en bus til Pomena, hvor Sikjeńca Autokamp er placeret.\nDu kan komme til øen Mljet alene med den normale færge fra Dubrovnik til Sobra, (codz. undtagen ikke relevant, 7 $). Mljet er en god destination for cykelelskere, som du nemt kan leje på hotellet.


Presset Pirlo kommenterer Juventus-præsidents møde med stjernetræner | Clbold.dk\nRygter gram 6. April. 2021 kl. 15:58\nPresset Pirlo kommenterer Juventus-præsidents møde med stjernetræner\nDet bekymrer ikke Andrea Pirlo, at Juventus-præsident Andrea Agnelli har holdt et møde med Massimiliano Allegri, selvom Allegri i disse dages rygtes kraftigt tilbage til Juventus.\nAf gram 6. April. 2021 kl. 15:58\nAndrea Pirlo har fået en skidt start på sin trænerkarriere, efter at den italienske legende sidste år blev ansat som cheftræner for Juventus.\nCristiano Ronaldo og kompagni møder onsdag Napoli, og et nederlag til Juventus vil her betyde, at Pirlos tropper ryger ned på femtepladsen i Serie A-tabellen.\nDer har været voldsomt mange spekulationer om Andrea Pirlos fremtid i de seneste uger, efter at Juventus blev slået ud af Champions League mod Porto. I de to seneste ligakampe mod Benevento og Torino har Juventus desuden blot skabet sammenlagt ét point sammen.\nMassimiliano Allegri, der var cheftræner for Juventus fra 2014 til 2019, har været rygtet tilbage til Juventus på det seneste, og ifølge Football Italia er rygterne tiltaget i styrke, efter at Allegri angiveligt mødtes med Juventus-præsident Andrea Agnelli for nyligt. Forud for opgøret mod Napoli har Andrea Pirlo dog slået fast, at han ikke er bekymret over Agnellis møde med Allegri.\n- Nej, det har jeg ingen holdning til. Præsidenten informerede mig selv om det møde. De er stadig venner. Alt handler ikke fodbold. Det ville være ligesom hvis jeg spiste middag med Maldini, hvorefter det næste dag ville komme ud, at han vil have mig til at blive Milans cheftræner. Der er også venskaber, der strækker sig ud over fodbold. Det er normalt, lyder det således, ifølge Football Italia, fra Pirlo.\nUanset hvad må det dog siges at være usandsynligt, at Pirlo har råd til at tabe onsdagens kamp til Napoli. I løbet af den næste måneds tid venter der således vanskelige kampe mod hold som Inter, Milan og Atalanta. En plads udenfor top fire vil selvsagt være en katastrofe for Juventus, der har vundet mesterskabet i de seneste ni sæsoner.


2 Nyttige forholdsregler for at byde på en auktion - TutorialAdvice.com\n2 Nyttige forholdsregler for at byde på en auktion\nTro det eller ej, der er en god måde at byde på et salg auktion. Undgå at gøre en gestus, som du vil fortryde. I stedet for at blive fanget i øjeblikket, sørg for at du er klar med disse to nyttige tips. Dé 1. Bestem din grænse i forvejen\nFør auktioner begynder på en vare, være det personligt eller online-budgivning, skriv på et stykke papir, hvor meget du er villig til at bruge, så tilføj en ekstra 10%.\nI en livlig udveksling af tilbud mister de fleste deres evne til at holde sig til en rimelig pris.\nNår du har nået din grænse, og så har det ekstra rum til manøvrering tilladt dig selv, stop med at byde.\nIkke tilbyde en cent mere. Lad den vindende budgiver indse med horror, at han lige har betalt for meget for et emne og spar penge for at vinde en anden dags auktion. Év 2. Undgå publikationer, der lover store besparelser på auktion.\nOffentlige auktioner, der sælger varer som køretøjer og lukkede boliger, kan være steder at finde gode tilbud.\nDog ikke være opmærksom på annoncer, der ønsker at sælge dig guider på udkig efter auktioner, der sælger denne type ejendom for næsten ingenting\nFor det første kan du blive opkrævet for flere guider, end du virkelig vil have. På omkring $ 50 hver bliver disse hurtigt dyrt.En anden grund til at undgå disse er, at de kun giver oplysninger, som du nemt kan finde på egen hånd.\nEndelig har de en tendens til at overdrive de tilbud, du vil støde på.\nVælg dine kilder klogt\nForlad ikke for meget på de besparelser, du vil finde på disse auktioner. Mange mennesker kender deres eksistens og påpeger sig selv at byde på det salg, der er det værd.\nHvis du faktisk finder en bil for et par hundrede dollars eller et hus for et par tusind, vil de være af meget tvivlsom værdi.\nI stedet for at købe en af disse guider, besøg din lokale rådhus, som kan have oplysninger om kommende salg. I Canada indeholder webstedet Public Works and Government Services Canada en liste over Crown-aktiver, der er på auktionsblokken.\nHvordan påvirker fedt dine øjne?\nGiv dine møbler en anden vind\nHvordan din kost kan det hjælpe symptomerne på Parkinsons\nTips og tricks til styring af din diabetes\nBrug af opioider til smerte: Hvad du bør vide\nEasy hånd øvelser for at lindre leddgigt\n4 Spektakulære kajak ture i Canada


For at blive en vellykket ELO-booster er der nogle vigtigste værdier, som du nødt til at bortskaffe. Offentligheden tror måske, at hvis der er en professionel mester lagspiller, det er nok for ham at gælde for ethvert boosterfirma. Nå, det er nok til at ansøge, og der er en chance for, at han måske også får et prøvejob. Men chancen for, at han bliver et standardboostervalg hos dette firma, er meget lav. Dette skyldes, at det at spille godt i League of Legends ikke betyder det du er en ELO-booster, der kan bære spil og øge en konto op til en række af lag og opdelinger. Der var en anden blogplads, hvor jeg fortalte dig om færdigheder, som en booster skal have for at kunne arbejde som en ELO booster. Men på dette tidspunkt vil jeg gerne fokusere på noget andet. Selvfølgelig spillet stil er en enorm faktor af det. Hvis vi tænker på det, som boosteren kan spille spillet er mindst 50% af den viden, han skal have i orden at få succes hos en ELO boost-virksomhed. Denne artikel handler om resten 50%, som det tager at komme ind i toppen af ELO-boostere. Når du er en booster, og du har et aktivt job at udføre, der er en klient, som du har at kommunikere med. Kommunikationsevner er afgørende for dette job. Når først du er i et job med en klient, du skal kunne løse en ret vifte af situationer, der kan opstå, mens du øger og spiller League of Legends. På BoostRoyal-klienten kommer først, så ELO-boosteren skal opfylde alle hans behov. Når han bliver bedt om at stoppe med at styrke, skal han stoppe, selvom det ødelægger hans tidsplan for den dag eller måske for hele hans uge. ELO-boostere skal også være det tålmodig med deres klienter. Tålmodighed er vigtig, da mange af brugerne hos BoostRoyal er førstekunder, hvilket gør dem mistillidsfulde i nogle tilfælde eller ubehageligt. ELO-boosterens pligt til at gøre klienten behagelig og få dem til at føle sig trygge, mens en anden er logget ind på hans konto. Dette er kun muligt, hvis boosteren er god med mennesker og har sund fornuft. Mange af de hårde kerner spillere mangler disse attributter, der gør dem ude af stand til at deltage i sådan type job. Afslutningsvis var dette de kendsgerninger, der måske var underlige, når vi tænk på en ELO boost-service til et videospil, men på et konkurrencedygtigt marked dette er must-have-færdigheder, som tjenesteudbyderen skal tilbyde alle klient. Dette er kun muligt, hvis medarbejderne vælges af disse krav, og de er i stand til at arbejde efter den arbejdsetik, som virksomheden har kræver af dem. Udover vigtigheden af hver enkelt kommunikationsevne medarbejder, er der andre vigtige faktorer, der skal overvejes, når det kommer til at rekruttere nye ELO-boostere, som jeg vil skrive i en kommende blog stolpe. Bliv hængende!


Minister: Bælterne skal løsnes i psykiatrien | Sundhedsministeriet\nDet seneste år er der sket en stigning i antallet af psykiatriske patienter, der bæltefikseres. Fungerende sundhedsminister Karen Ellemann er skuffet over udviklingen og opfordrer regionerne til at prioritere indsatsen på området, så færre patienter udsættes for tvang.\nVi har en målsætning om, at brugen af tvang i psykiatrien skal halveres frem mod 2020, og derfor er jeg naturligvis skuffet over, at de nye tal viser, at der er sket en stigning i antallet af patienter, som spændes fast.\nBælterne skal løsnes i psykiatrien. Og selvom der i dag på landsplan er færre, som eksempelvis bliver fastspændt end tidligere, så må vi samtidig konstatere, at udviklingen går for langsomt, og endda enkelte steder bevæger sig i den forkerte retning. Det gør det vanskeligt at nå vores målsætning, og det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende.\nJeg har bedt Sundhedsstyrelsen tage sagen op over for regionerne. For vi skal have nedbragt brugen af tvang i psykiatrien, og det kan kun ske, hvis alle regioner prioriterer indsatsen lige højt.\nLæs Sundhedsstyrelsens rapport 'Monitorering af tvang i psykiatrien - opgørelse for perioden 1. januar-31. december 2016'


For dig der hjælper i job | LiveCV workshop\n- Personlig indstilling\n- Udtryk der skaber indtryk\nFOR EFFEKTIV JOBSØGNING KONTAKT OS NU\nEndnu et forløb med beskrivelse og evaluering fra Ringkøbing-Skjern jobcenter februar 2016 Mere\nForløb med beskrivelse og evaluering fra Ringkøbing-Skjern jobcenter februar 2015 Mere\nVi har samarbejdet med LiveCV i et år nu. Ca. halvdelen der har været med på de forløb LiveCV tilbyder, er gået i job efter 4 - 5 uger. Se video Jens Tazarek Dinsen\nFeedback fra deltagere på pilotprojekt i september 2014 hos Jobcenter Esbjerg Mere\nI mit daglige arbejde med forsikrede ledige er jeg altid på udkig efter nye muligheder til hvordan jeg kan klæde mine ledige bedre på... Læs mere Tonny Mikkelsen\nFra ledig og søgende til ny i job\nVi flytter fokus!\nVi afholder workshops der er målrettet at give den ledige jobsøgende et endnu stærkere afsæt i jagten på det nye job.\nLiveCVworkshop tilbydes typisk ledige, igennem samarbejde med Jobcentre.\nEfter, den frustration der kan melde sig, når et menneske møder ledigheden hvor gældende love og regler skal forstås og overholdes – samtidig med at arbejdsmarkedet er så omskiftelig, som det er, er der brug for nye måder at sætte sig selv i spil, som den rette kandidat, til de ledige stillinger.\nGør noget andet end det du plejer – Det giver nye resultater.\nOg resultater, dem skaber vi – sammen!\nVores erfaringer er, via tilbagemeldinger, at deltagerne hurtigt er ude af dagpengesystemet.\nInden for 13 uger, er ca. 50% ude.\nInden for 26 uger, er tallet 80+ % !\nLiveCVworkshop er udformet til\n– at styrke den lediges personlige formidling og fremtoning overfor en kommende arbejdsgiver.\nPå workshoppen arbejder vi intenst med kommunikation – verbal som nonverbalt – og åbner muligheden i den enkelte, for at se egne styrker endnu mere klart, end tidligere.\nAt flytte fokus kan i sandhed udrette små, som store, mirakler.\nDet handler om afklaring. ”hvem er jeg, hvad kan jeg og hvad er værdien for virksomheden ved at ansætte mig?” – og så ellers formidle det skarpt og præcist.\nEn ting vi oplever, at rigtig mange faktisk har en relativ – til tider stor – udfordring med.\nHvad er det der gør, at dét at formidle sig selv til arbejdsgiveren, kan være direkte svært?\nVi forstår hvad er sker i mennesker, og går derfor altid direkte efter målsætningen i, at de ledige jobsøgende individuelt evner at formidle sig selv med en værdiskabende autenticitet, modtageren forstår.\nSe med her, hvor deltagerne er i gang med en af dagens udfordringer.\nWorkshoppen afsluttes med en professionel videoproduktion, hvor den ledige jobsøgende står med et færdigt resultat, som viser det element af personligheden, der ellers kun er forebeholdt de få kandidater der inviteres til selve samtalen.\nDet er i sandhed, at starte samtalen allerede i ansøgningen, via det personlige LiveCV den ledige jobsøgende bruger helt gratis.\nVærdien for arbejdsgiveren er klokke klar. De får mulighed for at invitere meget relevante personligheder med rette kompetencer, til samtalen.\nHerfra oplever både Jobsøger og arbejdsgiver, en langt mere præciserende samtale med høj afklaringsværdi.\nKontakt os med det samme- for et uforpligtende møde\nOBS: Kun email kontakt.\nMød LiveCV på\n© LiveCV 2011-2016 · Alle rettigheder forbeholdes