Fuglsang med klar doping-melding i ny bog - Avisen.dk\nFuglsang med klar doping-melding i ny bog\nJakob Fulgsang melder klart uden om sin holdning til doping før dette års Tour de France. (Foto: Foto: Fabrice Coffrini/AFP)\nDen danske cykelstjerne Jakob Fuglsang gør det klart, at han aldrig har dopet sig og aldrig kommer til det.\n6. juni 2018 22:43\nDen danske cykelrytter Jakob Fuglsang har aldrig brugt doping og kommer aldrig til det.\nDet skriver han i sin nye bog "Jakob Fuglsang - Drømmen om regnbuestriberne og den gule trøje", der er udkommet onsdag.\n- Jeg vil kunne stå inde for det, jeg har foretaget mig. Jeg vil kunne se mig selv i spejlet, og det kan jeg nu. Jeg har aldrig dopet mig, og jeg kommer aldrig til at dope mig, skriver han i bogen ifølge DR Sporten, som har talt med Fuglsang.\nHan har kørt sammen med Michael Rasmussen, der har indrømmet brug af doping, og kørt på hold, der blev ledet af Bjarne Riis og Aleksandr Vinokurov, der begge har benyttet doping.\nJakob Fuglsang uddyber sin holdning over for DR Sporten:\n- Det er vigtigt for mig at sige, at det her er min holdning til doping.\nHan går i rette med opfattelsen om, at det ikke kan lade sig gøre at skabe resultater i cykelsporten uden at bruge doping.\nJakob Fuglsang tror på, at cykelsporten er blevet renere, end den tidligere har været.\n- Hos de ryttere, jeg træner med i Monaco, som er verdensklasseryttere, er holdningen, at doping er et no-go, og dem, der forsøger at snyde, skulle sendes til månen. Det tror jeg, er en generel holdning i cykelsporten, siger Fuglsang.\nAstana-rytteren vandt Criterium du Dauphiné i fjor, hvor han også vandt to etapesejre i løbet, og i 2016 vandt han OL-sølv i landevejsløbet i Rio.\nDen 33-årige dansker har et mål om at køre sig til en podieplads i Tour de France i år.


Kursus | Focus Telemarketing\nVi vil gerne dele vores viden med dig. Det gør vi gennem kurser, som vi afholder for dine medarbejdere eller for hele afdelingen.\nVi tilbyder selvfølgelig også hjælp inden for andre områder end bare kundeservice og messesalg.\nSkal du have finpudset din fremlæggelse ved salgsmøder, eller har dine medarbejdere brug for at kunne booke møder og sælge dine varer direkte over telefonen, så er vi også klar med en hjælpende hånd. Herunder kan du se flere eksempler på, hvor vi med en professionel tilgang til området kan byde ind. Vi optimerer dine ansattes færdigheder, så de er klar til den forestående opgave, og dermed optimerer vi også dit salg.


Målsætningerne for vandløbene er fastsat i Vandplanerne. Her stilles krav til vandløbene om opnåelse af god eller høj økologisk tilstand, samt god kemisk tilstand. Vurderingen af målopfyldelse sker på baggrund af kriterier der omhandler vandløbets sammensætning af smådyr, fisk, plantesamfund, vandkvaliteten og den fysiske variation. Vandplanernes første planperiode indeholdt en række indsatser inden for vores vandområder med krav om miljømålsætningsopfyldelse i 2015. De kommende Vandområdeplanerne tager udgangspunkt i udførelsen af disse indsatser og sætter nye mål og indsatser frem til 2021.\nMålene for vandløbenes fysiske forhold og indhold af biodiversitet inden for både flora og fauna, er på nuværende tidspunkt ikke opfyldt i en række vandløb i Herning Kommune.\nBeskytte og genskabe vandområdernes økosystemer og arbejde hen mod 2020 målet om høj biodiversitet, i og omkring vores vandområder.\nSikre vejen mod vandplanernes krav om miljømålsætningsopfyldelse i vandområderne.\nSikre fri passage, samt gode gyde- og opvækstforhold, i vandområderne således at sunde fiskebestande kan fungere som turistattraktioner, der kan sætte Herning på fiskevands landkortet.\nSikre, at anvendelsen af ådale og vandløbsnære arealer sker på et bæredygtigt grundlag under størst mulig hensynstagen til natur og miljø.\nSætte de naturmæssige værdier samt sundhedsfremmende og rekreative muligheder i fokus hos borgerne.\nTiltag inden for vandområder skal ses som helheder og der skal følges op med formidling til borgere, virksomheder og organisationer. På den måde fremmes vores fælles ansvar for bevarelse, forbedring og genskabelse af hjemmehørende arter.\nIværksætte initiativer der bidrager til at sikre rene vandløb og søer - også som et væsentligt aktiv ved byudvikling.\nAt holde fokus på de samlede interesser i ådalene ved at formidle værdien af naturen og bevarelsen af denne for fremtiden - herunder sikre arbejdet for målopfyldelse i vandplanerne\nTilrettelægge en helhedsorienteret indsats med henblik på at bevare og forbedre naturværdier og biodiversitet.\nSkabe rammerne for dialog og samarbejde på tværs af faglige interesser, til at sikre målopfyldelse i vandplanerne.\nSikre effektundersøgelser i forbindelse med vandplanindsatser.\nSætte øget fokus på tilførslen af næringsstof og jern til belastede søer i Herning Kommune.\nTilstanden i vandområderne skal leve op til miljøkrav i vandplanerne og vandområdeplanerne. Der kan derfor ikke meddeles tilladelser og godkendelser, der måtte være til hinder for, at disse områder opnår god eller høj økologisk tilstand, samt god kemisk tilstand.\nVandområder må ikke anvendes til formål der hindrer opfyldelse af vandområdernes målsætninger, herunder sikres opretholdelse af værdier der danner grundlag for områders udpegning som Internationale Naturbeskyttelsesområder.\nDer gives ikke tilladelse til put-and-take fiskeri i søer omfattet af §3 i Lov om Naturbeskyttelse.\nDer gives ikke tilladelse til at opfylde søer.\nNye søer skal placeres i en afstand af mindst 20 meter fra højt miljø målsatte vandløb (DVFI 5-7), og således at der ikke er risiko for påvirkning af vandløbenes miljøtilstand.\nVedligeholdelse af vandløb udføres i overensstemmelse med vandløbets miljømål. Omfanget og udførslen af vedligeholdelsen af offentlige vandløb fremgår af vandløbsregulativet, jf. vandløbslovens bestemmelser.\nHvor der forekommer dødt ved, i og ved vandløb, skal dette så vidt muligt blive liggende. Herved sikres den størst mulige fysiske variation i og omkring vandløbene.\nForbedringer af de fysiske forhold i form af vandløbsrestaurering (-udlægning af gydegrus, ved og sten, genslyngning eller åbning af rørlagte vandløb) udføres på en sådan måde, at vandløbene får mulighed for at sno sig og flytte sig, og de forbedrende tiltag skal dermed understøtte den naturlige udvikling frem mod mere varierede fysiske forhold. Vandløbsrestaurering, herunder åbning af rørlagte vandløb, skal gennemføres efter vandløbslovens bestemmelser.\nDer tillades ikke rørlægninger af §3 beskyttede eller miljømålsatte vandløb.\nSpuling af drænrør direkte til vandløb tillades ikke.\nEU's Vandrammedirektiv er implementeret i dansk lov via Lov om vandplanlægning. Det er Miljø- og fødevareministeriet, der varetager arbejdet med at implementere vandrammedirektivet og udarbejde vandplaner, mens det er kommunerne der skal realisere indsatserne for de udpegede indsatsområder i vandplanerne.\nHovedmålet med vandplanerne er, at alle forekomster af overfladevand og grundvand som minimum opnår "God tilstand", hvilket er opnået for overflade vand når både den økologiske tilstand og den kemiske tilstand er god. For overfladevand er det er udtryk for "en svag afvigelse fra en tilstand upåvirket af menneskelig aktivitet" (referencetilstanden). Miljømålene for vandområder omfatter både kemisk, fysisk og økologisk tilstand. Der må ikke ske forringelse af miljøtilstanden i nogen forekomster af overfladevand.\nEn række vandområder karakteriseres med lempede miljømål som kunstige eller stærkt modificeret når der som følge af menneskelig aktivitet er sket fysiske ændringer som har medført at vandområdet i væsentlig grad har ændret karakter. Disse vandområder skal opnå "godt økologisk potentiale" og en god kemisk tilstand. Vandløb med ringe fald, lav vandhastighed og finkornet materiale karakteriseres som vandløb med blød bund, hvilket ligeledes stiller lempede krav til målet om faunaklasse.\nKravværdier for faunaklasser\n"Blødbund" 5 4\nTabellen viser kravværdier for faunaklasser i naturlige vandløb med høj tilstand samt blødbund.\nImplementeringen af vandplanerne i Herning Kommune giver os en mulighed for at nå strategimålene, omkring en kommune og et kraftcenter i vækst. Gennemførelsen af de vedtagne indsatser kommer til at kræve samarbejde, vilje og fælles retningslinjer på mange forskellige og faglige fronter. Biodiversitet og genetablering af naturens mangfoldighed, både bynært og i landdistrikterne, kan skabe et fælles ejerskab og ansvarsforhold til de værdier naturen og vandet byder på. Det er blandt andet her vi skal vise, at vi også tør føre projekter med helhedsperspektiv ud i livet.\nForbedringer af de fysiske forhold i vandløbene,\nBekæmpelse af okkerbelastning for en bedre vandkemi og\nFjernelse af rørlægninger og spærringer for at sikre kontinuiteten i vandløbene.\nDe samlede indsatser i Den overordnede hensigt for Herning Kommune er at tænke projekter i helheder. Vi vil derfor arbejde på at kombinere de udpegede indsatser i Vandplanerne med andre og sammenhængende tiltag. For vandløb kan det for eksempel inkludere genslyngning, udlægning af gydegrus og sten. Men etablering af rekreative og sundhedsfremmende tiltag i forbindelse med naturforbedringen skal også tænkes ind, hvor det er muligt.\nMiljøtilstanden i ca. 50 % af kommunens søer lever ikke op til miljømål. Det skyldes primært tilførsel af næringsstoffer fra landbrugsarealer, intern belastning, punktkilder og spredt bebyggelse. Der kan ikke forventes en generel forbedring af miljøtilstanden i søerne med mindre næringsstoftilførslen til søerne reduceres væsentligt.\nDer ligger ikke nogen kommende indsats for forbedring af søerne i Herning Kommune i de vedtagen og kommende vandplaner.


Vækst gennem videndeling - PDF\nDownload "Vækst gennem videndeling"\n1 Vækst gennem videndeling\n2 Udgivet: Oktober 2009 ISBN: TÆNKETANK OG SEKRETARIAT MEDLEMMER AF DEAs TÆNKETANK FOR VIDENDELING Partner Henrik Morgen, Morgen Consult (formand) Direktør Helle Bechgaard, Bechgaard Consult Programdirektør Mette Bock, DR ErhvervsPhD Anette Broløs Divisionsleder Martin E. Holgaard, Niras Prodekan for formidling Claus Holm, DPU, AU Direktør Lars Kirdan, SAS Institute Professor Kai Kristensen, Aarhus School of Business, AU Prodekan for uddannelse Hanne Løngreen, KU SEKRETARIAT Mikkel Bülow Skovborg, udviklingschef, DEA Maria Lindorf, konsulent, DEA Line Gry Knudsen, konsulent, DEA Julie Torsbjerg Lynge, projektmedarbejder, DEA\n3 INDHOLD Forord Sammenfatning og anbefalinger Tænketankens anbefalinger Anbefalinger rettet mod myndigheder Anbefalinger rettet mod universiteter Anbefalinger rettet mod virksomheder Rapportens metode og datagrundlag Rapportens opbygning Videndeling hvad, hvordan og hvorfor? Viden og videndeling Forudsætninger for videndeling Bevillingsmæssige rammer for videndeling Hvad får vi ud af at styrke videndeling? Vækst gennem videndeling Offentlige ordninger til fremme af videndeling Investeringer i FoU er steget Oversigt over offentlige tiltag Regionernes rolle i videndelingen Mange ordninger mange muligheder Videndeling i universitetsverdenen Forskningsbegrebets udvikling Nye perspektiver på forskningen Fremtidige udfordringer for videndeling Universiteternes videnspredningsenheders rolle for videndeling Videndeling som strategisk prioritet? Næste skridt: strategisk forankring Omfanget af videndeling mellem forskning og erhvervsliv Danmark halter bagefter andre lande Færre virksomheder bruger universiteter VÆKST GENNEM VIDENDELING 2\n4 5.3 Vores erhvervsstruktur er ikke en undskyldning - tværtimod Innovationen kræver bredt udbud af viden Videndeling set ud fra virksomhederne Videndeling set ud fra videninstitutioner Mere videndeling - flere i spil Internationale erfaringer Model 1: Markedsføring Model 2: Samarbejde mellem det offentlige og universiteterne Model 3: Internettet og portaler Model 4: Partnerskaber og entreprenørskab Model 5: Fælles identitet og strategi Model 6:Organisering med erhvervslivet Model 7: Videndelingscommunities Hvad kan vi lære? Litteratur Bilag Bilag 1: Oversigt over perspektiver på forskningen Bilag 2: Oversigt over universiteternes erhvervssamarbejdsformer VÆKST GENNEM VIDENDELING 3\n5 FORORD Virksomheders evne til at skabe, lokalisere og anvende ny viden er en helt central konkurrenceparameter i det moderne vidensamfund. Forskning og ikke mindst den videre spredning og anvendelse af forskningsbaseret viden er kommet i fokus hos såvel politikere som praktikere, og i mange virksomheder har man i stigende grad fået øjnene op for den mulige værdi, der ligger i den offentlige forskning. Der tales derfor i disse år om potentialet i et øget samarbejde og en øget videndeling mellem offentlige forskningsmiljøer og private virksomheder. I en økonomisk sammenhæng er der også et betydeligt potentiale for at skabe øget videndeling der er ganske enkelt mere viden at videndele om. De samlede offentlige bevillinger til forskning og udvikling er fra 2004 til 2009 steget med 35 pct. dvs. 4,5 mia. kr. Men kun ca. 2 pct. af de danske virksomheder anvender universiteterne som kilde til innovation, og siden perioden til de seneste opgørelser i dag er der sket en halvering af virksomheder, der har universiteterne som kilde til innovation. Det understreger, at videndeling, ikke er en automatisk proces, der finder sted ved, at der bliver investeret flere midler i forskningen. Indsatsen skal følges af intelligente programmer med et specifikt fokus på, at viden bliver anvendt og ikke mindst, at viden bliver frembragt i et samspil mellem flere forskellige interessenter. Tal for dansk erhvervslivs innovation viser, at virksomhederne har et bredspektret behov for viden i forbindelse med deres innovation inden for fx markeds- og brugerorientering, organisation, ledelse, proces og produkter. Et mål i innovationspolitikken er og bør derfor være, at det samlede vidensystem bliver mere mangfoldigt, omfatter flere faglige discipliner, er mere sammenhængende og nemt at overskue og bruge for virksomhederne. Men også, at der gøres en større indsats for at nå ud til de mange virksomheder, der ikke anvender systemet i dag. Og der er vi ikke endnu! Denne rapport handler præcis om, hvilke initiativer vi kan bringe i anvendelse hos myndigheder og universiteter for, at viden i højere grad bliver udviklet i et samspil mellem flere forskellige aktører. Der skal tilføres viden fra forskellige discipliner, og den samproducerede viden skal testes løbende i stedet for kun at blive udsat for en validering, når resultaterne er klar til at møde aftagerne. God læselyst. Henrik Morgen Formand for DEAs tænketank om videndeling VÆKST GENNEM VIDENDELING 4\n6 1. SAMMENFATNING OG ANBEFALINGER Forskning er en helt central konkurrenceparameter og afgørende for Danmarks vækstmuligheder det påpeger flere analyser betydningen af. Blandt andet viser en analyse fra Dansk Center for Forskningsanalyse, at virksomheder, der er aktive inden for Forskning og Udvikling (FoU), har en større værditilvækst end FoUinaktive virksomheder. Værditilvæksten i de FoU-aktive virksomheder er således 40 pct. større per ansat. Endvidere stiger værditilvæksten med 1 pct. for hver 10 pct. øget FoU-kapital, der investeres i de FoU-aktive virksomheder. Set i forhold til alle danske virksomheder generelt, såvel FoU-aktive som FoU-inaktive virksomheder, er denne tilvækst kun 0,2 pct. Det vil sige, at andelen af FoU-aktive virksomheder samt de investeringer, der gøres i disse virksomheder, påvirker værditilvæksten positivt 1. Sådanne tal giver grobund for en ambition om, at forskningen skal deles og anvendes en af vejene til vækst er gennem videndeling. Vi er nået langt i Danmark med at skabe gode rammer for samspil og videndeling mellem forskningsinstitutioner og erhvervsliv, men det er langt fra al forskning, der i dag omsættes i erhvervslivet og får samfundsmæssig værdi. En af hovedårsagerne er, at vi ikke tænker strategisk nok i indsatsen. Og der mangler sammenhæng og mulighed for dialog i de tidlige faser af forskningen. Erhvervslivet bliver inddraget for sent i forskningsprocessen samtidig med, at mulighederne for konkret samspil mellem forskning og erhverv kan styrkes. Fx ved mange virksomheder ikke nok om, hvor viden findes, og hvilke initiativer, der kan gøres brug af, når man ønsker at engagere sig i forskningssamarbejder. Dette gælder desværre i højeste grad for gruppen af virksomheder, der ellers udgør det største vækstpotentiale, nemlig små og mellemstore virksomheder (SMV er). Alt dette betyder, at vi ikke får nok viden ud i erhvervslivet. Ser man overordnet på, hvordan det forholder sig i Danmark, viser OECD-tal, at vi blot ligger på 15. plads blandt OECD-landene, når det gælder samarbejde mellem virksomheder og videninstitutioner om FoU. Samtidig er det kun ca. 2 pct. af virksomhederne, der anvender universiteterne som kilde til innovation. Og paradoksalt i en tid med kraftigt stigende bevillinger på FoU-området viser tal fra regeringens konkurrenceevneredegørelse fra 2009, at samspillet mellem virksomheder og universiteter er nedadgående. Fra 1998 til de seneste opgørelser i dag ( ) er der sket en halvering af virksomheder, der har universiteterne som kilde til innovation. Det er bekymrende, hvis ambitionen, som regeringen udtrykker i Globaliseringsstrategien og RTI s handlingsplan for innovation InnovationDanmark, skal opfyldes. 1 Værditilvækst er i denne sammenhæng defineret som virksomhedernes produktion fratrukket forbrug i produktionen, men ikke fratrukket forbrug af fast realkapital eller løn (CFA 2005) VÆKST GENNEM VIDENDELING 5\n7 Øget videndeling vil kunne give stor gevinst for Danmark. Specielt nu, hvor der er økonomisk krise, har vi brug for, at den viden, der allerede eksisterer, bliver delt og anvendt og at vi har de bedste rammer for videndeling. Evalueringen af forskningsrådssystemet og regeringens virksomhedsrettede innovationsstrategi giver et godt udgangspunkt for at udvikle styrkede rammer for videndeling, hvilket vi har brug for. Det skal vi udnytte. Men der er brug for konkret og målrettet handling både i forhold til universiteter og innovationsfremmesystemet. Rapporten sætter fokus på en række generelle hovedpointer. Et af de forhold, som tænketanken ønsker at sætte fokus på, er, at det danske videndelingssystem i højere grad skal sigte på at videndele frem for at vidensprede. I figur 1.1 er forskellen mellem videnspredning og videndeling illustreret ved to forskellige tilgange. Den videnspredende tilgang tager sit udgangspunkt i først at finde svar, som efterfølgende kan gøres relevante for udefrakommende spørgsmål, mens den videndelende tilgang i højere grad tager afsæt i spørgsmål, som er formuleret i fællesskab med interessenter og aftagere. Figur 1.1 Vi har svaret, nu skal vi finde spørgsmålet Vi har spørgsmålet, nu skal vi fin de svaret Der er i dag opbygget et stort antal ordninger og strukturer, der sigter på anvendelse af resultater, der er frembragt gennem det offentlige vidensystem, i virksomhederne - dvs. videnspredning. Denne tilgang er relevant og vigtig og bi- VÆKST GENNEM VIDENDELING 6\n8 drager til at fremme væksten i virksomhederne. Men den indsats bør ikke stå alene. Der er med denne rapport dokumenteret et stort ønske om og behov for virkemidler, der fremmer de allertidligste stadier af forskningssamarbejde og idéudveksling mellem offentlige og private aktører, dvs. videndeling. Behov for at inddrage interessenter tidligere i forskningen Argumentet er således, at forskningens aktører bør indgå i tættere interaktion med eksterne parter, fordi forskningen på den måde bliver langt mere robust i sin form. Det skyldes ikke mindst, at flere aktører kan tilføre viden fra forskellige discipliner, og at den samproducerede viden derfor testes løbende i stedet for kun at blive udsat for en validering, når resultaterne er klar til at møde aftagerne. Der er da også en stigende erkendelse af vigtigheden af videndeling mellem offentlige forskningsinstitutioner og erhvervsliv både i de offentlige institutioner, i virksomhederne og politisk i ministerier og forskningsråd. Det er fx universitetsloven med fokus på det tredje ben, Forsk2015, RTI s InnovationDanmark og Strategi for GTS-nettet gode eksempler på. Men der mangler endnu tilstrækkelige gode rammer for, at virksomhederne bliver hørt tidligere i forhold til at vejlede og give input til forskningsinvesteringerne, således at vi i sidste ende sikrer øget anvendelse af den viden, der frembringes. Flere virksomheder har mulighed og potentiale for at anvende de offentlige tilbud En samspilsdatabase udviklet af DAMVAD dækker projekter i alle større forsknings- og innovationspuljer, herunder bl.a. innovationskonsortier, strategisk forskning, EU-forskning, EUDP, Innovationsloven og EU's rammeprogramme. Databasen inkluderer projekter, der har fået bevillinger i Sammenlagt er der gennemgået mere end projekter, som inkluderer knap danske projektdeltagere med budgetter på ca. 2 mia. kr. Tallene i samspilsdatabasen viser, at det er relativt få danske virksomheder, der har deltaget i forsknings- og innovationsprogrammerne. Der er tale om ca virksomheder i perioden Og i alt har disse virksomheder deltaget ca gange i forsknings- og innovationsprogrammer i perioden. Sammenholdes dette med Forskningsstatistikken for 2006, som omfatter knap virksomheder for dansk erhvervsliv 2, er der altså tale om, at kun 5 pct. af danske virksomheder har deltaget i større forsknings- og innovationsprogrammer. 2 Typisk over 10 medarbejdere, hvoraf en tredjedel har forskning eller innovation VÆKST GENNEM VIDENDELING 7\n9 Derudover viser tallene, at deltagelsen i programmerne - for de virksomheder, der deltager - er koncentreret hos få virksomheder i dansk erhvervsliv. Alene 5 pct. af virksomhederne står for 30 pct. af al virksomhedsdeltagelse i programmerne. Generelt kan man sige, at kun få virksomheder har et intenst samarbejde, idet kun få virksomheder har deltaget flere gange i perioden i forsknings- og innovationsprogrammerne - enten i samme program eller i forskellige programmer. Konkret viser tallene, at en fjerdedel af virksomhederne kun har deltaget én gang i programmerne, mens en femtedel af virksomhederne har deltaget et par gange. Yderligere har kun 3 pct. deltaget mere end tre gange i forsknings- og innovationsprogrammer, hvoraf nogle af disse virksomheder har deltaget op mod gange, typisk store forsknings- og teknologitunge virksomheder. Tallene indikerer altså, at der kun er få virksomheder i dansk erhvervsliv, der har et regelmæssigt og tæt samspil til videninstitutionerne gennem de rammer for videndeling, som udgøres af forsknings- og innovationsprogrammerne. Det understreger den koncentration, der er i dansk erhvervsliv i forhold til tilknytningen til det offentlige vidensystem og meget tyder på, at der er tale om Tordenskjolds soldater, når det drejer sig om erhvervslivets samspil med videninstitutionerne i Danmark. En væsentlig årsag til, at så få virksomheder i dansk erhvervsliv benytter sig af rammerne for videndeling, kan være, at rammerne ikke i tilstrækkelig grad er skruet godt nok sammen til at imødekomme de behov for viden og teknologi, der er i erhvervslivet. Men en anden årsag kan også være manglende kendskab til de muligheder, der ligger i de offentlige forsknings- og innovationsprogrammer. Tal fra en evaluering af program for brugerdreven innovation viser, at selvom 20 pct. af virksomhederne i dansk erhvervsliv er interesserede og kender begrebet brugerdreven innovation, så er der kun ca. 4 pct. af virksomhederne, der rent faktisk har et direkte kendskab til programmet for brugerdreven innovation 3. En væsentlig udfordring fremover er derfor gennem bedre rammer for videndeling at sikre et endnu tættere samspil mellem virksomhederne og videninstitutionerne i vidensystemet, samt at forsknings- og innovationsprogrammerne når ud til endnu flere dele af erhvervslivet, end der er tale om i dag. Meget tyder altså på, at der er et stort potentiale for videndeling blandt store dele af dansk erhvervsliv. Også blandt de små og mellemstore virksomheder, der har meget at byde på over for videninstitutioner, når det gælder teknologisk viden og udvikling. Tal for dansk erhvervslivs innovation viser, at virksomhederne har et bredspektret behov for viden i forbindelse med deres innovation inden for fx markeds- og brugerorientering, organisation, ledelse, proces og produkter. 3 Se Erhvervs- og Byggestyrelsen, Evaluering af program for brugerdreven innovation, 2009 VÆKST GENNEM VIDENDELING 8\n10 Et mål i innovationspolitikken skal derfor være, at det samlede vidensystem bliver mere mangfoldigt, omfatter flere faglige discipliner, er mere sammenhængende og nemt at overskue og bruge for virksomhederne. Men også, at der gøres en større indsats for at nå ud til de mange virksomheder, der ikke anvender systemet i dag. Her er det vigtigt ikke alene at se det som et formidlings- og kommunikationsspørgsmål, hvor de forskellige forsknings- og innovationsprogrammer synliggøres over for virksomhederne og videninstitutionerne. Der er i høj grad brug for koordinering af indsatsen mellem myndigheder og bevillingsgivere og etablering af flere incitamenter for samspil for at skabe et sammenhængende system, der understøtter virksomhedernes varierede behov for viden og innovation. Der ligger fortsat en udfordring i at få styrket samspillet på tværs af videninstitutioner og andre aktører, fx øget samspil mellem GTS-institutter og professionsog ingeniørhøjskoler samt samspil mellem GTS, universiteter og de regionale erhvervsfremmeaktører. Indsatsen skal sigte bredere mod flere typer af videninstitutioner De eksisterende rammer for videndeling mellem forskning og erhvervsliv sigter for smalt i Danmark. Der er meget stort fokus på de tekniske områder og meget lidt på de samfundsvidenskabelige og humanistiske områder. Og der er brug for et større tværministerielt samarbejde på området. En gennemgang af samspilsdatabasens projekter viser, at det særligt er teknisk orienterede institutter og sektorforskning, der optræder i disse projekter. Kun meget få institutioner optræder fra andre områder, fx fra Kulturministeriets områder. Gennem de seneste år har Kulturministeriets institutioner deltaget i mindre end 50 forsknings- og innovationsprojekter i nationale programmer såsom strategisk forskning, innovationskonsortier, Højteknologifonden, program for brugerdreven innovation og internationale i EU s rammeprogrammer. Det gælder fx institutioner, der har helt central forskning på det erhvervsrettede område, fx inden for design, brugerdreven innovation, livsstil og arkitektur. Det betyder, at vi ikke i tilstrækkelig grad får udnyttet den viden, der bredt set findes på de danske videninstitutioner. Øget erhvervsinddragelse i regionernes indsats Det har vist sig at være en betydelig udfordring at få virksomhederne inddraget i mange regionale projekter. Det dokumenteres i undersøgelsen, at virksomhedsdeltagelsen kun er halvt så stor i de regionale projekter som i andre innovationsprogrammer, som fx under RTI, Økonomi- og Erhvervsministeriet og Fødevareministeriet. I de regionale programmer er der meget høj repræsentation af organisationer, foreninger og offentlige aktører. De udgør faktisk over halvdelen af deltagerne, mens disse aktører kun udgør hver tiende i de nationale programmer. Det kan naturligvis i mange tilfælde være vigtige aktører, men der er risiko for, at midlerne og dermed indsatsen ikke i tilstrækkelig grad når ud til virksom- VÆKST GENNEM VIDENDELING 9\n11 hederne med henblik på at etablere rammer for videndeling og i sidste ende innovation. Øget strategisk anvendelse af universiteternes videnspredningsenheder Også på universiteterne er der øget fokus på videndeling, men universiteternes initiativer for videndeling er endnu ikke forankret tilstrækkeligt i deres strategier og udviklingsplaner, herunder i universiteternes udviklingskontrakter. En analyse af 21 centrale videnspredningsenheder på de danske universiteter viser, at der er mange aktiviteter i gang for at sikre videnspredning til virksomhederne. Dog er mange af aktiviteterne primært centreret omkring det videnspredende frem for det videndelende. Fx gennemfører under en tredjedel af videnspredningsenhederne systematisk opsamling og bearbejdning af viden om erhvervslivets behov for forskning. Men enhederne er ikke nok forankret i forhold til det strategiske niveau og forskningsprioriteringerne på universiteterne. Næsten 45 pct. af enhederne deltager ikke direkte i de overordnede strategiske drøftelser og beslutninger på universitetet om videndeling med erhvervslivet fx i forbindelse med forberedelse af universiteternes interne forskningsprioriteringer, forberedelse eller implementering af udviklingskontakter med videnskabsministeriet mv. 80 pct. af enhederne bidrager ikke i prioriteringen af forskning på universitetet fx ved etablering af forskningsprojekter på områder, der direkte er efterspurgt af virksomhederne eller gennem etablering af særlige paneler, hvor de er i dialog med virksomhederne om deres behov for forskningsviden og teknologi. En øget inddragelse af videnspredningsenheder på dette niveau kunne give mulighed for udnyttelse af viden om erhvervslivets behov. Anvend best-practice fra udlandet En afsøgning af videndelingsinitiativer på 100 universiteter, hvoraf 12 cases er beskrevet i denne rapport, viser, at der er en mangfoldighed af initiativer, som kan virke som inspiration for arbejdet med videndeling på de danske universiteter. Når man opsummerer på de erfaringer, møder man en altovervejende forskel i den tilgang, der er til videndeling mellem erhvervsliv og forskning i udlandet og i Danmark. Karakteristisk for de valgte cases er en langt mere fokuseret tilgang til samarbejde med erhvervslivet i universiteternes strategier et samarbejde, som desuden opsøges langt mere aktivt. Det strækker sig fra, at ledelserne på universiteterne gennem deres strategier og økonomiske incitamentsstrukturer opfordrer deres ansatte til samarbejde med erhvervslivet, etablering af mødesteder for udveksling af viden, aftagerpaneler, anvendelse af internetportaler, åben innovationstilgange og sammenslutninger af universiteter, der samarbejder tværinstitutionelt om at tilbyde erhvervslivet den VÆKST GENNEM VIDENDELING 10\n12 mest relevante viden. Det håber vi kan inspirere og derigennem finde vej til danske programmer, der skal øge videndeling mellem forskningsmiljøer og erhvervsliv. 1.1 Tænketankens anbefalinger Som det fremgår af de generelle hovedpointer, er der i rapporten identificeret en række barrierer, udfordringer og nye muligheder for videndeling på baggrund af bl.a. desk research, kvalitative interviews og statistik. Tænketanken peger på 16 konkrete anbefalinger til, hvordan vi styrker rammerne for videndeling mellem forskning og erhvervsliv, så vi i fremtiden kan sikre øget anvendelse af resultaterne af vores investeringer på forskningsområdet. Anbefalingerne retter sig mod tre niveauer myndigheder, der skaber rammebetingelserne for videndeling, universiteterne, som er den største offentlige producent af viden med mere end 70 pct. af de offentlige forskningsbevillinger, og virksomhederne. Tænketankens anbefalinger Anbefalinger rettet mod myndigheder Videnregnskab Der bør udarbejdes et nationalt regnskab for effekterne af samspil mellem videninstitutioner og erhvervsliv. Det skal give et samlet billede ved at afdække alle niveauer og myndigheder, der har ordninger for at øge samspil, og vise de dokumenterede effekter heraf. Denne tilgang giver endvidere mulighed for øget koordinering af initiativer på tværs af ressortområder og gensidig læring af effekterne af de forskellige initiativer, samtidig med at risiko for suboptimering undgås. I dag følges der op og evalueres på forsknings- og innovationsprogrammer individuelt i ministerier, styrelser og regioner. Det betyder, at den viden, der ligger i disse evalueringer, i for ringe grad deles. Og dermed går meget værdifuld viden tabt, der i forsknings- og innovationspolitikken kan bruges til at skabe en mere sammenhængende forståelse af, hvad virksomhederne i dansk erhvervsliv har brug for, og hvilke modeller for videnspredning med videninstitutioner, der har størst effekt. Etablering af nationale og regionale teknologiplatforme Der er brug for nationale og regionale teknologiplatforme i tilknytning til det danske forsknings- og innovationssystem, der kan virke som virksomhedernes talerør i forhold til de nationale og regionale bevillingssystemer. Anbefalingen er inspireret af EU-Kommissionens tilgang om medinddragelse og høring af flere interessenter, der giver bevillingsgivere større indsigt og et mere nuanceret billede af behov og interesser. VÆKST GENNEM VIDENDELING 11\n13 Styrkede incitamenter for samarbejde Der er brug for incitamentsstrukturer, der modvirker, at forsknings- og innovationssystemet suboptimerer på grund af den stærke konkurrence om forskningsog innovationsmidlerne. Konkurrence er sundt, men ikke til gavn, hvis det medfører mindre samarbejde. Vi skal i udbuddet af midler sikre samarbejde mellem aktørerne og tilstrækkelig kritisk masse. Det kan betyde, at flere midler skal udbydes i større strategiske satsninger, der går på tværs af både regionale og nationale aktører i vidensystemet. En sådan indsats kan også betyde øgede krav til samarbejdet mellem ministerier, idet mange af vidensystemets aktører styringsmæssigt er forankrede i flere forskellige ministerier blandt andet Videnskabsministeriet, Økonomi- og Erhvervsministeriet, Undervisningsministeriet og Kulturministeriet. Behov for øget tværfaglighed i forsknings- og innovationsprogrammer Tal for dansk erhvervslivs innovation viser, at virksomhederne har et bredspektret behov for viden i forbindelse med deres innovationer inden for fx markedsog brugerorientering, organisation, ledelse, proces og produkter. Der er derfor brug for øget tværfaglig tænkning i de programmer og puljer, der skaber samspil mellem forskning og erhvervsliv. Samtidig er der brug for, at der etableres flere incitamenter til, at institutionerne inden for kulturområdet inddrages i projekter bevilget i både regionale, nationale eller internationale forsknings- og innovationsprogrammer. Et godt eksempel på, hvordan øget tværfaglighed kan implementeres, er programmet for brugerdreven innovation, der har formået at være relevant for både tekniske, humanistiske og samfundsvidenskabelige områder. Ligeledes er ErhvervsPhD-ordningen et område, hvor der i de seneste år har været fokus på at øge deltagelsen af videninstitutioner inden for humaniora og samfundsvidenskab. Større fokus på at opfange flere virksomheder i ordningerne Tallene viser, at erhvervsdeltagelsen i de større forsknings- og innovationsprogrammer er koncentreret hos meget få virksomheder i dansk erhvervsliv, idet alene 5 pct. af virksomhederne står for 30 pct. af deltagelsen, som erhvervslivet har i programmerne. Det understreger den koncentration, der er i dansk erhvervsliv i forhold til tilknytningen til det offentlige vidensystem. Og meget tyder på, at der er tale om Tordenskjolds soldater, når det drejer sig om samspillet mellem erhvervsliv og videninstitutionerne. Det understreger både vigtigheden af og mulighederne for at gøre vidensystemet mere tilgængeligt for flere virksomheder. Etabler og tydeliggør mødesteder tidligere i videnflowet I dag sker samspillet mellem forskning og erhvervsliv ofte relativt sent i videnskabelsesprocessen, dvs. efter selve opdagelsesfasen. En af årsagerne er, at der ikke i dag er naturlige mødesteder mellem forskning og erhvervsliv i forbindelse med opdagelsesfasen. Ønsker vi at skabe en mere robust forskning, der allerede i opdagelsesfasen testes med udfordringer fra omverdenen, skal sådanne mødesteder etableres og tydeliggøres. Hvis de to parter bliver bragt sammen VÆKST GENNEM VIDENDELING 12\n14 tidligt, er der større mulighed for at den frembragte viden bliver kendt og anvendt i erhvervslivet. Et eksempel på sådanne mødesteder er etableringen af nationale og regionale teknologiplatforme. Øget strategisk erhvervsfokus i regionernes satsninger Der er brug for, at den hidtidige regionale innovationsindsats præget af åbne og ret bredt formulerede idéindkaldelser, der har ansporet til stor mangfoldighed med mange små projekter, i den kommende periode suppleres med en langt mere aktiv involvering i igangsættelse af forudbestemte satsninger, udviklet og gennemført af på forhånd udvalgte aktører i tæt samspil med regionen. Kun 24 pct. af deltagerne i de regionale programmer er virksomheder. Det betyder, at der findes et forholdsvis stort uudnyttet potentiale for øget samspil mellem forskning og erhvervsliv, som kan udnyttes, hvis man bliver bedre til at inddrage virksomheder. En sammenligning med innovationsprogrammerne på nationalt niveau viser, at virksomhedsdeltagelsen kun er halvt så stor i de regionale programmer. Forskningsinstitutioner er også underrepræsenteret, idet de kun er at finde i 15 pct. af de regionale programmer. Man kunne fra regionalt hold eksempelvis skabe flere initiativer, der sigter på at udvikle knowledge brokere. Det er enheder, der har høj faglig indsigt i fagområder og forsknings- og udviklingsaktiviteter på universiteterne. De kan anvendes til at opdyrke og udvikle forskernetværk på tværs af universiteterne. På den måde kan man sikre, at der tilbydes viden på meget højt niveau målrettet virksomhedernes konkrete behov i regionerne. Tilgangen vil også bidrage til, at videninstitutionerne i højere grad bliver involveret i den regionale erhvervsfremme. Samtidig vil knowledge brokerne derudover opbygge meget stor indsigt i de regionale behov og udfordringer, der kan omsættes i senere programsatsninger. VÆKST GENNEM VIDENDELING 13\n15 Anbefalinger rettet mod universiteter Tænk cirkulært og ikke lineært Forskning er ikke nødvendigvis en lineær proces, hvor der er en naturlig udvikling fra grundforskning til anvendt forskning til udvikling. Hvis vi ønsker øget videndeling mellem forskning og erhvervsliv, er det derfor nødvendigt også at anlægge et mere cirkulært perspektiv på forskningsprocesserne. Et sådant perspektiv kunne bl.a. udmønte sig i, at man allerede i de tidligste faser af forskningen inddrager eksterne parter som fx virksomheder eller offentlige institutioner. At forskningen allerede fra starten udsættes for mangeartede og multidisciplinære udfordringer, kan gøre forskningen mere robust, fordi forskningen fra start testes i den kontekst, den senere skal anvendes i. At der kan komme gode erfaringer og nyttig viden ud af en mere cirkulær tilgang er forskningscentret CITRIS på University of Berkeley et godt eksempel på og dermed en inspirationskilde for fremtidige initiativer i Danmark. Tænk udefra og ind Videninstitutionerne skal for at fremme videndeling blive bedre til at afdække og tydeliggøre den viden, der kan være af værdi for aftagere i form af fx virksomheder eller offentlige institutioner. Det handler om at tænke nyt og systematiseret i forhold til egne kompetencer og videnfelter med inspiration i omverdenens behov. Det kan ske ved etablering af aftagerpaneler for forskning på universiteterne, som det allerede er sket med aftagerpaneler for uddannelse. Det vil give universiteterne et redskab, der systematisk arbejder med at opfange omverdenens behov og ønsker og dermed øge sandsynligheden for øget samspil med erhvervslivet. Internationale erfaringer på dette område giver eksempler på, hvordan man på universiteterne kan arbejde mere aktivt med at tænke sig selv i forhold til erhvervslivet. En måde er at søge at gøre kontaktskabelse og samarbejde så ukompliceret som muligt, fx gennem oprettelse af en afdeling, som varetager alt vedrørende videnudveksling med erhvervslivet som på Oxford Universitet med initiativet Isis Innovation Limited. En anden måde at gøre adgangen til forskningen mere overskuelig kunne være gennem portaler o.l., som gør det muligt for forskere at dele artikler med andre interesserede, som man i dag gør det på Harvard. Etablér partnerskaber Et partnerskab er et redskab, som flere udenlandske universiteter anvender for at op- og udbygge netværksrelationer. Det skal bl.a. give direkte adgang til: Universitetet og forskere Interaktion med andre medlemmer Forvarsling om markedsføring af patenter og nye forskningsresultater Invitation til årlige møder og middage Tilpassede forskningspræsentationer og seminarer Regelmæssige nyhedsbreve og portfolier VÆKST GENNEM VIDENDELING 14\n16 Erhvervsinddragelse i universiteternes udviklingskontrakter Der skal på universiteterne arbejdes mere systematisk med erhvervsinddragelse i forbindelse med fastlæggelsen af universiteternes udviklingskontrakter. Her kan der findes inspiration i den åbne innovationsmodel, som RTI har anvendt i forbindelse med GTS-institutternes resultatkontrakter. Arbejd målrettet med forudsætningerne for videndeling Hvis man på videninstitutionerne i højere grad ønsker at understøtte videndeling med erhvervslivet, skal indsatsen højt på dagsordenen og forankres strategisk, så forudsætningerne for videndeling i udgangspunktet er på plads. Det handler fx om at designe meriteringssystemer og incitamentsstrukturer, der også tilgodeser ønsker om samarbejde med erhvervsliv og give anerkendelse af forskere, der i kortere og længere perioder samarbejder med erhvervslivet. Et internationalt eksempel på, hvordan man kan arbejde med forudsætningerne for videndeling er University of Melbourne, hvor man beskæftiger sig indgående med området. Dette sker blandt andet ved, at universitetet indarbejder videndeling som en naturlig del af de studerendes hverdag, at der udvikles en ny incitamentsstruktur til medarbejdere, der engagerer sig i videndelingsaktiviteter, og at eksterne repræsentanter i langt højere grad inddrages i processerne omkring forskning og udvikling. Også på Georgia Tech gør man en særlig indsats i forhold til at understøtte forudsætninger for videndeling med erhvervslivet. Erhvervssamarbejde tæller således med i løn, avancementer samt i den årlige budgettering og arbejdsplanlægning. Samtidig har de forskellige institutter og afdelinger frie midler til at forfølge gode ideer til innovation og erhvervssamarbejde. Anvend udenlandske initiativer med videndeling Gennem en afsøgning af videndelingsinitiativer på 100 universiteter, hvoraf 12 cases er nærmere beskrevet, viste der sig en mangfoldighed af initiativer, som kan virke som inspiration for arbejdet med videndeling på de danske universiteter. Nogle af de tværgående erfaringer lyder: Enkel adgang til viden Samarbejde på tværs Tænk i partnerskaber Skab kultur og incitamenter Bring mange aktører i spil Mindset for videndeling VÆKST GENNEM VIDENDELING 15\n17 Anbefalinger rettet mod virksomheder Tænk ud over driften I et vidensamfund udgør viden en helt central strategisk parameter for langt de fleste danske virksomheder, som i højere grad skal konkurrere på intelligente løsninger frem for på pris. Derfor vil øget videndeling også ofte være lig med værditilvækst for virksomhederne. At tænke ud over driften og den umiddelbare bundlinje og investere tid og dermed også penge i mere langsigtede forskningsmæssige perspektiver rummer derfor et udviklingspotentiale for langt de fleste virksomheder. Skab kontakter - netværk er vejen til ny viden og nye markeder Videndeling er et langt stykke hen ad vejen båret af relationer, der kan være afgørende for, at man som virksomhed får fingre i den nyeste viden. Derfor er det vigtigt at hele tiden at have fokus på at skabe kontakter også i forskningsverdenen, da dette kan være vejen til ny viden og nye markeder. Gå i dialog og formuler behov for ny forskningsviden For at man kan starte en dialog med videninstitutionerne og forskerne her, må man som virksomhed være forholdsvis klar på egne behov. Derfor er det forud for et samarbejde vigtigt, at man får formuleret egne behov for ny viden. 1.2 Rapportens metode og datagrundlag Der ligger et solidt viden- og dokumentationsgrundlag til baggrund for analyser og resultater i denne rapport. Dokumentationsgrundlaget for rapporten omfatter bl.a. kvalitative interviews gennemført med centrale aktører inden for forskning og erhvervsliv samt hos forskningsråd og myndigheder og kvalitative interviews blandt universiteternes videnspredningsenheder. Grundlaget udgøres derudover af statistikker og rapporter, herunder Forskningsstatistikken/CIS, en samspilsdatabase, der belyser omfanget af samarbejder mellem forskning og erhvervsliv og Danske Universiteters tal vedr. universiteternes samspil med omverdenen. Hertil kommer en omfattende desk research af fx tilgængeligt materiale om virksomhedsinddragelsen i forhold til det forskningsprioriterende niveau, rundspørge blandt 100 universiteter for at undersøge og vurdere udenlandske erfaringer samt effektmålingsanalyser udført af CFA og DAMVAD. Endelig udgør drøftelserne i DEAs tænketank for videndeling og input fra tænketankens medlemmer en værdifuld kilde. De forskellige typer af data, som rapporten baserer sig på, er i figur 1.2 opsummeret i relation til de enkelte analyseelementer. VÆKST GENNEM VIDENDELING 16\n18 Figur 1.2: Oversigt over rapportens datakilder og metoder Analyseelement Datakilder og metoder Konceptudvikling af videndeling Videndeling i overblik Begrebs- og metodeudvikling Desk research baseret på rapporter og statistikker. Forsknings- og Innovationsstyrelsens hjemmeside, Videndeling mellem virksomheder og forskning Rapporter og evalueringer af de nationale tiltag for videndeling Desk research med udgangspunkt i universiteternes hjemmeside Kortlægning af erhvervslivets inddragelse i forskningsprioriteterne baseret på desk research vedr. erhvervsdeltagelsen i forhold til centrale initiativer på området, fx Forsk2015, universiteternes videnspredningsaktiviteter og universiteternes udviklingskontrakter med udgangspunkt i offentligt tilgængeligt materiale Omfang af videndeling Effekter af videndeling Regionernes rolle i videndeling Universiteternes videnspredningsenheder Internationale erfaringer Kvalitative interviews med 21 relevante nøglepersoner og beslutningstagere inden for forskning og erhvervsliv samt forskningsråd og myndigheder Præsentation af eksisterende statistik I. Innovationsstatistik (CIS) og forskningsstatistikken II. Data fra OECD III. Samspilsdatabase fra DAMVAD Præsentation af eksisterende undersøgelser I. Innovationskonsortier, Strategisk Forskning, Program for Brugerdreven Innovation II. International litteratur om kvantitative effekter af videndeling Præsentation af eksisterende data I. Desk research II. Samspilsdatabase fra DAMVAD Interviews og spørgeskemaundersøgelse blandt 21 videnspredningsenheder på danske universiteter Casestudier med udgangspunkt i de 100 højest rangerende universiteter VÆKST GENNEM VIDENDELING 17\n19 1.3 Rapportens opbygning Publikationen er opbygget i seks kapitler. Kapitel 1 sammenfatter rapportens hovedkonklusioner og anbefalinger over, hvad videndeling er og over den indsats, som finder sted i dag i forhold til videndeling. Kapitel 2 giver en introduktion til videndelingsbegrebet hvad det er, hvordan man arbejder med det, og hvorfor en indsats for øget videndeling kan have stor betydning. Kapitel 3 ser nærmere på de eksisterende offentlige ordninger, der i dag understøtter og fremmer videndeling. Kapitel 4 giver et indblik i videndeling i universitetsverdenen, bl.a. med en beskrivelse af forskningsbegrebets udvikling og en kortlægning af det arbejde, som udføres på universiteternes videnspredningsenheder. Kapitel 5 tager temperaturen på, hvordan det egentlig står til med videndeling mellem forskning og erhvervsliv i dag. Kapitel 6 bringer en oversigt over en række internationale cases fra universiteter bygget op omkring forskellige inspirerende modeller til fremme af videndeling. VÆKST GENNEM VIDENDELING 18\n20 2. VIDENDELING HVAD, HVORDAN OG HVORFOR? Som det fremgår af titlen på denne publikation, kan videndeling være et vigtigt skridt på vejen til at skabe øget vækst i Danmark. I dette kapitel vil vi se nærmere på videndelingsbegrebet og dets funktion, rammerne for videndeling og ikke mindst, hvordan større videndeling kan have afgørende betydning for konkurrenceevnen. Det handler kort sagt om videndelingens hvad, hvordan og hvorfor. 2.1 Viden og videndeling Begrebet viden er flertydigt. Viden kan fx forstås som et produkt, der kan beskrives i klare vendinger og derfor er forholdsvis let at formidle, mens andre perspektiver kan være viden som noget subjektivt, viden som erfaringsbaseret eller viden som noget, der skabes i interaktion. Ligesom begrebet viden bruges til at benævne meget forskellige størrelser, lige fra ubearbejdet datamateriale til specifikke kompetencer, så er videndeling også et begreb, det er vanskeligt at give en præcis afgrænsning af. Videndeling kan således dække over en række forskellige aktiviteter, der alle omhandler deling af viden, fx videnoverførsel, videneksport, videnimport, videnspredning, videnkommunikation og videnopbygning. Videndeling påvirkes naturligt også af, hvad det er for en viden, der deles, og hvilken forståelse de berørte parter har af viden. Når begrebet videndeling anvendes i mange betydninger og har mange funktioner og karakteristika, kan det frem for endeløse definitoriske diskussioner være frugtbart at skitsere de forskellige karakteristika i et kontinuum. I dette kontinuum findes den relativt simple, envejs videnformidling i den ene ende, mens den mere komplekse og interaktive videndelingsform findes i den anden. Særligt fordi videndeling som vist er et mangfoldigt og omfattende begreb, er det helt centralt at afgrænse fokus for denne rapport. Rapporten beskæftiger sig udelukkende med videndeling mellem videninstitutioner og erhvervsliv, hvor videninstitutioner er defineret som primært universiteter. Denne afgræsning skyldes, at mere end 70 pct. af de offentlige forskningsinvesteringer anvendes her, og det er her, at der ligger et meget stort potentiale for øget videndeling mellem forskning og erhvervsliv. Således er det kun 2 pct. af virksomhederne i Danmark, der anvender universiteterne som kilde til innovation, viser helt nye tal fra OECD. KVU- og MVU-områderne er derfor kun i mindre omfang berørt, men udgør ikke desto mindre et særdeles interessant undersøgelsesområde i forbindelse med deres rolle i videndelingen med erhvervslivet, idet det kun er marginalt beskrevet i litteraturen. I rapportens analyser af videndeling mellem forskning og erhvervsliv vil der udelukkende være fokus på de formelle rammer for og instrumenter til videndeling, som findes i dag, dvs. de offentlige innovationsprogrammer. Ud over disse pro- VÆKST GENNEM VIDENDELING 19


Køb Bodylab-produkter hos REN velvære\nDu sparer: 66,81\nBodylab Protein Bar Hazelnut & Chocolate, 12 x 55 g.\nDu sparer: 27,12\nDu sparer: 7,12\nDu sparer: 17,12\nDu sparer: 12,59\nHvem er Bodylab?\nDen danske virksomhed Bodylab har sine rødder i Hadsund, hvor de siden start i 2003 har produceret sport nutrition- og fit lifestyle-produkter. Siden sin spæde start har Bodylab vokset sig til en af de større virksomheder inden for deres felt i Danmark. Virksomhedens primære fokus er at udvikle og producere kosttilskud til alle; lige fra folk, der ønsker at leve en sund eller sundere livsstil, til sportsudøvere.\nBodylab forhandler et hav af forskellige produkter, og her gennemgår vi nogle af de mest populære kategorier.\nEt af Bodylabs mest populære produkter er deres proteinpulver. Proteinpulver er et populært kosttilskud blandt folk, der træner, da det tilfører kroppen mere protein. Bodylab producerer selv sine produkter, så du er sikret en høj kvalitet. Pulveret har både en god smag, men også en god konsistens, der gør det nemt at blande. Du kan både få proteinpulver fra Bodylab, der er lavet på valleprotein eller vegansk proteinpulver, der er lavet på ris-, ærter- og havreprotein. Derudover kan du også få dem i forskellige smagsvarianter, så du kan finde din foretrukne smagsvariant.\nDu kan også prøve Bodylabs Whey100, der nemt kan fortyndes, så det minder om almindeligt saftevand. Det kan blandes med lige den form for væske, som du bedst kan lide, og derefter drikkes den som en shake. Du kan få produktet med mange forskellige smage, hvor Ultimate Chocolate og Vanilla er nogle af de mest populære. Er du ikke så meget til at drikke det, kan du også tilsætte det i en smoothie eller i en form for bagværk.\nEn proteinbar er en nem og proteinrig løsning, som du nemt kan have med på farten. En proteinbar hjælper med til at sikre en stabil aminosyrekoncentration og hjælper med at holde dit energiniveau højt i løbet af dagen. Udover at proteinbarerne har et højt proteinindhold, fås de også i mange forskellige former og smage.\nEn Bodylab proteinbar er et oplagt og velsmagende mellemmåltid, som du kan nyde, hvis du bliver sulten i løbet af dagen. Du kan blandt andet vælge de populære Bodylab Protein Crunch, der består af en sprød kiks og chokolade, og som ikke er tilsat sukker. Bodylab proteinbarer kommer med mange forskellige smage, så du kan uden tvivl finde en proteinbar, som du synes om. Du kan blandt andet få Chunky Chocolate, Chocolate Banana, Cookies, White Chocolate og mange andre slags.\nBodylab og vægttab\nUdover sine mange proteinprodukter har Bodylab også en serie af produkter, som kan hjælpe dig i forbindelse med dit vægttab. Af vægttabsprodukter findes blandt andet deres Diet Shakes, der findes i tre varianter. Du kan eksempelvis bruge en Diet Shake til at erstatte et af dagens måltider, da den indeholder alle nødvendige mineraler, vitaminer, fibre, proteiner m.v. Derudover indeholder den kun meget få kalorier, så det er en oplagt måde at begrænse dagens kalorieindtag uden at skulle gå glip af vigtige næringskilder.\nVil du gerne tage vægt på, kan du også prøve Bodylab Weight Gainer serien, som giver energi og har et højt indhold af protein. Bodylab Weight Gainer kan du eksempelvis bruge, hvis du gerne vil opbygge muskler, men ikke får nok protein og energi igennem den kost, du indtager.\nOmega 3-fedtsyrer skal tilføres udefra og er altså ikke noget, som kroppen selv danner. Derfor er du nødt til at indtage det gennem kosten, blandt andet ved at spise fisk eller som et tilskud. En måde at gøre det på er ved at indtage kapsler, der indeholder Omega 3.\nBodylab Omega 3-produkterne er en god måde at få dit daglige indtag af omega 3-fedtsyrer. Bodylab Omega 3 fås både i kapsel og flydende form, og fælles for begge produkter er, at fiskeolien er af højeste kvalitet. Kapsler er nemme at dosere og indtage, mens den flydende form med fordel kan blandes i eksempelvis smoothies.\nTilføj ekstra protein i din hverdag\nMange af Bodylabs produkter kan du nemt benytte i din hverdag, også selvom du ikke er til at drikke proteinshakes. De kan nemt bruges til at tilføje lidt ekstra protein til din mad. Du kan blandt andet komme proteinpulver i en kage, bruge Bodylab Vanilla Milkshake til at lave en lækker milkshake, eller hvis du vil lave en sundere udgave af pandekager, kan du bruge Bodylab Pancake Mix. Du kan også vælge at smøre dit franskbrød med Proteinella, en proteinholdig udgave af Nutella. Så har du svært ved at få nok protein ind i din kost, kan Bodylabs proteinprodukter hjælpe dig godt på vej\nKøb dine Bodylab-produkter hos REN velvære\nHos REN velvære forhandler vi et stort udvalg af flere forskellige Bodylab-produkter, så vi kan rådgive dig til at vælge de rigtige produkter. Vi forhandler blandt andet proteinbarer, protein-shakes, proteindrikke og Bodylab-vægttabsprodukter. Har du spørgsmål angående et Bodylab-produkt eller et helt andet, sidder kundeservice klar til at hjælpe dig. Du kan kontakte vores kundeservice enten via mail, telefon eller på chatten.\nHvis du bestiller dine varer inden kl. 15, sender vi dine varer til dig samme dag, og køber du for mere end 500 kroner, skal du ikke betale fragt – det gør vi.


Oftest den mest betalelige leveringsmulighed - VW Passat 3C\nEn række e-forretninger tildeler nu om dage en lang række forskellige leveringsudgaver. En af dem der er mest anvendt er på nuværende tidspunkt pakkeshoppen, og så afhenter du blot produkterne når du har tid. Leveringsmetoden er jo rigtig fleksibel, og mange gange også den mest letkøbte type af levering.\nDu kan ydermere tænke over at få varerne leveret til hvor du bor eller til din arbejdsplads. Fragtløsningen bliver i mange tilfælde en sjat mere bekostelig, men samtidig temmelig gnidningsløs. Den mest betalelige leveringstype kan ikke benægtes at være selv at hente produkterne, men det er betinget af at du lever med kort afstand til internet webshoppens tilholdssted.\nFlere online shops tilbyder levering på blot en enkelt hverdag på en lang række varer, men som ikke desto mindre er betinget af at bestillingen gennemføres tidligere end et besluttet klokkeslæt, så at de med sikkerhed kan nå at få pakken klargjort forud for at logistikmedarbejderne får fri.\nDet er jo temmelig hensigtsmæssigt for almindelige mennesker at søge sig frem til priser på diverse butikker på nettet på Eng-Husene og følgelig har massevis af online webshops set sig tvunget til at trykke prisniveauet på en række af deres produkter – til børn, og samtidig til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange byde på levering uden gebyr.\nDerfor kan det trods alt vise sig tiden værd at sammenholde indtil flere e-forhandlere efter rabat forinden du gennemfører dit køb, sådan at man er på den sikre side med at få fat i den laveste pris.\nVi går generelt ind for køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kunne du udnytte en afdragsløsning som fx ViaBill, i tilfælde af at du ser en fordel i at afbetale regningen over et længere tidsrum.\nForud for at nogen køber hos en online shop burde man utvivlsomt betragte deres betingelser, men det er mange gange ikke særlig sjovt.\nEn nem løsning kan derfor være at kigge om internet forhandleren er e-mærke godkendt, eftersom det længe har været et billede på at internet shoppen opretholder dansk lovgivning, foruden at forretningen regelmæssigt evalueres af fagfolk der behersker retningslinjerne. Derudover tilbydes du mulighed for at få assistance, såfremt du oplever vanskeligheder ved dit køb.\nDesuden er det prisværdigt at du er vidende om de mest betydningsfulde vedtægter der har betydning for ordren, som eksempelvis hvilken returpolitik forretningen tilbyder. Derfor er det på samme måde vigtigt, at man stadig opbevarer ens kvitteringsmail, således man når som helst vil kunne dokumentere bestillingen, ligegyldigt om man leder efter et produkt til en kvinde eller mand.\nEt tegn på at internet butikken overholder de danske regler\nTrustpilot fører til regulære fordelagtige chancer for at vurdere mange eksisterende brugeres tanker og herved slår vi et slag for, at du gennemsøger internet firmaets vurderinger før du handler.\nFacebook tilbyder ligeledes absolut passende genveje til at få en idé om e-shoppens pålidelighed. Foruden det ser vi nogle online firmaer hvor folk kan sammensætte en bedømmelse af deres købsoplevelse, som ligeledes må drages fordel af til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nVores website er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har et fast samarbejde med flere internet varehuse eftersom vi formidler deres varer, og tjener provision forudsat de brugere vi sender videre realiserer et køb.\nData om produkter og internet shops opdateres hyppigt, men der tages forbehold for korrektioner der muligvis er foretaget efter sidste opdatering af vores data.


» Billig Santana LA100 Western Guitar V2 – Pickup, sunburst – 2298 kr.\nSantana LA100 Western Guitar V2 – Pickup, sunburst\nSantana Bonfireer en ny danskdesignet serie af westernguitarer fra Santanai høj kvalitet.En guitar der er let at spille på og har en flot klang. Velegnet til undervisning og som begynderinstrument.Med den indbyggede pickup,equalizer og tuner, kan du l (Læs mere)\nNavn: Santana LA100 Western Guitar V2 – Pickup, sunburst\nDe fleste online webshops tilbyder heldigvis mange forskellige leveringsmåder. En af de mest benyttede er for nærværende at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du så nemt kan hente ordren når det passer ind i din hverdag. Løsningen er jo usædvanlig praktisk, samt i mange tilfælde tilmed den billigste leveringsmanér ved køb af Santana LA100 Western Guitar V2 – Pickup, sunburst.\nDu kunne alternativt tænke over at vælge levering til hvor du bor eller ud til dit arbejde. Leveringstypen bliver gennemsnitligt en smule mere omkostningsfuld, men desuden meget let gængelig. Den mest prisbevidste fragtmetode vil dog til enhver tid være selv at hente produkterne, men det beroer på at du befinder dig i kort afstand af online shoppens hjemsted.\nLeveringstidspunktet på Musikinstrumenter>Guitar>Western guitar er super vigtig såfremt man absolut skal bruge ordren fluks, så med det formål er det rigtig klogt at du kigger nærmere på det anslåede leveringstidspunkt på den pågældende vare.\nTemmelig mange internet handler annoncerer 1 dags levering på de fleste af deres varenumre, eksempelvis Santana LA100 Western Guitar V2 – Pickup, sunburst, men glem ikke at det tager udgangspunkt i at transaktionen realiseres tidligere end et aftalt klokkeslæt, med det formål at de med sikkerhed kan nå at få dit nye produkt hen til fragtfirmaet inden lagerpersonalet har fri.\nEn hel del butikker på nettet præsterer levering uden betaling, men undertiden stiller det krav om at du shopper for en konkret sum. Som alternativ kunne man beslutte sig for den mindst kostelige leveringsmetode, hvilket i de fleste tilfælde – ligegyldigt om man er i Køge, Frederikssund eller Ringkøbing – vil være at få fragtfirmaet til at køre din pakke til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være ultra uproblematisk for alle at finde de bedste priser hos flere internet webshops, og med det motiv har massevis af Santana netshops fundet det uundgåeligt at sænke salgspriserne på mange af deres produkter – til drenge og piger, lige så vel som til herrer og damer – betydeligt, og endda nogle gange garantere fragt uden betaling.\nTil gengæld kan det immervæk vise sig profitabelt at tjekke nogle online firmaer efter tilbud på Santana LA100 Western Guitar V2 – Pickup, sunburst inden du placerer ordren, sådan at man er tryg ved at skaffe sig den mest attraktive pris.\nDu må trods alt være årvågen med, at såfremt en butik på nettet afhænder en vare for en pris som er umådelig tiltalende, så er det undertiden være et bevis på en svindel internet shop. Handler med kort er trods alt en del af en lov, der dækker os overfor falske online virksomheder.\nVi tilråder generelt shopping med kort eller MobilePay. Som en anden løsning bør du benytte et tilbud fra fx ViaBill, i tilfælde af at du agter at godtgøre betalingen over et længere tidsrum.\nInden nogen køber i en Santana online virksomhed behøver de egentlig gennemgå webshoppens handelsaftale, det er dog normalt ikke særlig interessant.\nEt nemt alternativ er at se nærmere på hvorvidt online virksomheden er medlem af e-mærket, da det kan være et kendetegn for at internet butikken føjer de gældende danske regler, og at hjemmesiden rutinemæssigt kigges til af jurister der har den nødvendige knowhow om de gældende regler. Desuden får du mulighed for hjælpende service, såfremt du bliver udsat for problemer ved dit køb.\nTilsvarende foreslåes det at køber er påpasselig med de grundlæggende forhold der har betydning for handlen, til eksempel den byttepolitik internet webshoppen garanterer. I den relation er det på samme måde essesentielt, at man når som helst bibeholder sin ordrekvittering, således man altid kan bekræfte sit køb af Santana LA100 Western Guitar V2 – Pickup, sunburst, om man er på udkig efter et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot medfører temmelig sikre muligheder for at bese ret mange tidligere brugeres reflektioner og derved foreslåes det, at du kigger nærmere på internet webshoppens omtaler af Santana LA100 Western Guitar V2 – Pickup, sunburst før du bestiller.\nFacebook giver dig på samme måde regulære pæne genveje til at få kendskab til online virksomhedens pålidelighed. Herinde er der en række e-firmaer som gør det muligt at nedfælde en evaluering af købsoplevelsen, som lige så vel bør tages i brug til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nHjemmesiden er annoncefinansieret. Vi har faste samarbejder med masser af netbutikker hvori vi promoverer firmaernes varer, og modtager betaling ifald den besøgende vi sender videre udfører en bestilling.\nOplysninger omkring varer og e-forretninger opdateres fra tid til anden, men der tages forbehold for rettelser der potentielt er lavet efter at vi senest opdaterede sidens data.


Levering København Odense - Altid til tiden! » kurerkørsel i hele DK «\nLevering København Odense\nHar du behov for levering fra København til Odense samme dag kan du få leveret din forsendelse i dag, som et billigere alternativ til vores Express Levering. Vi henter din forsendelse/pakke indenfor et par timer fra Storkøbenhavn og kører mod destinationen i vores dedikerede biler.\nVi går meget op i at vores kunders forsendelser transporteres sikkert i vores varetægt og har endnu ikke haft situationer hvor en forsendelse har taget skade. Vi har jævnligt transport fra København til Odense så du kan være sikker på, at vi kan klare opgaven.\nDu kan derfor roligt sende dine forsendelser med vores SameDay Levering fra København til Odense.


Instruktion: Olivier Dahan\nManuskript: Olivier Dahan\nMedvirkende: Marion Cotillard (Edith Piaf), Sylvie Testud (Mômone), Clotilde Courau (Annetta Gassion), Jean-Paul Rouve (Louis Gassion), Pascal Greggory (Louis Barrier), Caroline Sihol (Marlene Dietrich)\nProducer: Olivier Dahan, Alain Goldman\nFotograf: Tetsuo Nagata\nKlipper: Yves Beloniak, Richard Marizy\nInstruktion: Cao Hamburger\nManuskript: Claudio Galperin, Cao Hamburger, Bráulio Mantovani, Anna Muylaert\nMedvirkende: Michel Joelsas (Mauro), Germano Haiut (Shlomo), Paulo Autran (Mótel), Daniela Piepszyk (Hanna), Simone Spoladore (Miriam), Caio Blat (Ítalo), Liliana Castro (Irene)\nProducer: Caio Gullane, Fabiano Gullane, Cao Hamburger\nFotograf: Adriano Goldman\nKlipper: Daniel Rezende\nKomponist: Beto Villares\nManuskript: Seo-Gyeong Jeong, Chan-wook Park\nFotograf: Jeong-hun Jeong\nKlipper: Jae-beom Kim, Sang-Beom Kim\nSoderbergh starter en krig for at få Blanchett\nBerlinale '07: Sanglærker og cyborgs\nBerlinalen er skudt i gang, og de to første dage har vist sig at indeholde det meste af det, man kan forvente af en af verdens største og vigtigste filmfestivaler: Masser af verdenstjerner, film man ærgrer sig over aldrig nogensinde får dansk biografpremiere, og film man ærgrer sig over nogensinde er blevet lavet.\nSkrevet den 9/2-2007 af Jacob Ludvigsen\nDa juryen i går kunne byde pressen velkommen til dette års filmstrabadser, udtrykte juryformand Paul Schrader håb om en medgørlig, samarbejdsvillig jury, men var ud fra det endnu relativt overfladiske kendskab til alle medlemmerne endnu ikke sikker på, at hans jurymedlemmer ikke blot var en flok 'nutters'. Bortset fra at Schrader 'kom til' at kalde Guldbjørnen for Guldløven, var der dog få tegn på mentale afvigelser hos jurymedlemmerne, hvoraf især Gael García Bernal imponerede med en intelligent charme og en tydelig kærlighed til filmmediet. En bunke dvd’er var faktisk det første, han ville tage med på en øde ø!\nSpurven - la vie en rose har dansk premiere den 23. april\nEdith Piaf inkarnereret\nJeg vil dog blive overrasket, hvis åbningsfilmen Spurven - La vie en rose bliver en kandidat til Bernals bunke. Franske Olivier Dahan står bag et habilt, men også ret uoverraskende – og for langt – portræt af sanglærken Edith Piaf, hvis fantastiske, sørgmodige stemme blev ikonet for talrige soldater i kamp under 2. verdenskrig. Med en aldeles turbulent barndom, et alkohol- og medicinforbrug af de større og et lunefuldt humør i voksenlivet blev sangen hendes redning, skæbne og i sidste ende også medvirkende til hendes undergang.\nUtroligt rodet filmet i den første halve time bliver Spurven - La vie en rose – godt hjulpet af Edith Piafs imponerende musik – efterhånden en meget traditionel, men også ganske rørende biopic, ikke mindst fordi Marion Cotillard (der snart er aktuel i de danske biografer i Ridley Scotts A Good Year) inkarnerer Piaf til perfektion og dermed gør sig til et tidligt, seriøst bud på en sølvvjørn for bedste kvindelige skuespiller. Og sammenligner man med den ganske rædsomme Copying Beethoven – der blev vist på en markedsvisning torsdag – hvor det gale musikalske geni (spillet af Ed Harris) blandt andet får kælenavnet "Louie", er Spurven - La vie en rose måske alligevel øde ø-potentiale.\nAt slikke på batterier\nSpurven - La vie en roses kvalitet har været temmelig repræsentativ for de foreløbige konkurrencefilm, som har holdt et udmærket niveau uden at slå én helt omkuld. Den brasilenske O ano em que meus pais saíram de férias (oversat: Det år mine forældre tog på ferie) er en humoristisk, sympatisk og undertiden en smule skematisk lille film, der gennem en 12-årig drengs enorme interesse for Brasiliens fodboldindsats ved VM i 1970 skildrer kommunistforfølgelsen i landets diktatur. Hvad denne film mangler i uforudsigelighed, har Chan-wook Parks I'm a Cyborg but that's ok til gengæld i nærmest overdimensionel udtrækning. Vidt forskellig fra instruktørerens Vengeance-trilogi er Cyborg en syret komedie om en ung pige, der tror, hun er en cyborg og derfor indlægges på et sindssygehospital. Det siger det meste, at hun – selvom hun fx slikker på batterier for at blive 'genopladet' – ikke i sammenligning med de andre patienter synes iøjenfaldende forstyrret. I den første halvdel fortaber filmen sig i sin prægnante visuelle stil og overflod af opfindsomme enkeltoptrin og -idéer, men efterhånden som den aprubte, spraglede og dybt opfindsomme historie finder et mere rodfæstet tråd, bliver Cyborg et grotesk, men interessant og morsomt bekendtskab.\nI temaet Berlinale 2007:\nBerlinale '07: Anti-europæisk jury overrasker\nSpecial Mention til dansk kortfilm i Berlin\nBerlinale '07: Og vinderen er: Alle andre end JLo\nBerlinale '07: Koreansk jodleri og andre særheder\nFredspris til Bille August\nBerlinale '07: Og dér sad Clinten og Bobby De Niro!\nBerlinale '07: Ti dage med Berlin som (film)verdenens centrum


Derfor gik Radikale fra ballets dronning til bænkevarmer - Altinget - Alt om politik: praktik\nErik Holstein | 19. september 2020 kl. 7:00 | Print\nDe tidligere radikale ledere Niels Helveg Petersen og Marianne Jelved fra dengang, hvor "Radikale enten regerede eller var i regering". (Foto: Erik Luntang/Nordfoto-Nordfoto/Ritzau Scanpix)\n”Det ligner en bevidst provokation, der skal give regeringen en undskyldning for et valg."\nSådan lyder konklusionen fra en central radikal kilde, efter S-regeringen fremlagde sit finanslovsforslag, hvor der var sat penge af til socialdemokratiske mærkesager som tidlig pension og flere penge til politiet, mens en radikal mærkesag som klima ikke fik samme opmærksomhed.\nPengene til klimaindsatsen er generelt lagt over til senere forhandlinger, og der truer benhårde tovtrækninger i efteråret, såvel om finansloven som i forhold til hele klimaområdet. Oplægget til den nye politiske sæson understreger det elendige forhold mellem socialdemokrater og radikale, men den seneste måned har samtidig sat en fed streng under, hvor isoleret Radikale Venstre er endt med at blive.\nNår Radikale samles til partiets corona-decimerede landsmøde på lørdag, må de delegerede konstatere, at deres parti i dag står mere isoleret end nogensinde før i partiets 115-årige historie.\nMens Radikale fra dannelsen i 1905 helt til midten af 60’erne var fast makker med Socialdemokratiet i opbygningen af velfærdssamfundet, stod partiet i de næste 35 år i den utrolig privilegerede situation, at alle kappedes om den radikale gunst. Valgte Radikale ikke at gå i regering, regerede partiet ofte fra sidelinjen.\nDe politiske fronter i dansk politik blev i de år bestemt af økonomisk politik og fordelingspolitik, og her befandt Radikale sig objektivt set i smørhullet i midten. Der var derfor logik i, at partiet i mange år bestemte om, statsministeren skulle være socialdemokrat eller borgerlig.\nRøg ud på fløjen\nDa dagsordenen i slutningen af 90’erne skiftede, mistede Radikale lige så logisk sin privilegerede rolle. For med udlændingepolitik og retspolitik i centrum kunne Radikale ikke længere påberåbe sig en midterposition. Her lå partiet tværtimod på den absolutte yderfløj på linje med Enhedslisten.\nDet gjorde Radikale til en umulig samarbejdspartner for de borgerlige, og da Henrik Sass Larsen (S) fra 2005 blev den stærke mand i Socialdemokratiet, var kursen også sat for et brud med socialdemokraterne:\n”Der er måske 20 procent af befolkningen, der er enige i den radikale udlændingepolitik. På en god dag. Hvorfor skal det være vores problem?” spurgte Sass allerede i 2005 og krævede en mere pragmatisk radikal holdning.\nDen konflikt kulminerede 13 år efter, da Mette Frederiksen (S) grundlovsdag 2018 kom med den historiske melding om, at hun ville danne regering alene – uden Radikale. Meldingen blev af nogle radikale set som en hævn for Margrethe Vestagers (R) ydmygelse af S og SF under Thorning-regeringen, men det var ikke den primære grund. Det var rets-og udlændingepolitikken, der fik S til at skrotte den gamle partner.\nNøjagtig samme begrundelse brugte Venstres nye leder Jakob Ellemann-Jensen, da han for nogle uger siden aflivede den flirt, han gennem foråret havde kørt med den radikale leder Morten Østergaard.\nFaktisk har Radikale på visse punkter forsøgt at nærme sig midten i udlændingepolitikken. I modsætning til Vestager erkender partiet under Østergaard nu, at det er ødelæggende for integrationen, når skoler har en stor overvægt af tosprogede elever, og Radikale accepterede enkelte stramninger på udlændingeområdet i Thorning-regeringens slutfase.\nMen partiets retorik har ikke ændret sig. I 2015 førte Radikale – til socialdemokraternes raseri – valgkamp på, at Thorning-regeringen havde gennemført 45 lempelser af udlændingepolitikken. Og i 2019 førte Østergaard en meget bastant valgkamp, hvor han retorisk fermt, men indholdsmæssigt usagligt, slog Dansk Folkeparti i hartkorn med det halvfascistiske Stram Kurs. Det vandt mandater, men brandede igen Radikale som et værdipolitisk yderliggående parti.\nMed den radikale isolation mejslet i granit, vil der blive lyttet opmærksomt efter nye signaler fra Østergaard på landsmødet. I dele af folketingsgruppen og baglandet håber man på det, men Østergaard står i et dilemma.\nHan kan lave en ”Stefan Lövren”, som da den svenske statsminister i sidste uge sensationelt brød med sit partis politik gennem 50 år og erkendte en sammenhæng mellem indvandringen og den ukontrollable svenske bandekriminalitet. Eller han kan lave en ”Pelle Dragsted”, der tog det store flertal for en stram udlændingepolitik til efterretning, hvorefter Enhedslisten primært koncentrerede sig om kampe med bedre gevinstchancer.\nMen bløder Østergaard for alvor op for at spille partiet ind på midtbanen igen, risikerer han at blive straffet vælgermæssigt. Alt tyder på, at en del af partiets flotte fremgang ved valget sidste år, kom fra vælgere med en ret yderliggående holdning til udlændingepolitikken. Eksempelvis gik Radikale markant frem i nogle af ghettoområderne.\nDermed kan Østergaard blive fanget af sin egen succes. Som da den daværende leder Marianne Jelved (R) fordoblede de radikale mandater i 2005, men med et stadig mere anstrengt forhold til såvel VK-regeringen som socialdemokraterne til følge.\nI den økonomiske politik har Radikale Venstre efter Margrethe Vestagers højresving forsøgt at finde ind mod midten igen. Radikale har reelt erkendt, at partiet gik for langt i sin modstand mod at finde en solid løsning på det dagpengespøgelse, der martrede S og SF i Thorning-regeringens tid.\nPå det grønne område har Radikale kombineret en meget hård retorik med en erhvervsvenlig stil, der også åbner for samarbejde med nogle af de borgerlige partier. Der var netop det grønne område, der syntes at åbne for et nærmere samarbejde med Venstre – og den ambition har Venstre ikke opgivet, selvom Ellemann har skrottet Radikale som en strategisk partner.\nProblemet er bare, at udlændingepolitikken stadig er afgørende for meget stor vælgergruppe, der kan svinge mellem fløjene. Og emnet er helt definerende for nogle af de partier, der skal sikre et blåt flertal.\nDerfor var det også ude i fantasi-genren, da der i en periode blev spekuleret i, at Jakob Ellemann kunne flytte flertallet ved at lokke Radikale over midten. For hvilken koalition af partier skulle i givet fald bære Jakob Ellemann igennem som statsminister?\nDet er plat umuligt at forestille sig en regering – og et regeringsgrundlag – der både bakkes op af Radikale og Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige.\nHer har situationen ændret sig afgørende siden 80’erne, hvor den konservative Poul Schlüter kunne regere med støtte fra både Radikale Venstre og Fremskridtspartiet. Der var før udlændingepolitikken kom ind som en afgørende skillelinje, og trods forskellene på Fremskridtspartiet og Radikale var de to partier ikke diametrale modsætninger, som R og DF er i dag.\nDertil kommer, at en stor del af det radikale vælgerkorps nu opfatter sig som venstreorienterede og ikke vil se med milde øjne på, at deres stemme bliver brugt til at understøtte en Venstre-regering med Inger Støjberg som minister.\nDerfor er der ikke substans i tanken om Radikale som del af grundlaget for en borgerlig regering - og derfor vil Radikale så langt øjet rækker mangle et alternativ til det samarbejde med socialdemokraterne, som der er større og større frustration over.\nFør partiets landsmøde står Radikale Venstre mere isoleret end nogensinde før i partiets 105-årige historie.\nForrige artikel Wammen skal vise sine evner som blæksprutte Næste artikel Konservative tilbage fra dødsriget


The Stone Roses - The Very Best Of Vinyl / Lp → Køb LP'en billigt her\nDet britiske rockband The Stone Roses har udgivet en del albummer igennem deres tid, og på bandets album 'The Very Best Of', der udkom i 2002, kan du høre nogle af deres bedste numre. Albummet... Læs mere.\nDet britiske rockband The Stone Roses har udgivet en del albummer igennem deres tid, og på bandets album 'The Very Best Of', der udkom i 2002, kan du høre nogle af deres bedste numre.\nAlbummet byder på et udvalg af bandets fantastiske tekster, guitar-riffs og trommerytmer, så du næppe bliver skuffet, når du afspiller pladen. Du kan bl.a. høre bandets hits I Wanna Be Adored, Fools Gold og Waterfall, samt mange andre.\n02: She bangs the drums\n05: Made of stone\n06: Love spreads\n07: What the world is waiting for\n08: Sally cinnamon\n02: Begging you\n03: Elephant stone\n04: Breaking into heaven\n05: One love (edit)\n06: This is the one\n07: I am the resurrection\nSikkerhed i nethandel anser vi som essentiel, og den er naturligvis altid i fokus hos Gucca. Vores online betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket er din garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Derfor er det at handle og betale hos Gucca helt sikkert.\nDe 30 dages returret gælder naturligvis alle varer hos Gucca. Så hvis du af en eller anden grund fortryder købet, og ikke måtte ønske at beholde din vare, kan du naturligvis bare returnere dine varer og få dine penge retur - uden spørgsmål. Før du sender dit produkt tilbage, har du altid den mulighed at kontakte os, såfremt du er i tvivl eller har spørgsmål.\nDet er meget vigtigt, at du som kunde hos Gucca får leveret din vare både sikkert og hurtigt. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare leveret. Det eneste der kan udskyde leveringstiden, er, hvis den ikke er på lager. Lagerstatus fremgår altid synligt i shoppen ved hver vare. Vi er klar på e-mail og ved telefonen, hvis du er i tvivl om lagerstatus og leveringstiden.\nDu har i vores shop mulighed for at foretage betaling på adskillige måder. Den betalingsmulighed der passer dig bedst, er naturligvis den du bør vælge. Sikkerheden er den samme, uanset hvilken betalingsmulighed du gør brug af. Du kan se alle betalingsmuligheder her. Husk på, at kreditkort har den fordel, at det først er på dagen hvor vi sender varen, at vi trækker pengene fra din konto.\nOpstår der problemer når du besøger Gucca.dk, eller har du spørgsmål, ringer eller skriver du naturligvis bare til os. Bemærk at vi er åben for henvendelse alle hverdage imellem kl. 10-15, og vi tager imod din henvendelse med godt humør og et smil.\nDu har naturligvis mulighed for at følge ordren, når du handler hos Gucca.dk. Når du har betalt og modtaget din kvittering, får du mulighed for at tilgå din personlige ordreside. Her kan du følge med i, hvornår din vare afsendes. Vi sender en mail til dig, i samme øjeblik vi har sendt din ordre.\nDin anmeldelse af The Stone Roses - The Very Best Of\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_ path__forside path__andreafdelinger path__vinyl/lp path__rock path__thestoneroses path__thestonerosestheverybestof


Quattro Lounge divansofa 225 cm - Valgfri betræk - 9295 DKK - Trendrum.dk\nHer er du: Hjem > Sofaer > 2-personers sofaer > Quattro Lounge divansofa 225 cm - Valgfri betræk\nArt: 34205 | PG: M1\nBillede af Quattro Lounge divansofa 225 cm - Valgfri betræk\nPosition på divandel:Vælg om sofaens divan skal være på højre eller..Læs mere\nHøjre (set forfra) ( 0 DKK )\nVenstre (set forfra) ( 0 DKK )\nPolstring:Vælg hvilken polstring, du vil have dine møbler..Læs mere\nKoldskum WE30 med silikonefibre ( +0 DKK )\nDun med koldskumkerne ( +719 DKK )\n( +4895 DKK )\n( +6595 DKK )\n( +2995 DKK )\n( +2695 DKK )\nPolstring: Koldskum WE30 med silikonefibre\nFarve på ben: Sorte\nPolstring / stof: Lux 08 - Mørkegrå\nQuattro sovesofa 2-pers. tilhører en række sofaer i en moderne stil med dejlige proportioner på armlæn og puder.\nEn solid sofa, der er godt lavet ned til mindste detalje. Divandelen bestemmer du, hvilken side du placerer den på, når du sætter sofaen op med dig.\nTotal dybde: 110 cm\nDivanens samlede dybde: 172 cm\nSædedybde: 64 cm\nSofaens rygpuder er betrukket med kuglefiber af højeste kvalitet og har praktiske og robuste lynlåse bagpå til de skal ligge sikkert på plads.\nSædehynderne er betrukket som standard med flere lag koldskum med underliggende ophæng af høj kvalitet, hvilket giver denne sofa en meget god siddeoplevelse. De fås også med polstring af fjer ned med en kold skumkerne, der giver en endnu blødere fornemmelse.\nVælg mellem et rigt udvalg af polstringsstoffer til at skabe en unik sofa, der passer til dit hjem. Polstringen på denne sofa kan fjernes på ryg- og sædehynder (ikke polstring på rammen). Hvis du vil vaske tråden, skal du læse information om hvert stof.\nSofaen leveres samlet, ud over den divandel, som du selv monterer. Du vælger, hvilken side divan skal sidde på, når den monteres.\nMed hensyn til kvalitet er denne sofa i en meget høj klasse og kan sammenlignes med sofaer i det dobbelte prisinterval.\nRamme: MDF og birk i bærende bjælke og i bærende struktur.\nBen: Sort, mørkebrun, birk eller sølv\nSædehynder: Koldt skum eller dun med kold skumkerne.\nDybde, opdeling: 172 cm\nQuattro Lounge divansofa 225 cm - Valgfri betræk Specifikationer:\nPosition på divandel Alternativ: Højre (set forfra), Venstre (set forfra)\nPolstring Alternativ: Koldskum WE30 med silikonefibre, Dun med koldskumkerne\nFarve på ben Alternativ: Mørkebrun (mahogni farvet), Sorte, Silver\nVarekategorier: 2-personers sofaer Stofsofaer Lædersofaer Sofaer med divan\nTag: Sofaer, Stuemøbler, Rum, Divansofaer\nKundebillede på Quattro Lounge divansofa 225 cm - Valgfri betræk\nLagervarianter af Quattro Lounge divansofa 225 cm - Valgfri betræk\nKoldskum WE30 med silikonefibre Sorte Lux 08 - Mørkegrå\nFra: 9295 DKK


1209 - Ændring af bekendtgørelse om støtte til almene boliger mv. samt ny vejledning om samlet udbud\nVelfærdsministeriet har udstedt bekendtgørelse nr. 247 af 27. marts 2009 om ændring af bekendtgørelse om støtte til almene boliger m.v. (støttebekendtgørelsen). Bekendtgørelsen træder i kraft den 1. oktober 2009. Bekendtgørelsen vedlægges dette brev og kan i øvrigt findes på Velfærdsministeriets hjemmeside samt på Retsinformations hjemmeside: www.retsinformation.dk.\nMed bekendtgørelsen indføres følgende regler i støttebekendtgørelsen:\nI forbindelse med en byggesag skal bygherren foretage en systematisk vurdering af, om en konkret byggeopgave skal gennemføres som et samlet udbud.\nI forbindelse med en byggesag skal bygherren foretage en systematisk vurdering af, om en konkret byggeopgave skal gennemføres på grundlag af en partneringaftale.\nIfølge de nye regler i støttebekendtgørelsens § 25a, stk. 1 og 2, skal bygherren i relevant omfang under hensyntagen til byggesagens størrelse, karakter og kompleksitet, foretage en systematisk vurdering af, om en konkret byggeopgave skal gennemføres som et samlet udbud eller på grundlag af en partneringaftale.\nDe almene bygherrer opfordres således med ændringen til at overveje, om et samlet udbud eller en partneringaftale kan være relevant i det projekt, der søges offentlig støtte til.\nSamlet udbud er en samarbejdsform, der integrerer anlæg og drift af byggeri for at fremme en totaløkonomisk tankegang. I samlet udbud indgår alle udgifter til projektering, opførelse samt efterfølgende drift og vedligeholdelse af byggeriet over en årrække i udbuddet.\nVelfærdsministeriet har udgivet en vejledning om samlet udbud. Der vedlægges et eksemplar efter aftale med Velfærdsministeriet.\nVejledningen er udarbejdet i et samarbejde mellem Velfærdsministeriet og BL's udviklingsafdeling. Spørgsmål om samlet udbud kan rettes til Gunnar Staghøj Jensen på BL's Århuskontor (87 33 10 50) eller gsj@bl.dk\nTil orientering kan endvidere oplyses, at Erhvervs- og Byggestyrelsen i januar 2006 har udgivet en vejledning om partnering for både offentlige og offentligt støttede bygherrer (og inkluderer dermed alment byggeri), og i januar 2007 har udgivet en vejledning om samlet udbud for offentlige bygherrer. Begge vejledninger kan ses på Erhvervs- og Byggestyrelsens hjemmeside.


HVOR LÆNGE VIL VI SPILLE XBOX 360 OG PS3? - TECHCRUNCH - FILM TV - 2019\nQuesting i Kalimdor, jeg modtog ord, ja, Wii er faldet i pris til 199 dollar. Efter jeg logget ud, blev jeg nødt til at tænke: hvor længe kan dette vare? Som Wii (og PS3) kom ud for tre år siden, og Xbox 360 kom ud for fire år siden. I betragtning af hvor hurtigt forbrugerelektronik udvikler sig, hvor længe vi kan forvente at spille disse systemer?\nVi hører ganske ofte rygter om en "Wii 2" eller hvad du vil kalde det, men det kan godt være fordi Wii er kun lidt kraftigere end GameCube, selv otte år gammel. Hvor længe kan du forvente, at folk spiller en GameCube med en fancy controller? (Det er selvfølgelig ikke en banke imod Wii, men det har været lidt siden vi så alle disse IT PRINTS PENGE-artikler.) Når det er sagt, hvornår var sidste gang du læste noget der refererede til en PS4 eller en ny Xbox? Heck, du kan argumentere for, at PS3 lige nu begynder at finde sine ben, hvad med succesen med PS3 Slim. Microsoft synes for sin del at holde fast i Xbox Live som et sted, hvor du finder sine innovationer.\nSå har du det faktum, at både Sony og Microsoft tackler bevægelseskontrol til deres respektive systemer, og du får en fornemmelse af, at ingen virksomhed søger at skynde sig i næste generation. Nej, de vil presse så meget liv ud af disse fyre som de kan.\nOg er der noget galt med det, at maksimere den nuværende systemafgrøde, før de smider dem til side?\nOg lad os ikke glemme, at et stort antal mennesker stadig spiller deres spil på et lille, ikke-HD-tv (formentlig med tv'ets indbyggede højttalere), så disse mennesker udnytter ikke engang den nuværende generation, endsige nogle skøre Future Techno Gigaflops og whatnot.\nJeg ved ikke, jeg antager, at pointen er: hvor længe tror du, at Xbox 360 og PS3 vil vare? Du må antage, at Microsoft og Sony allerede arbejder på deres næste systemer, men det betyder ikke, at vi snart spiller dem! Og hvis vi kigger på yderligere tre år med de samme systemer, forstyrrer det dig? For mig er svaret "nej", det ville ikke forstyrre mig at fortsætte med at spille disse systemer (husk at jeg for det meste spiller WoW i disse dage) i flere år. (Undskyld hvis dette synes uhæmmet, skriver jeg dette med en fod ud af døren.)


11 billige organisationsideer til declutter dit hjem - rengøring og organisering - Kan 2021\n11 billige organisationsideer til at declutter dit hjem\nTræt af at bo blandt rodet? Kæmp tilbage uden at bruge en masse penge. Faktisk kan du muligvis gøre det gratis.\nDit hjem er fyldt med nyttige genstande, der kan genanvendes og genbruges for at holde dig organiseret. Bruger du toiletpapir eller spiser korn? Er der en tom sodavand i dit køkken? Det, du måske synes om, som skraldespand, kan få et nyt liv som opbevaring til almindelige genstande rundt om i huset.\nAlt hvad du behøver er lidt fantasi og et par ideer for at komme i gang. Tjek disse.\nKontroller dine ledninger\nGran / Erin Huffstetler\nHar du et stort virvar af ledninger? Pak hver ledning op, og sæt den ind i en tom toiletpapirrulle for at holde den flokerende, når den ikke er i brug.\nTip: Skriv hvad ledningen går til på ydersiden af røret.\nDu er måske ikke klar over det, men tomme toiletpapirruller er en af de mest nyttige ting i dit hjem. Disse paprør kan bruges til alt fra såpotter til legetøj til kæledyr. Og den bedste del? Du har en endeløs forsyning!\nbedste vaskemiddel til god lugtende tøj\nStash konserverede varer\nBrug tomme sodavandsbokse til at organisere konserves i dit pantry. Dette er især nyttigt, hvis du gerne vil give en lager. Brug bare en boks til at organisere hver type konserves.\nTip: Pakk sodavæskerne med indpakningspapir for at gøre dem mere attraktive.\nOpret gratis skillevægge til dine skuffer og opbevaringsbokse ved at skære op i papkasser. I modsætning til de butikker, der er købt, kan disse tilpasses til dine behov og din stil. Pakk dem ind for at få dem til enhver farve, du gerne vil.\nEn anden idé: Brug en ekstra sølvtøjsarrangør til at korrigere løse genstande i dine skuffer.\nKrølle de hårbånd\nHårbånd ser ud til at ende overalt. Løsningen? Opbevar dem på en tom toiletpapirrulle. Du ved lige hvor de er - og endnu vigtigere, hvor de ikke er.\nOvertager bunker med magasiner dit hus? Lav dine egne magasinopbevaringsbokse ud af kornbokse, og bring dem under kontrol en gang for alle.\nTip: Pakk kassen med papir eller stof, så den ser pænere ud på din boghylde.\nKorreler alle dine smykker i muffins dåser eller isterning bakker. Så skal du bare tage det, du vil, og gå - ikke flere sammenfiltrede bunker i smykkeskrinet eller grave efter et matchende par øreringe.\nTip: De små rum i en isterbakke er ideelle til at holde et par øreringe.\nKrukker er perfekte til at organisere de fleste kontorartikler.\nhvordan man beregner leje pr. dag\nBrug babymadekrukker til papirklip, gummibånd, skruestifter og andre små ting.\nBrug konservesglas til penne, blyanter og andre store genstande.\nEn anden idé: Tomme kaffedåser fungerer perfekt til større samlinger, som børnenes markører og farveblyanter eller dine håndværksbånd.\nHatte, handsker, tørklæder og paraplyer har en måde at overtage hall skabet i en fart. Kæmp tilbage ved at hænge en tom skoarrangør på indersiden af døren. Det er perfekt til opbevaring af alle disse odds og ender uden synsvinkel og meget billigere end skabsarrangører.\nOvertager plastikposer eller brune papirposer dit hus? Bring dem under kontrol ved at opbevare dem i et tomt væv eller en baby-tørre kasse.\nBedre endnu: Invester i et par lærredstasker, og glem alt bagaget.\nopbevaring af canna liljepærer til vinteren\nBrug plastposer som foringer til små affaldsdåser, tag kattesand ud eller andre små affaldsbehov.\nGratis indpakning af indpakningsforsyning\nDisse smarte indpakningspapiropbevaringsbeholdere er store, men de kan være dyre! Skrub bare en ekstra affaldspand, fem gallons spand eller anden højsidet beholder og sæt dine indpakningspapirruller inde.\nGemmer du gaveposer til genbrug? Opbevar dem i en tom computerpapirboks - det er en perfekt størrelse.\nEr dit håndværksstash blevet ude af kontrol? Opdel dine håndværksforsyninger efter type (maling, tråd, frimærker osv.). Opbevar derefter hver gruppering i sin egen babytørke- eller jordbærboks.\nAndre opbevaringsbeholdere til at prøve: kringle tønder, store jordnøddesmør krukker, kaffedåser og tomme krydderflasker (perfekt til opbevaring af perler).\nTip: Se efter sjove og funky containere på gårdens salg og loppemarkeder. Æsker med vintage opskriftskort, keramik og slik kan være dobbelt så eklektisk værelseindretning, og de er ofte meget billige.