BILAG A hp/ Katalog med oversigt over byzonearealer uden for de planlagte byområder og perspektivarealer. Oversigt og anbefalinger. - PDF\nBILAG A hp/ Katalog med oversigt over byzonearealer uden for de planlagte byområder og perspektivarealer. Oversigt og anbefalinger.\nDownload "BILAG A hp/ Katalog med oversigt over byzonearealer uden for de planlagte byområder og perspektivarealer. Oversigt og anbefalinger."\n1 BILAG A hp/ Katalog med oversigt over byzonearealer uden for de planlagte byområder og perspektivarealer. Oversigt og anbefalinger.\n3 Indhold: Indledning... Side 4 Oversigtskort... Side 5 Kortudsnit 1. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Århus Å... Side 6 Kortudsnit 2. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Nordby i Viby... Side 8 Kortudsnit 3. Anbefalede reguleringer. Areal ved Bøgeskovparken i Viby.. Side 10 Kortudsnit 4. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Eldalen i Hasle... Side 12 Kortudsnit 5. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Vestereng... Side 14 Kortudsnit 6. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Kaløvig Bådehavn... Side 16 Kortudsnit 7. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Egåen i Risskov... Side 18 Kortudsnit 8. Anbefalede reguleringer. Areal ved Viengevej i Vejlby... Side 20 Kortudsnit 9. Anbefalede reguleringer. Arealer i den grønne kile i Vejlby... Side 22 Kortudsnit 10. Anbefalede reguleringer. Arealer vest for Åby... Side 24 Kortudsnit 11. Anbefalede reguleringer. Arealer syd for Lemming... Side 26 Kortudsnit 12. Anbefalede reguleringer. Arealer i Sletkilen... Side 28 Kortudsnit 13. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Brabrandstien... Side 30 Kortudsnit 14. Anbefalede reguleringer. Arealer i Slkjoldhøjkilen... Side 32 Kortudsnit 15. Anbefalede reguleringer. Areal ved Rætebølvej... Side 34 Kortudsnit 16. Anbefalede reguleringer. Arealer i Langdalkilen... Side 36 Kortudsnit 17. Anbefalede reguleringer. Arealer vest for Lisbjerg... Side 38 Kortudsnit 18. Anbefalede reguleringer. Arealer sydøst for Lisbjerg... Side 40 Kortudsnit 19. Anbefalede reguleringer. Arealer syd for Lystrup... Side 42 Kortudsnit 20. Anbefalede reguleringer. Arealer øst for Elsted landsby... Side 44 Kortudsnit 21. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Skæring... Side 46 Kortudsnit 22. Anbefalede reguleringer. Arealer nord for Beder... Side 48 Kortudsnit 23. Anbefalede reguleringer. Areal ved Egelund i Malling... Side 50 Kortudsnit 24. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Mårslet... Side 52 Kortudsnit 25. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Mariendal og Ajstrup Str. Side 54 Kortudsnit 26. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Ajstrup Str. og Norsminde Side 56 Kortudsnit 27. Anbefalede reguleringer. Areal ved Strandvejen... Side 58 Kortudsnit 28. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Mejlby... Side 60 Kortudsnit 29. Anbefalede reguleringer. Kankbøllearealerne... Side 62 Kortudsnit 30. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Skødstrup... Side 64 Kortudsnit 31. Anbefalede reguleringer. Areal vest for Studstrup... Side 66 Kortudsnit 32. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Trige... Side 68 Kortudsnit 33. Anbefalede reguleringer. Arealer i Hårup... Side 70 Kortudsnit 34. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Solbjerg Sø... Side 72 Kortudsnit 35. Anbefalede reguleringer. Areal i det sydlige Malling... Side 74 Kortudsnit 36. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Tranbjerg... Side 76 Kortudsnit 37. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Brabrand... Side 78 Kortudsnit 38. Anbefalede reguleringer. Arealer ved Bering... Side 80 Anbefalede reguleringer i oversigt... Side 82 3\n4 Indledning Dette katalog omhandler indstillingens anbefalinger område for område for de. Kataloget indeholder således anbefalinger vedrørende alle byzonearealer i Århus Kommune uden for de planlagte byområder og perspektivarealer. De omhandlede arealer er nummereret således, at arealer, der har kunnet sammensættes på et passende kortbilag, omtales samlet. Det er fundet hensigtsmæssigt, at kommuneplanen fremover skelner nøje mellem by- og landzone og sommerhusområder, således, at der efter tilbageførsel af overflødige byzonearealer kun forekommer byzone inden for områder udlagt eller udpeget til byudvikling. Derfor indeholder kataloget for hvert enkelt areal enten en anbefaling om tilbageførsel af arealet til landzone eller en justering af grænsen for den planlagte byudvikling. Anbefalingerne i kataloget omhandler overordnet kun de matrikulerede arealer, idet det kun er sådanne arealer, der er kortlagt i forhold til arealstørrelser og ejerforhold. Herudover findes der en række umatrikulerede arealer i form af f.eks. kyststrækninger og veje som ikke fremgår af kortene, som også anbefales reguleret. Alle matrikulerede arealer vil derimod fremgå af kataloget. For hvert område er redegjort for ejerforhold, arealstørrelser, planlægning, herunder om eventuel ophævelse af gældende lokalplaner og byplanvedtægter. For hvert enkelt areal fremgår anbefaling om fremtidig zonestatus og eventuelt anbefalinger vedrørende reguleringer af kommuneplanens grænser. For hvert enkelt område er angivet hvor meget areal, der anbefales tilbageført til landzone fordelt på ejerforhold.\n5 Oversigtskort Omhandlede arealer i indstillingen Nummereret jf. oversigten Omhandlede arealer (nummereret jf oversigten) Eksisterende og planlagte byområder Perspektivarealer Grøn hovedstruktur og rekreative områder Åbent land i øvrigt\n6 Kortudsnit BO BO BO BL OF CE CE CE CE BL CE BO BO ER ER ER BO RE BO OF Søren Frichs Vej BO ER BO BO ER ER ER FB Vestre Ringgade OF ER OF RE BO OF ER ER BO OF RE BO NA FB BO RE BL RE OF BO BO OF NA RE NA FB BO OF OF RE OF BO De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n7 Kortudsnit 1. Arealer langs Århus Å mellem ringgaden og ringvejen, dele af NA, FB, FB og NA. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Byzonearealerne omfatter en række mindre arealer, som delvist er kommunalt ejede, delvist ejet af DSB. Arealerne indgår alle i den grønne kile omkring Århus Å. Ingen af arealerne er lokalplanlagte. Det anses for ubetænkeligt, at 1,4 ha kommunalt ejet areal, som indgår i de tilstødende arealer til Brabrandstien tilbageføres til landzone. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 1,4 ha kommunalt ejet Justering af kommuneplanens rammeområder: Byzonearealerne langs åen og Brabrandstien ejes af DSB og anvendes fortsat til baneformål. Det anbefales derfor at de fastholdes i byzone. Det handler om 3 arealer: 1. Et nuværende baneareal på 0,6 ha beliggende indenfor delområde FB. Arealet anbefales overført til det tilstødende delområde OF, som er udlagt til baneformål. 2. Et nuværende baneareal på 2,7 ha i delområde NA, syd for kolonihaveområdet ved Åby. Arealet anbefales indføjet i de tilstødende byområder, svarende til banearealet i forlængelsen mod vest. 3. Et nuværende rangerareal på 1,7 ha i delområde FB. Arealet anbefales overført til det tilstødende delområde OF, som er udlagt til baneformål. 7\n8 Kortudsnit FB FB OF RE RE NA Motorvejen Viby Ringvej RE FB BL FB BO ER BO Lokalplan OF BL BO CE BO BO RE BO OF BO CE CE BO CE BO OF CE CE OF RE OF BO BO ER BO BO BO ER De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n9 Kortudsnit 2. Arealer ved Nordby i Viby, del af FB, samt del af kolonihaveforeningen Rugholm RE og del af kolonihaveforeningen Engvang RE. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Størstedelen af byzonearealerne er beliggende umiddelbart op til Skanderborgmotorvejen og er delvist omfattet af lokalplan nr. 83 (indrammet på kortet med blå streg), der udlægger arealet til skov. Der er foretaget en skovtilplantning på en del af arealet. Kolonihavearealerne i byzone udgør mindre dele af haveforeninger, der overvejende er landzone. Lokalplan 83 omfatter de af arealerne, der er beliggende syd for motorvejen og vest for ringvejen, bortset fra den langt overvejende del af et privat ejet areal umiddelbart nord for Nordby. Det anbefales, at kolonihavearealerne og arealerne omfattet af lokalplan nr. 83 tilbageføres til landzone. Lokalplan 83 anbefales opretholdt. Arealerne var allerede byzone, da lokalplanen blev vedtaget, og der er ikke med lokalplanen foretaget reguleringer af zoneforhold. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 12,2 ha, heraf 0,5 ha privat ejet Justering af kommuneplanens rammeområder: Et privat ejet areal på 4,0 ha umiddelbart for Nordby indgår, bortset fra en bagatel i det nordvestlige hjørne, ikke i lokalplan nr. 83. Med den eksisterende skærmende beplantning i forhold til motorvejen vurderes arealet at kunne anvendes til boligformål. Arealet anbefales således udlagt som et nyt boligområde BO i kommuneplanen. For det nye boligområde BO foreslås følgende rammebestemmelser: Generelle rammebestemmelser for anvendelsestypen lav boligbebyggelse. Bebyggelsen må ikke opføres med mere end 2 etager. Bygningshøjden må ikke overstige 8,5 m. Bebyggelsesprocenten må ikke overstige 25 for den enkelte ejendom. Bebyggelsesprocenten for arealer til rækkehuse og lign. må dog være 35 for den enkelte ejendom. 9\n10 Kortudsnit BO BO Lokalplan BO FB ER BO 30305BO BO Motorvejen Ormslevvej OF OF BO BO BO OF BO BO CE JO BL BO OF ER ER ER OF ER ER ER OF ER De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n11 Kortudsnit 3. Del af FB ved Bøgeskovparken. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Byzonearealet er beliggende umiddelbart op til Skanderborgmotorvejen og er delvist omfattet af lokalplan nr. 83 (indrammet på kortet med blå streg), der udlægger arealet til skov. Arealet er kommunalt ejet og delvist skovtilplantet. Det anbefales, at hele arealet tilbageføres til landzone. Lokalplan 83 anbefales opretholdt. Arealerne var allerede byzone, da lokalplanen blev vedtaget, og der er ikke med lokalplanen foretaget reguleringer af zoneforhold. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 1,9 ha, kommunalt ejet 11\n12 Kortudsnit LB BO JO FB RE FB BO ER Lokalplan FB OF Byplanvedt. nr RE FB Oktobervej BO BO ER ER Viborgvej BO ER BO RE BO ER BO OF ER De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Privat ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Privat ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n13 Kortudsnit 4. Arealer ved Eldalen nordvest for Hasle130001FB, FB og RE og del af FB ved Eldalen nordvest for Hasle. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Delområde FB vest for Rydevænget er kommunalt ejet og delvis skovtilplantet. Det centrale smalle stykke af delområde FB og delområde RE er omfattet af lokalplan 35 (indrammet på kortet med blå streg), der muliggør kolonihaver i området, hvilket senere er blevet opgivet. Arealet er i dag skovtilplantet. Arealet er langt overvejende kommunalt ejet. Den vestligste del af delområde FB er omfattet af byplanvedtægt nr. 6 (indrammet på kortet med blå streg) for Hasle Kommune, der udlægger et areal ud til den daværende motorvejstracé til erhverv. Arealet er kommunalt ejet og skovtilplantet. Resten af delområde FB er ligeledes skovtilplantet og langt overvejende kommunalt ejet. Samlet set indgår arealerne i grønne kiler, som det er hensigten at fastholde. Det anbefales således at lokalplan 35 ophæves indenfor de omhandlede delområder og at Byplanvedtægt nr. 6 for Hasle ophæves for den del, der er beliggende indenfor delområde FB. Dog er det lille areal i FB mest naturligt at betragte som en afrunding af byområdet. Byzonegrænsen skærer her en kommunalt ejet matrikel. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 32,0 ha, heraf 0,5 ha privat ejet Justering af kommuneplanens rammeområder: Da kolonihaveudlægget er opgivet, anbefales det at delområde RE overføres til delområde FB. Endvidere anbefales det lille kommunalt ejede areal (godt 100 m 2 ) i FB overført til det tilstødende delområde BO. 13\n14 Kortudsnit OF OF ER OF Olof Palmes Allé FB FB FB RE RE RE BO OF RE OF Lokalplan OF CE RE Paludan-Müllers Vej OF BO Hasle Ringvej BO BO BO BO ER BO BO BO De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n15 Kortudsnit 5. Arealer ved Vestereng. Del af FB ved øst for Paludan-Müllers Vej, del af FB ved Vestereng vest for Olof Palmes Allé og del af delområde RE, Vestereng skydebane. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Arealerne er kommunalt ejet. En del af arealet ved Paludan-Müllers Vej er omfattet af lokalplan 460 (indrammet på kortet med blå streg), der udlægger arealet til idrætsformål, og der er idrætshal (Firmasport) og boldbaner på en del af arealet. Det tilstødende delområde OF er udlagt til offentlige formål i form af idræt. Ca. 1,8 ha af byzonearealet er ikke omfattet af lokalplanen og er ikke udset til at blive anvendt til idrætsformål. Arealet ved erhvervsområdet ved Olof Palmes Allé blev udtaget af det planlagte byområde i forbindelse med Kommuneplan Skydebaneanlægget indgår i den grønne kile, og er ikke en anvendelse, der betinger byzonestatus. Byzonearealerne uden for lokalplan 460 anbefales tilbageført til landzone. Lokalplan 460 anbefales opretholdt. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 3,9 ha, kommunalt ejet Justering af kommuneplanens rammeområder: Den del af byzonearealet, der er omfattet af lokalplan 460 (2,6 ha som omfatter bl.a. idrætshallen) anbefales sammenlagt med delområde OF og ændret til RE, da anvendelsen er idrætsformål. Arealet anbefales fastholdt i byzone. 15\n16 Kortudsnit JO Lokalplan RE OF JO SO Åstrup Strandvej SO Hans Olsens Vej RE SO De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet areal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n17 Kortudsnit 6. Rekreative områder ved Kaløvig Bådehavn og Skæring Strand RE og dele af OF, JO og RE. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Byzonearealerne omfatter dels privatejede arealer udlagt til strandenge i lokalplan 119, nord og vest for Kaløvig Bådehavn, dels kommunalt ejede strandengsarealer vest og syd for havnen også omfattet af lokalplan 119. Med henblik på at bevare arealernes strandengskarakter anbefales en tilbageførsel til landzone. Endvidere anbefales det kommunalt ejede areal, der udgør Mindelunden og som har zonestatus sommerhusområde tilbageført til landzone. Dette areal er ikke lokalplanlagt. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 28,7 ha, heraf 15,4 ha privat ejet. Af det kommunalt ejede areal tilbageføres 9,5 ha fra zonestatus sommerhusområde. De resterende 3,8 ha tilbageføres fra byzone. Justering af kommuneplanens rammeområder: Det anbefales, at den del af strandengsarealet, der er beliggende indenfor delområde OF overføres til delområde RE, svarende til den faktiske anvendelse. Desuden anbefales bådoplagsarealerne i østsiden af delområde JO og moleanlægget syd for lystbådehavnen i delområde RE indføjet i delområde OF (lystbådehavnen). Endvidere anbefales en mindre justering af afgrænsningen mellem delområderne SO og RE, således at delområdegrænsen i højere grad følger ejendomsskellet. 17\n18 Kortudsnit BO NA OF ER BO Viengevej NA BO BO BO Grenåvej BO BO ER CE BO BO ER Byplanvedt. nr BO BO BO ER BO OF BO De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n19 Kortudsnit 7. Arealer ved Egåens krydsning med Grenåvej, dele af NA. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Byzonearealerne omfatter et kommunalt ejet areal på 0,6 ha og et privat ejet på 0,1 ha. Størstedelen af det kommunalt ejede areal er omfattet af byplanvedtægt nr. 3 (indrammet på kortet med blå streg) for Vejlby-Risskov Kommune, der udlægger arealet til industri. Arealerne indgår i den grønne hovedstruktur og det anses for ubetænkeligt at tilbageføre til dem landzone. I sammenhæng hermed anbefales Byplanvedtægt nr. 3 for Vejlby-Risskov Kommune ophævet for den del der tilbageføres. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 0,7 ha, heraf 0,1 ha privat ejet 19\n20 Kortudsnit NA OF NA ER Viengevej ER ER ER ER ER BO BO BO ER Lystrupvej ER OF BO BO BO BO De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n21 Kortudsnit 8. Arealer nord for Viengevej ved Vejlby. Del af NA. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Byzonearealet er et delvist skovtilplantet kommunalt ejet areal, der grænser op til Egådalen. Arealet indgår i naturområderne i Egådalen. Arealet er ikke lokalplanlagt. Det anses for ubetænkeligt at tilbageføre arealet til landzone. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 2,9 ha, kommunalt ejet 21\n22 Kortudsnit RE RE ER Skejby Nordlandsvej FB ER ER OF BL BL BL Skejbyvej ER BO BO BO OF ER De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n23 Kortudsnit 9. Arealer i den grønne kile mellem Skejby Industrikvarter og Vejlby. Del af FB i den grønne kile og dele af RE og RE, Mollerup Golfbane. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Den grønne kile er et skovtilplantet, kommunalt ejet areal. Golfbaneanlægget ved Mollerup er kommunalt ejet, men i modsætning til lignende anlæg delvist i byzone. Arealerne indgår i den grønne hovedstruktur. Arealerne er ikke lokalplanlagt. Med arealernes planlægningsmæssige status, anses en tilbageførsel af arealerne til landzone for ubetænkelig. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 54,9 ha, kommunalt ejet 23\n24 Kortudsnit BO BO CE BO Silkeborgvej RE BO BL BL RE Åby Ringvej BO BO BO RE BO BO OF BO BO RE BO BO ER FB RE ER ER Lokalplan BO NA RE BO RE FB De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n25 Kortudsnit 10. Arealer vest for Åby ved den gamle motorvejstracé. Del af NA ved det tidligere Åby Vest rensningsanlæg, delområde RE - haveforeningen Søvang, dele af FB vest for haveforeningen Søvang ved Åby og arealer ved Brabrandstien vest for Søvang samt dele af RE og RE i den gamle motorvejstracé øst om Brabrand Sø syd for Silkeborgvej. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Rensningsanlæggets status er ved lokalplan 522 (indrammet på kortet med blå streg) ændret til erhverv. En del af det tidligere rensningsanlægs grund blev overført til naturområdet ved Brabrand Sø med erhvervstemaplanen i Arealet indgår idag ligesom haveforeningen Søvang og arealet vest herfor i den grønne hovedstruktur omkring Brabrand Sø. Arealet ved det tidligere rensningsanlæg er kommunalt ejet ligesom arealet vest for haveforeningen Søvang. Størstedelen af haveforeningen Søvang er også kommunalt ejet, men der er enkelte privatejede lodder inden for området. Et mindre areal længere vest for Søvang er overvejende kommunalt ejet, og indgår ligeledes i de grønne områder ved Brabrandstien. Arealerne i den gamle motorvejstracé er langt overvejende kommunalt ejede og delvist skovtilplantede arealer, der idag indgår i den grønne kile omkring Århus Ådal. Arealerne udgør væsentlige bynære grønne kiler og det anses for ubetænkeligt at tilbageføre den langt overevejende del af arealerne til landzone. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 29,8 ha, heraf 1,8 ha privat ejet Justering af kommuneplanens rammeområder: Et mindre areal på 0,3 ha nord for Åbygård, som tilhører boligforeningen anbefales fastholdt i byzone og indføjet i delområde BO. Arealet udgør adkomstarealerne til boligforeningsbebyggelsen. 25\n26 Kortudsnit NA Motorvejen LB FB Genvejen JO BO BO ER BO BO BO O RE CE RE ER RE ER RE BO BO BO ER OF De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde OF BO BL Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n27 Kortudsnit 11. Arealer syd for Lemming ved Hasselager. Del af JO. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Kommunalt ejede arealer beliggende ved nye byudviklingsområder ved Hasselager, hvor den bymæssige afgrænsning blev foretaget i forbindelse med Kommuneplan Arealerne kan have interesse for den senere byudvikling ved Hasselager. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 0 ha Justering af kommuneplanens rammeområder: Arealerne omfatter på 5,9 og ligger tæt på den nye Ydre Ring (Genvejen) og kan eventuelt indgå i en fremtidig bymæssig sammenhæng i forbindelse med vejanlægget. Arealerne har ikke landskabelig betydning. Ved en kommende disponering af arealet kan der blive tale om inddragelse af mindre, tilstødende arealer, for at skabe et mere regulært arealgrundlag for byudvikling. Arealerne anbefales således i første omgang sammenlagt med de tilstødende boligområder og fastholdt i byzone. Ved en senere disponering af arealerne vil eventuelle restarealer kunne tilbageføres til landzone. 27\n28 Kortudsnit ER ER Møllebakken BL FB Sletvej ER ER FB ER RE RE Lokalplan FB ER ER FB Tilbageført på ejers anmodning i BO BO BO BO BO NA CE BO OF OF OF OF De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde BO RE Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n29 Kortudsnit 12. Arealer i Sletkilen ved Tranbjerg. Dele af NA, FB, FB og FB. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Den grønne kile mellem Tranbjerg og Hasselager er overvejende kommunalt ejet. Størstedelen af arealet er omfattet af skovplanen og store dele er tilplantet med skov. Et mindre område er omfattet af lokalplan nr. 308 (indrammet på kortet med blå streg), som udlægger arealet til regnvandsbassin og skov. Et privatejet areal på 20,5 ha er på ejers anmodning overført til landzone ved et særskilt kommuneplantillæg i 2003 (markeret ved lodret skravering). Arealerne udgør væsentlige bynære grønne kiler og det anses for ubetænkeligt at tilbageføre den langt overvejende del af arealerne til landzone. Arealet omfattet af lokalplan 308 blev ikke overført til byzone ved lokalplanen og den planlagte anvendelse i kommuneplanen svarer til lokalplanens. Lokaplanen anbefales således fastholdt for området. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 64,9 ha, heraf 2,0 ha privat ejet Justering af kommuneplanens rammeområder: Et kommunalt ejet areal på 0,5 ha i delområde FB rummer noget bymæssig bebyggelse og vil naturligt indgå i en randbebyggelse, hvor Sletvej møder Møllebakken. Dette areal anbefales tillagt det tilstødende erhvervsområde, delområde ER. 29\n30 Kortudsnit BO BO BO BO RE BO BO BO BO OF BO BO BO BO ER OF CE OF Silkeborgvej OF BO BO BO RE FB Brabrandstien BO Byplanvedt. nr OF Byplanvedt. nr NA De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n31 Kortudsnit 13. Arealer langs Brabrandstien nord for Brabrand Sø. Del af NA ved Brabrandhallen, del af FB nord for Brabrand Sø og del af BO. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Arealet ved Brabrandhallen er kommunalt ejet og omfattet af byplanvedtægt nr. 1 for Brabrand-Årslev Kommune (indrammet på kortet med blå streg), der udlægger arealet til idrætsanlæg. Arealet er beliggende syd for Brabrandstien og indgår efter den gældende kommuneplan ikke i idrætsanlægget. Arealet vest for Brabrandhallen ved Brabrand Sø omfatter privatejede englodder i tilknytning til Brabrandstien, mens et mindre areal i et boligområde øst for Brabrandhallen efter en tinglyst deklaration ikke kan bebygges eller i øvrigt tages i brug til bymæssige formål. Arealet er omfattet af Byplanvedtægt nr. 4 for Brabrand-Årslev Kommune (indrammet på kortet med blå streg), der udlægger arealet til boligformål i modstrid med deklarationen. Der er fra ejerside anmodet om en tilbageførsel til landzone. Arealet ved Brabrandhallen og de private englodder vest for Brabrandhallen udgør væsentlige bynære naturområder og det anses for ubetænkeligt at tilbageføre arealerne til landzone. Da arealet i boligområdet vest Brabrandhallen ifølge en tinglyst deklaration ikke kan bebygges, anses en tilbageførsel til landzone for planlægningsmæssig ubetænkelig jf. planlovens 45, stk. 2. Byplanvedtægterne 1 og 4 for anbefales ophævet for de omhandlede arealer. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 3,0 ha, heraf 1,2 ha privat ejet Justering af kommuneplanens rammeområder: Grænsen for delområde BO anbefales justeret til den anbefalede byzonegrænse jf arealanvendelsesmulighederne i den gældende deklaration. 31\n32 Kortudsnit BO Jernaldervej RE OF BO OF BO BO FB BO Lokalplan FB OF RE ER BO ER Edwin Rahrs Vej FB BO BO BO RE BO BO De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n33 Kortudsnit 14. Arealer i Skjoldhøjkilen. Dele af FB og FB. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Størstedelen af byzonearealet er kommunalt ejet og er omfattet af lokalplan 228 (indrammet på kortet med blå streg), der udlægger området til rekreative formål. Lokalplanens område er sammenfaldende med kommuneplanens delområde FB. Lokalplanen omfatter desuden et mindre, privatejet areal, der anvendes til gartneri. Et mindre, kommunalt ejet areal er ikke omfattet af lokalplanen. Arealerne i lokalplan 228 var byzone ved lokalplanens vedtagelse. Af lokalplanens kortbilag fremgår, at størstedelen af arealet forventes tilbageført til landzone. Med arealernes status som del af Skjoldhøjkilen som et væsentlig element i kommuneplanens grønne hovedstruktur, anses det for ubetænkeligt at den langt overvejdende del af arealerne tilbageføres til landzone. Lokalplan 228 anbefales fastholdt for de omhandlede arealer. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 20,8 ha, heraf 1,2 ha privat ejet Justering af kommuneplanens rammeområder: Et kommunalt ejet areal på 0,5 ha umiddelbart vest for Skjoldhøjkollegiet anvendes til klubformål og anbefales fastholdt til byzone. Kommuneplanen anbefales justeret i forhold hertil, således at arealet indføjes i det tilstødende delområde OF. For delområde OF anbefales rammerne justeret, så klubfaciliteter indgår i de konkrete anvendelsesmuligheder. Rammebestemmelserne for området ser herefter således ud: Bebyggelsen må ikke opføres med mere end 2 etager. Bygningshøjden må ikke overstige 8,5 m. Bebyggelsesprocenten må ikke overstige 40 for delområdet under ét. Anvendelsen er fastlagt til offentlige formål (skole, plejehjem, klubfaciliteter, børnehave, varmecentral og bypark). Området kan dog overgå, helt eller delvis, til andre offentlige formål, såfremt forudsætningerne for den eksisterende anvendelse ændrer sig, eller nye behov opstår. 33\n34 Kortudsnit FB Motorvejen JO FB FB Rætebølvejvej JO Rosbjergvej ER Herningmotorvejen ER De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n35 Kortudsnit 15. Areal ved Rætebølvej nord for Årslevarealerne. Del af FB. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Restareal fra et større byzoneareal fra kommunesammenlægningstiden. Det øvrige areal er tidligere overført til landzone. Arealet er omfattet af skovplanen. Arealet ligger langt væk fra byudviklingsområder og er ikke interessant for byudviklingen og anbefales således tilbageført til landzone. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 1,4 ha, privat ejet 35\n36 Kortudsnit BO OF FB RE Lokalplan ER BO Sintrupvej ER ER Edwin Rahrs Vej ER RE FB Lokalplan BO BO BO BO RE De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n37 Kortudsnit 16. Arealer i Langdalkilen. Del af FB vest for Sintrupvej, del af FB i Langdalkilen og del af RE, Brabrand Haveforening. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Arealet vest for Sintrupvej er statsejet og for størstedelen omfattet af lokalplan nr. 67 (indrammet på kortet med blå streg), som en rest af et større institutionsområde, som blev udlagt i forbindelse med lokalplanen. Størstedelen af arealet er i dag skovtilplantet. Arealet i Langdalkilen er privat ejet og omfattet af lokalplan 310 (indrammet på kortet med blå streg), som udlægger arealet til grøn kile. Arealet var byzone ved lokalplanens vedtagelse. Kolonihaveområdet i Langdalkilen er kommunalt ejet, og udgør en del af et større kolonihaveområde som iøvrigt er i landzone. Arealerne indgår i grønne kiler, som er af væsentlig betydning for byområderne og det anses for ubetænkeligt, at tilbageføre arealerne til landzone. For kolonihaveområdet betyder en tilbageførsel, at hele området bliver landzone. Det anbefales at lokalplan 67 ophæves, da lokalplanen idag er uaktuel, mens lokalplan 310 anbefales fastholdt. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 3,8 ha, heraf 2,2 ha statsejet og 0,1 ha privat ejet 37\n38 Kortudsnit 17. Lokalplan NA Ølstedvej BL BL BL OF BO BL RE RE Lokalplan ER JO Randersvej BL 26 Djurslandmotorvejen JO NA NA De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n39 Kortudsnit 17. Arealer ved Lisbjerg. Del af NA syd for Affaldscenter Århus og dele af BL, JO og NA der afskæres i forbindelse med Djurslandmotorvejen. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Arealet syd for affaldscentret blev i forbindelse med Kommuneplan indlemmet i naturområdet og indgik i den daværende skovrejsningsplan. Arealet er kommunalt ejet og omfatter 9,5 ha. Området er omfattet af lokalplan nr. 3 (indrammet på kortet med blå streg). Langt størstedelen af arealet var allerede byzone i 1980, da lokalplanen blev vedtaget. En lille del blev overført til byzone. Den nordlige del af arealet, er i lokalplanen udlagt til grønt område. En del af arealet er skovtilplantet. Arealet indgår ikke i den kommende disponering af Lisbjergarealerne og en tilbageførsel til landzone anses derfor for ubetænkelig. Samtidig anbefales lokalplan nr. 3 ophævet for området. Arealerne syd for Lisbjerg indgår i naturområderne langs Egå og vil blive afskæret fra Lisbjergs kommende byområder af den kommende Djurslandmotorvej mod Egådalen. Størstedelen af arealerne er kommunalt ejet. Arealerne er ikke lokalplanlagt. Det anses for ubetænkeligt at tilbageføre arealerne til landzone. Den foreslåede afgrænsning af byzonen følger den kommende motorvej. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 33,7 ha, heraf 7,7 ha privat ejet og 0,9 ha ejet af amtet Justering af kommuneplanens rammeområder: Det anbefales, med henvisning til den anbefalede tilbageførsel af arealer langs Djurslandmotorvejen, at sydgrænsen for delområde BL justeres, så den bliver sammenfaldende med byzonegrænsen.\n40 Kortudsnit 18. Elevvej BO JO LB NA Djurslandmotorvejen Indgår i kortudsnit OF RE Randersvej Byplanvedt. nr ER RE ER De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n41 Kortudsnit 18. Arealer ved Lisbjerg, øst for Randersvej. Dele af NA og LB syd og øst for Lisbjergs nye byområder og del af NA nord for Skejby Industrikvarter. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Arealerne sydøst for Lisbjerg, som er udpeget til perspektivarealer i kommuneplanen gennemskæres til dels af den kommende Djurslandmotorvej. Arealerne er kommunalt ejet og indgår i den grønne hovedstruktur. Der er vigtige naturinteresser i arealerne. Desuden indgår et mindre, delvist privatejet byzoneareal i landsbyen Terp i arealerne. Landsbyen iøvrigt er landzone. Arealerne er ikke lokalplanlagt. For arealerne sydøst for Lisbjerg anses en tilbageførsel til landzone ubetænkelig, arealernes naturværdier taget i betragtning. Arealet nord for Skejby Industrikvarter er et mindre, overvejende statsejet areal syd for Egåen ved dennes krydsning med Randersvej. Arealet er omfattet af byplanvedtægt nr.10 for Århus-Skejby Kommune (indrammet på kortet med blå streg), der udlægger arealet til industri. Byplanvedtægten er byggeretsgivende for en del af arealet. Den ikke byggeretsgivende del af arealet anbefales tilbageført til landzone. Arealet indgår i naturområdet langs Egåen. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 44,7 ha, heraf 0,2 ha statsejet og 0,1 ha privat ejet Justering af kommuneplanens rammeområder: Med henvisning til den anbefalede tilbageførsel af arealer langs Djurslandmotorvejen, anbefales det at sydgrænsen for delområde JO justeres, så den bliver sammenfaldende med byzonegrænsen. Hermed er perspektivarealet sammenfaldende med afgrænsningen af motorvejen. Den byggeretsgivende del af det privatejede areal ved Skejby Industrikvarter omfattet af byplanvedtægnt nr. 10 for Århus-Skejby Kommune anbefales tillagt erhvervsområdet mod syd, delområde ER. 41\n42 Kortudsnit BO CE BO RE OF BO ER BO BO BO BL CE BL BO BL ER BO BL CE BO RE BO BO ER BO Sønderskovvej RE BO ER BL Lystrupvej ER FB ER ER Djurslandmotorvejen FB NA RE De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n43 Kortudsnit 19. Arealer syd for Lystrup. Dele af FB. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Byzonearealerne syd for Lystrup er overvejende kommunalt ejede arealer, der vil indgå i trafikanlægget ved Lystrup for Djurslandmotorvejen. For arealerne der omfattes af trafikanlægget og arealerne syd herfor, anses en tilbageførsel til landzone for ubetænkelig. Arealerne er ikke lokalplanlagt. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 7,1 ha, heraf 1,1 ha statsejet og 0,8 ha privat ejet Justering af kommuneplanens rammeområder: Den nordligste del af to ejendomme i henholdsvis kommunalt (0,8 ha) og statseje (0,3 ha) er beliggende nord for Sønderskovvejs udmunding i Lystrupvej, hvor ankomsten til Lystrup fra Djurslandmotorvejen vil finde sted og vil være relevante at overveje anvendt til byformål. Arealerne anbefales således tillagt det eksisterende erhvervsområde ER. 43\n44 Kortudsnit NA BO NA FB Lokalplan BL BO Sønderskovvej BO NA Elsted Byvej BL RE BO OF BO BO BO RE BO BO RE BO BO BO CE BO Lystrupvej OF OF BO OF BO OF BO BO CE RE De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n45 Kortudsnit 20. Areal øst for Elsted landsby. Del af FB. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Privatejet areal, der indgår i skovrejsningsområdet øst for Elsted landsby. For Elsted er der udarbejdet en bevarende lokalplan (nr. 490, som er indrammet på kortet med blå streg), der blandt andet sigter mod at bevare landsbyens fritliggende karakter. Det anses for ubetænkeligt at tilbageføre arealerne til landzone. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 0,4 ha, privat ejet 45\n46 Kortudsnit ER BO CE OF ER RE BO BO BO BL BO BL Skæring Havvej OF BL SO BO SO Grenåvej OF BO BO BO RE RE Skæring Strandvej CE RE BO De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde BO Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n47 Kortudsnit 21. Arealer ved Skæring. Dele af JO og FB. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Byzonearealerne omfatter dels et kommunalt ejet areal som indgår i den åbne forbindelse mellem Grenåvej og bugten, dels et mindre matrikuleret vejareal i den grønne kile mellem sommerhusområderne og boligbebyggelserne ved Skæring Hedevej. Arealerne vurderes ikke at være interessante for byudviklingen. Arealerne er ikke lokalplanlagt. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 0,5 ha, kommunalt ejet ejet Justering af kommuneplanens rammeområder: En mindre del af arealet ved Grenåvej anbefales af hensyn til afrundingen af byområdet fastholdt i byzone og tillagt det tilstødende delområde BL. 47\n48 Kortudsnit NA NA RE BO BO Oddervej BO OF BO BO Beder Landevej BO OF BO OF BL BO BL CE BL OF CE OF RE BO BO Kirkebakken OF BO RE JO BL BO BO BO BO BO De fremhævede byzonearealer omfatter alene matrikulerede arealer. Umatrikulerede arealer i byzone uden for de planlagte byområder, det gælder f.eks. visse vejarealer, justeres således at byzonegrænsen er sammenfaldende med det planlagte byområde. Kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der tilbageføres til landzone. Kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Ikke kommunalt ejet byzoneareal, der overføres til planlagt by. Nuværende byzonearealer i øvrigt. Landzone Zonestatus sommerhusområde.\n49 Kortudsnit 22. Arealer nord for Beder. Dele af NA. Tilbageførsel af uplanlagt byzoneareal til landzone: Byzonearealerne nord for Beder er restarealer overført til byzone i forbindelse med by- og landzonelovens ikrafttræden i Det kommunalt ejede areal ligger uden for byafgrænsningen, mens det mindre, privatejede areal på 300 m 2 naturligt vil kunne indgå i byområdet. Det kommunalt ejede areal ved Beder anbefales tilbageført til landzone. Arealerne er ikke lokalplanlagt. Samlet matrikuleret areal, der anbefales tilbageført til landzone: 0,2 ha, kommunalt ejet. Justering af kommuneplanens rammeområder: Det lille privatejede areal fastholdes i byzone og tillægges det tilstødende delområde BO. 49\nForfatter og udgiver Århus Kommune Magistratens 2. Afdeling juni Bredeng. Mollerup Golf Club. Kasted. Brendstrup\nForfatter og udgiver Århus Kommune Magistratens 2. Afdeling juni 2003 Grafisk tilrettelæggelse Jens Drivsholm, Stadsarkitektens Kontor Tryk Linde Tryk ApS Papir Profistar 130 og 270 Oplag 700 Bredeng Kasted\nAREALER DER ANMODES MEDTAGES I KOMMUNEPLANLÆGNINGEN TIL BYUD- VIKLINGSFORMÅL\nBilag 5a til byrådsindstilling om Forslag til Planstrategi 2015 - offentlig høring Rev. 23. september AREALER DER ANMODES MEDTAGES I KOMMUNEPLANLÆGNINGEN TIL BYUD- VIKLINGSFORMÅL INDHOLD FORORD... 3 Kommentarer\nOversigt vedr. ændringer i kommuneplanrammerne i forhold til den gældende kommuneplan\nSide 1 af 17 Oversigt vedr. ændringer i kommuneplanrammerne i forhold til den gældende kommuneplan Indhold Notatet indeholder en fortegnelse over de ændringer, der er foretaget i kommuneplanrammerne i\nForslag til indarbejdelse i forslaget til kommuneplan\nForslag til indarbejdelse i forslaget til kommuneplan 1. Snejbjerg 1.a Nyt erhvervsområde ved Enggårdsvej. 1.b Ansøgning om omdannelse af bolig-golfområdet til rent boligområde. 1.c Ansøgning om inddragelse\nUdkast til Redegørelse for r 101 82 Uoverensstemmelser imellem udlagt sommerhusområde, og gældende ejendomsskel i marken. Uudnyttede arealer af sommerhusområde, som har uhensigtsmæssig afgræning burde


Grundfos: Nabotjek kan være til skade for danske virksomheder - UgebrevetA4.dk\nV FOR VÆKST?\nDe skrappe danske regler på energi- og miljøområdet skader ikke danske virksomheder, men giver dem tværtimod en konkurrencefordel, mener Grundfos. Derfor er de imod Venstres forslag om nabotjek af erhvervsrettet lovgivning.\nVerdens største producent af varmepumper, Grundfos, mener, at skrappe krav til eksempelvis miljø kan give danske virksomheder en konkurrencefordel. Foto: Ulrik Jantzen/Scanpix\nVenstres forslag om nabotjek af ny dansk lovgivning er blevet modtaget med åbne arme af erhvervslivet. Men nu møder ideen kritik fra en af Danmarks største eksportvirksomheder, Grundfos.\nNabotjek kan mod hensigten ende med at skade Danmarks konkurrenceevne, mener kommunikationsdirektør i Grundfos Kim Nøhr Skibsted.\n»Jeg kan godt forstå ideen, men vi skal passe på, det ikke bliver for uambitiøst. Det skaber ikke fremdrift at gå efter laveste fællesnævner,« siger han.\nSom Ugebrevet A4 skriver i dag, vil Venstre sikre, at dansk lovgivning ikke er mere restriktiv end lovgivningen i landene omkring os. Det skal ske ved at sammenligne al ny erhvervsrettet lovgivning med, hvordan de gør i vores nabolande.\nEnergiafgifterne er en af stenene i vores fundament og har været med til at skabe vækstmuligheder for os. Kim Nøhr Skibsted, kommunikationsdirektør i Grundfos\nForslaget vækker begejstring i Dansk Industri (DI), der mener, det er konkurrenceforvridende for danske virksomheder, hvis dansk lovgivning er mere restriktiv end lovgivningen i de lande, vi konkurrerer med.\nMen i Grundfos oplever de den mere restriktive lovgivning på miljø- og energiområdet som en konkurrencefordel, fortæller Kim Nøhr Skibsted.\n»Vores succes er skabt på baggrund af en stærk vilje i det danske Folketing til at adfærdsregulere igennem lovgivning. Energiafgifterne er en af stenene i vores fundament og har været med til at skabe vækstmuligheder for os,« siger han.\nDanfoss er ikke enig\nGrundfos har en stor eksport af blandt andet varmepumper til hele verden, og det udspringer ifølge Kim Nøhr Skibsted af den energibevidsthed, der kom i Danmark efter energikrisen i 1970’erne.\n»Det gjorde, at mange danske virksomheder, herunder Grundfos, begyndte at tænke på, hvordan man kan gøre tingene på den mest energi- og miljørigtige måde,« siger han.\nDer bredte sig en bevidsthed i industrien om, at der også ude i den store verden var et marked for de ‘grønne’ produkter, forklarer Kim Nøhr Skibsted.\n»Det var selvfølgelig ikke den politiske opmærksomhed, der gjorde det alene. Men tanken om, at vi skal begrænse vores forurening af naturen og vores forbrug af fossile brændstoffer, har skabt en mulighed for at eksportere,« siger han.\nI Danfoss er de ikke helt enig i den analyse. De eksporterer også varmepumper og andre energieffektive og miljørigtige produkter til hele verden. Men at reducere den succes til et spørgsmål om energilovgivning er forenklet, mener Kim Christensen, der er præsident i Danfoss Heating Solutions.\n»Først og fremmest kan det tilskrives den gode ide, den vedvarende innovation, dygtige ingeniører, viljen til tidligt at tage del i globaliseringen og dygtig ledelse,« siger han.\nHan mener derfor, det er en god ide at se på, hvad vores nabolande gør, så Danmark ikke kommer til at gå for langt foran de andre lande.\nPræsidenten i Danfoss Heating Solutions er dermed på linje med DI, som mener, der skal en meget god grund til, hvis Danmark skal lægge sig på et højere niveau end vores nabolande, når det kommer til regulering af erhvervslivet.\nVi ser løbende regler, hvor man har valgt at stille ekstra krav til de danske virksomheder, uden det har nogen effekt. Sidsel Dyrholm Holst, chef for Mindre og Mellemstore Virksomheder & Entrepreneurship i DI\nOg det er der langt fra altid, mener Sidsel Dyrholm Holst, der er chef for Mindre og Mellemstore Virksomheder & Entrepreneurship i DI.\n»Vi ser løbende regler, hvor man har valgt at stille ekstra krav til de danske virksomheder, uden det har nogen effekt, ud over at det skader virksomhedernes konkurrenceevne,« siger hun.\nHun ser nabotjekket som et led i processen med at komme det unødige bureaukrati til livs.\n»Problemet er, at Danmark ofte ikke bare implementerer det, der er lagt op til fra EU. I stedet indfører vi en række yderligere foranstaltninger på dokumentationssiden og administrationssiden, som ikke tjener noget formål og bare er fordyrende for virksomhederne,« siger hun.\nI Grundfos er de enige i, at dansk lovgivning kan være lidt for teknokratisk og regulerende, fortæller kommunikationsdirektør Kim Nøhr Skibsted.\n»Og det er jo ikke altid sjovt, når man er privat virksomhed,« siger han.\nMen nabotjekket risikerer at sætte Danmarks position som førende nation på klima- og energiområdet over styr, mener han.\n»Vi er et af de lande, der er mest opmærksomme på udfordringerne med klima, energi og miljø, og vi er skarpe på det, fordi vi har nogle bud på, hvordan vi kan komme videre,« siger han.\nDanmark kan dermed hive de andre lande og EU op på et højere ambitionsniveau ved at vise, at det kan lade sig gøre eksempelvis at reducere CO2-udledningen.\n»Og det kan være med til at skabe en underskov af virksomheder, der har teknologier og produkter inden for det område,« siger Kim Nøhr Skibsted.


Lars Løkke Rasmussens valgudskrivelsestale 2019 - Danske Taler\nLars Løkke Rasmussens valgudskrivelsestale 2019\nUdskrivelse af valg til Folketinget\nDet er forår, der er blade på træerne – valgperioden nærmer sig sin afslutning, og meget går godt i dejlige Danmark.\nSiden valget er der skabt titusindvis af nye arbejdspladser. Aldrig før i danmarkshistorien har så mange mennesker været i arbejde; ikke siden 1987 har så få været på offentlig forsørgelse. Der er fremgang i hele landet. Det mærker danskerne i deres hverdag. Vi har forbedret vilkårene for iværksættere og danske arbejdspladser, og det er nu mere attraktivt at tage et arbejde og bidrage til fællesskabet. Det skaber en sund økonomi. Det er helt afgørende. Pengene skal jo tjenes, før de kan bruges. Det underskud, vi arvede fra den tidligere regering, har vi vendt, og vi har skabt balance i økonomien. Det giver frihed og tryghed for den enkelte, for familien, for fællesskabet. Den sunde økonomi betyder, at vi kan bruge flere penge på fællesskabet, på sundhed, på børn, på tryghed og ældre, vel at mærke uden at slå hul i kassen eller hæve de i forvejen ret høje skatter. Det har været muligt, fordi vi er bedst til at lede landet.\nJeg ønsker at leve i et land, hvor vi tror på personlig frihed, men ikke lader de svage sejle i deres egen sø, hvor vi giver plads til den enkelte, men ikke på bekostning af fællesskabet, og hvor vi styrker fællesskabet, men aldrig, så det bliver omklamrende og ufrit. Det er det Danmark, jeg ønsker. Det er det Danmark, jeg kæmper for. Det er der, hvor jeg vil se mine børn vokse til, og hvor de børnebørn, som jeg forhåbentlig får en dag, skal møde verden. Lige der, i balancen mellem frihed og fællesskab, skal Danmark være.\nSelv om der er forskel på partierne, er vi jo enige om meget – heldigvis. Det overser man let, når bølgerne går højt. Vi er enige om, at Danmark også fremover skal være rollemodel for grøn omstilling og en bæredygtig fremtid. Derfor står alle partier bag den mest ambitiøse energiaftale nogen sinde. Vi er enige om at prioritere velfærden – rammen om store dele af vores liv, sikkerhedsnettet, som griber dem, der falder – men man må ikke glemme, at god velfærd kræver en solid økonomi. Vi er enige om, at alle skal med i fællesskabet, så de gode tider kommer alle til gavn, så usikre børn og unge får mere sikker grund under fødderne, og så der er plads til de skæve eksistenser, som ikke bare går den snorlige vej gennem tilværelsen. Vi er enige om at investere i sundhed, så der bliver bedre vilkår for patienter og pårørende, når sygdom rammer.\nAlt det er vi enige om, men en grøn indsats, en god velfærd, et Danmark hvor alle er med og investeringer i sundhed kræver jo alt sammen en solid økonomi. Det er ikke nok at lægge en ønskeliste frem; økonomien skal være i balance. Det er nemmere at blive enige om ønskerne end at betale for dem.\nDer er også ting, vi er uenige om. Der er skillelinjer, som det er afgørende, at vi diskuterer. Vi sikrer en sund økonomi, hvor vi ikke bruger mere, end vi har, og hvor flest mulige er i arbejde. Der skal være den balance. Vi sikrer en udlændingepolitik, hvor Danmark skal forblive et åbent land, men hvor vi samtidig skal passe på Danmark. Udlændinge skal bidrage til fællesskabet. Derfor har vi sænket sociale ydelser til arbejdsløse udlændinge og flygtninge. Det er en politik, som har ført til, at børn i tusindvis har oplevet deres forældre forlade kontanthjælp til fordel for arbejde eller uddannelse. Det er en politik, som har ført til, at asyltallet nu er på det laveste niveau i et årti, hvor vi hjælper historisk meget i nærområderne, og hvor andelen af flygtninge og familiesammenførte i job er fordoblet på få år.\nDen positive udvikling vil nogle rulle tilbage. Det må jeg advare imod. Højere ydelser til ikke-vestlige indvandrere kan dræne milliarder fra kernevelfærden, fastholde mennesker uden for arbejdsfællesskabet og igen gøre det attraktivt at søge asyl i Danmark. For selv om vi har fået bedre styr på udlændingepolitikken, koster ikke-vestlige indvandrere og efterkommere fortsat 35 mia. kr. om året. Det er mindre end tidligere, men det er alt, alt for meget.\nI en ansvarlig økonomi må man vælge, og jeg vil hellere bruge ekstra penge på kernevelfærden, på investeringer i fremtiden eller på at sænke skatten for hårdtarbejdende danskere med små indkomster. Andre vil hellere bruge pengene på arbejdsløse udlændinge og igen gøre det mere attraktivt at søge asyl i Danmark, men mindre attraktivt at arbejde. En stram udlændingepolitik og en ansvarlig økonomi uden skattestigninger på den ene side, og udlændingelempelser, højere ydelser og skattestigninger på den anden, er nogle af de afgørende forskelle i dansk politik.\nDanmark er værd at kæmpe for. Danmark kåres med god grund til et af verdens lykkeligste lande år efter år, men på trods af det er udfordringerne til at få øje på, og de kan ikke bare løses med et fingerknips eller et smart slogan eller på 12 minutter. Verden er i opbrud, spændinger stiger mellem Øst og Vest, Brexit, gule veste, spørgsmålstegn ved værdien af internationalt samarbejde, EU er under pres, klimaforandringerne er tydelige og skræmmende, presset fra flygtninge og migranter udfordrer fortsat Europa, og herhjemme i Danmark hører man pludselig synspunkter i debatten, som de fleste af os betragter som ekstreme og fremmedfjendske. Opbrud kalder på samling, rystelser fordrer stabilitet, usikre tider kræver et erfarent, robust og ansvarligt lederskab.\nJeg har derfor i går meddelt Hendes Majestæt Dronningen, at der udskrives valg til Folketinget. Jeg ønsker at bruge hele min vilje, mine kompetencer og min erfaring til fortsat at lede Danmark, og jeg beder danskerne om genvalg ved folketingsvalget, som afholdes på grundlovsdag den 5. juni 2019. Nu bliver der plads til at diskutere Europa og indenrigspolitik, både hver for sig og i sammenhæng, for det hænger sammen. Hvem vil vi være? Hvad vil vi kendes for? Jeg er ikke i tvivl. Vi har vundet al vores velstand i et åbent og positivt samspil med resten af verden, og det skal vi holde fast i, mens vi passer på os selv og hinanden. Samtidig giver en lang folketingsvalgkamp os god tid til at debattere partierne imellem, statsministerkandidaterne imellem, så danskerne får et klart billede af, hvem der er bedst til at lede Danmark.\nTil mine kolleger her i Folketingssalen vil jeg slutte med at sige tak. Tak for et konstruktivt samarbejde. De seneste 4 år har mine regeringer lavet aftaler med alle – alle – i Folketinget, og vi har vedtaget næsten 95 pct. af alle lovforslag med flertal hen over midten. Så tak for jeres tillid, og tak for de mange gode stunder gennem de sidste 4 år. Jeg vil gerne ønske jer alle og danskerne en rigtig god valgkamp.\nGeeti Amiris takketale ved modtagelsen af Hørups Debatpris 2020\nChristian Jensens tale til Geeti Amiri ved overrækkelsen af Hørups Debatpris 2020\nDanske Taler på Ungdommens Folkemøde


Adegas Valminor: Køb vine fra Adegas Valminor her\nOm Adegas Valminor\nI det nordvestlige Spanien grænsende op til den portugisiske grænse ligger fem mindre vinproducerende områder, der tilsammen udgør vinregionen Rías Baixas. Her dyrkes fortrinsvis albariño, som enten alene eller i samspil med andre druetyper er udgangspunktet for de velsmagende hvide vine fra Galicien.\nCarlos Gómez, en erfaren herre i vinbranchen, etablerede i 1997 Adegas Valmiñor. Bodegaen er beliggende i O Rosal-dalen i den sydlige del af regionen, hvor de 34 ha lavtliggende vinmarker er under indflydelse af det nærliggende Atlanterhavet og Miñor-floden, som munder ud i oceanet. Her er klimaet mildt og regnfuldt og giver ideelle betingelser for at dyrke sunde og aromatiske druer.\nSiden starten har Carlos Gómez formået at opbygge en moderne vingård. Helt nye og moderne produktionsfaciliteter blev taget i brug i 2001, og i takt med fremgangen har vinhuset fået vokseværk og omfatter nu en bodega i det nærliggende Ribera del Duero samt yderligere et vineri i Rías Baixas.


Se billederne: Prins Christian fylder 5\nPrins Christian og prinsesse Isabella hygger sig godt sammen. Her det seneste officielle billeder af de to sammen. Foto: Franne Voight/POLFOTO\nCharmeprinsen bliver i dag fejret af familien\nHurra! Her er det farmor, dronning Margrethe, som prins Christian er med til at fejre tidligere på året. Foto: Peter Dahlerup\nKronprins Frederik hjælper prins Christian og prinsesse Isabella ned ad trappen på Fredensborg. Foto: Peter Dahlerup\nKronprinsparret har altid været glade for at bo på Fredensborg Slot, som de beholder som halvårsbolig, selv når de snart flytter til Amalienborg. Foto: Peter Dahlerup\nKronprinsparret med prinsesse Isabella og prins Christian ankom i højt humør, da de for nylig fik overrakt nøglerne til det nyrestaurerede palæ på Amalienborg.\nPrins Christian kigger på nedlagt vildt efter en jagt, mens kronprinsesse Mary og kronprins Frederik kigger på.\nPrins Christian ved sin farfars, prins Henriks, fødselsdag sidste år. Foto: Peter Dahlerup\nPubliceret 15 October 2010 09:18


Yderligere en hanulv er indvandret til Danmark ✅ Læs om ulv på Netnatur\nYderligere en hanulv er nu indvandret til Danmark\nPeter Thisted 5. september 2019\nDNA-analyse har nu bekræftet, at en afføringsprøve fundet 23. maj 2019 i Midtjylland stammer fra en hanulv, som ikke tidligere har været registreret i Danmark. Prøven blev fundet af en frivillig under Ulveatlas.dk\nAf DCE, | MICHAEL STRANGHOLT\nDen 19. juli kunne Ulveatlas.dk meddele, at der i april og juni 2019 er blevet observeret to nye ulve i Danmark, hvoraf den ene kunne identificeres som en han, GW1156m, som var indvandret mellem 18. maj og 5. juni. Nu er den anden ulv, som formentlig er indvandret i april, også identificeret. Det drejer sig om en han, som har fået kodenavnet GW1169m. Ulvens identitet og oprindelse er fastslået takket være det centraleuropæiske ulvesamarbejde (CEwolf), som Aarhus Universitet og Naturhistorisk Museum Aarhus er en del af.\nDatakrav og verifikationsprocedurer: SCALP-systemet\nAlle fund af ulv i Danmark som er registreret af Ulveatlas.dk tildeles en SCALP-score, som er et udtryk for sikkerheden hvormed observationen er dokumenteret. Metoden bygger på SCALP-kriterierne (Status and Conservation of the Alpine Lynx Population) og er oprindeligt udviklet for at standardisere overvågning af europæisk los (Breitenmoser et al. 2006), men kriterierne benyttes nu også til at bekræfte fund af ulv og guldsjakal i Tyskland og Polen (Reinhardt et al. 2015).\nI korthed skal dokumentationen vurderes af mindst én erfaren person, der er trænet i at genkende og tolke tegn på tilstedeværelse af ulv, og som allerede har stor erfaring med indsamling af feltdata om ulve. En sådan person skal derfor for nylig have deltaget i relevant feltarbejde inden for rammerne af nationalt eller internationalt anerkendte videnskabelige ulveprojekter eller anden overvågning udført med SCALP-kriterierne.\nEndvidere skal en sådan person være bekendt med ulvens biologi og dens byttedyr (både vilde dyr og husdyr). For at vedligeholde personens evner til at genkende og klassificere tegn på ulve, skal en sådan person have mulighed for regelmæssigt at se og evaluere tegn på ulv. Derudover er hyppig udveksling af erfaringer med andre personer, der er aktive i overvågningen af ulve, af væsentlig betydning.\nC3: ubekræftet observation, der på grund af manglende eller utilstrækkelige beviser ikke kan bekræftes: Omfatter bl.a. alle visuelle observationer uden billeddokumentation (selv iagttagelser foretaget af erfarne folk) og billeder, der ikke tillader en sikker vurdering af størrelse, farvemarkeringer og proportioner af kroppen, herunder hovedet. Der opereres med følgende underinddelinger:\no C3a: Observation, der ikke imødekommer kriterierne for C1 eller C2, men som efter alt at dømme er fra ulv.\no C3b: Observationer som kan være om ulv, men hvor hund eller andet større rovdyr ikke kan udelukkes.\no C3c: anvendes, når der formentlig er tale om hund eller lignende, men hvor ulv ikke kan udelukkes.\nKLIK og gå til SEKTION KUN OM ULV


Kongstads Chinchilla Bøffen og Furrytails' Elle\nsæles sammen for 500,-\nFødselsdag: 8. marts 2018\nMutation: Hetero Pink White Ebony poss vc & sc\nFar: Chin-Sans Kukana Mor: Furrytails' Speedy\nElle er en sød og meget udadvendt lille chinchilla. Han vil helst løbe rundt og selv udforske omgivelserne, men kommer meget gerne hen for at sige hej, og se om man har noget interessant. Elle er til at få til at sidde stille, hvis han får lov at sidde på en skulder, og spejde ud over omgivelserne.\nKongstads Chinchilla Bøffen\nFødselsdag: - Kan ikke finde hans burkort. Han er en 4-5 år mener jeg\nMutation: Wilson White\nBøffen en en sød og nysgerrig chinchilla, der dog ikke er så begejstret for at blive håndteret. Han er glad for guffer, og kommer meget gerne og hilser på, men stikker af så snart der bliver lagt op håndtering.\nFurrytails' Pandekage og JHP's Blue Keld\nsælges sammen for 500,-\nFødselsdag: 21. februar 2016\nMutation: Hetero Beige poss. Ebony, Violet carrier\nFar: JHP Blue Keld Mor: Furrytails' Speedy\nJHP Blue Keld\nFødselsdag: 9. oktober 2014\nMutation: Violet, poss. sapphire og CRW carrier\nFar: Novas Dekan Mor: Elbes Daniela\nSnegle til foder\nVi sælger løbende ud af vores snegleyngel.\nNyklækkede snegle 50 øre stk\n1-2 cm i hus: 1 kr stk\n2+ cm i hus: 2 kr stk\nForespørgsler på dyr eller tilbehør der måtte være til salg, bedes ske pr mail eller via facebook\nSalgsbetingelser for chinchillaer\nPriserne på vores dyr starter ved 300 kr.\nAlle unger sælges fra de er 8-12 uger gamle, og har en minimumsvægt på 200 g.\nHvis der kommer små/underudviklede unger, vil de blive beholdt lidt længere end 8-12 uger, og først flytte hjemmefra når vi har vurderet at de er parate til at kunne klare sig selv.\nDet vil være muligt at købe 2 søstre, eller 2 brødre sammen, hvis der kommer unger af samme køn i et kuld.\nDet vil naturligvis være billigere at købe to samlet, end at købe dem hver for sig.\nVi sælger som udgangspunkt ikke til børn og unge under 18 år. Er du under 18, er du naturligvis velkommen til at kontakte os alligevel, og så ser vi på det.\nDet er muligt at købe dyr som gaver til andre, men dette sker kun hvis vedkommende der skal have gaven, ved at denne får en chinchilla i gave. (Vi har gjort dette før med stor succes)\nVi forbeholder os retten til at takke nej til købere.\nForventninger til os og dig:\nDyr der kommer ud her fra, er så vidt vi ved sunde og raske. Vi sælger ikke dyr velvidende at de er syge. Køber du et dyr af os, der viser sig at fejle noget der stammer her fra, kan du få kompensation i form af et nyt dyr, eller pengene tilbage*. Vi kan dog kræve dokumentation fra en dyrlæge, der underbygger hvad dyret har fejlet, og hvor det er opstået.\nVi foretrækker at du kommer forbi og ser dyrene mindst en gang før du får din unge/ungerne med hjem.\nVi forventer at blive kontaktet hvis du ikke længere kan have dyret, så vi ved hvor dyret havner henne. Der er intet krav om at dyrene skal sælges tilbage til os, eller at vi skal godkende den nye ejer.\nVi forventer at få besked, hvis en eller flere unger dør, så vi kan holde os orienteret om vores linjers sundhed, og stoppe avl på evt. sygelige dyr.\nHvad du får med i købet:\nAlle unger sælges med overgangsfoder, lidt guf, en sandkasse, sand og stamtavle.\nDu har ret og er velkommen til, at kontakte os resten af dyrets levetid, med henblik på råd, vejleding og lignende.\nReservation og reservationsgebyr:\nVed en reservation forstås, at vi er blevet enige om at du skal have det/de dyr du er interesseret i, når de er klar til at komme her fra.\nNår du har været ude og se det/de dyr du er interesseret i, og vi har fået snakket lidt sammen, har du mulighed for at reservere det/de dyr du har været og kigge på.\nReservationsgebyret er på 100 kr. Hvis du ombestemmer dig, refunderes beløbet ikke.\nDette gøres fordi vi siger nej til andre potentielle købere, i det øjeblik du reservere et eller flere dyr, og det gør det svært for os at få afsat dyrene på sigt.\n*Hvor stor en del af pengene der betales tilbage, taler vi om. Som udgangspunkt kan man ikke få refunderet det fulde beløb, hvis der er et ønske om at beholde dyret.\nAnmeldelse: Tiny Town Roll med morgenfrue og persille


EU åbner grænserne for Tyrkiet | HAMMERSMEDENS BLOG | HAD ER NATURLIGT\n← USA og Israel står bag hackerangrebet med virussen Stuxnet\nUngarsk Jobbik-politiker skaber furore ved at være ”renblodet” →\nUdgivet den 22/06/2012 af hammersmeden\nEU vil afskaffe visumpligten overfor tyrkere, så at de fremover kan komme lettere til EU-lande med kun et pas.\nSamtidig ophæves grænsekontrollen ved den græsk/tyrkiske grænse, som hidtil ellers havde været den yderste forpost for Schengen-samarbejdet. Fremover bliver det overladt til Tyrkiet alene at dæmme op for den massive indvandring fra Irak, Iran og lignende lande.\nAftalen med EU sker mod at Tyrkiet til gengæld skal tage imod de illegale indvandrere fra Tyrkiet samt indføre skærpet grænsekontrol. Om EU Nogensinde har haft til hensigt at undersøge, om Tyrkiet virkelig også efterkommer disse krav, er så en helt anden sag. Desuden er det jo lidt lige meget, hvis der blev dæmmet op for den ulovlige indvandring, så længe den lovlige (ifølge EU altså) indvandring forstærkes.\nDet er vel overflødigt at nævne det, men det radikale i skikkelse af Sofie Carsten Nielsen jubler over udsigten til flere tyrkere i Europa, samt over de massevis af penge, som partiet tror at det vil give Danmark i eksportindtægter. Desuden glæder partiet sig over dette angivelige skridt på vej mod fuldbyrdet EU-medlemskab for Tyrkiet. Jeg bruger ordet “fuldbyrdet” i udtrykket i stedet for det måske mere almindelige “fuldt” medlemskab, idet jeg ser en direkte pendant til udtrykket “fuldbyrdet voldtægt”. Måske lidt overdrevet, men princippet er jo det samme, da de europæiske folkeslag er overvejende imod EU’s politik på dette område, samtidig med at politikerne er ligeglade med hvad befolkningerne mener. Derfor sammenligningen.\nHvordan er det nu man siger, når man har forudset en dyster udvikling? Jeg hader at jeg fik ret? EU har jo netop meldt ud, at de ikke har de fjerneste intentioner om at forhindre ikke-europæisk indvandring til EU, tværtimod mener de at indvandringen er kommet for blive.\nMed andre ord bliver det ikke med et intakt EU at Europa skal reddes, men det havde man jo nok allerede på fornemmelsen med den retning, det bevæger sig i. Jo mere EU, jo værre.\nDette indlæg blev udgivet i Politik, Politikere, Udenrigsnyheder, Uncategorized og tagget demokrati, EU, Europa, indvandring, magtelite, magtmisbrug, mellemøsten, politik, regeringssvigt, Tyrkiet. Bogmærk permalinket.\nEt svar til EU åbner grænserne for Tyrkiet\n24/06/2012 kl. 16:03\nEndnu en grund til at melde Danmark ud af EU.


I Fredericia er energiledelse vejen til energibesparelser\nKommunen optimerer energiforbruget i Fredericias børnehaver ved hjælp af fjernaflæsning.\nDen manuelle aflæsning er over en periode på fem år blevet skiftet ud med elektronisk fjernaflæsning og -styring i alle institutioner i Fredericia. Det giver kommunen valide og stabile data, som tikker ind time for time. Dataene viser, nøjagtig hvor og hvornår der er afvigelser i energiforbruget, og hvor der er besparelser af hente.\nMed elektronisk fjernaflæsning kan vi hurtigt reagere, hvis der går en alarm, og vi kan samarbejde med ledere og pædagoger ude i børnehaverne om, hvordan de drifter energisystemerne bedst og mest effektivt. Per Eskildsen, energirådgiver hos Fredericia Kommune\nFredericia Kommune har sat et mål om at spare 15 % på varmeforbruget, 5 % på elforbruget og 10 % på vandforbruget over de næste 2-3 år. I første omgang er det kommunens 32 børnehaver, som er målet for aktiviteter og adfærdskampagner, der skal få både pædagoger og børn til at spare på energien i hverdagen. Her spiller energidata og visualiseringer af de enkelte børnehavers forbrug i forhold til hinanden en vigtig rolle.\nIndsigt, analyse og rapportering af data\nEWII har hjulpet Fredericia Kommune med at opstille mål og udvikle værktøjer, som sikrer at målene nås. Udover standard rapporter, udarbejder EWII en månedsrapport til institutionerne. Rapporten indeholder udvalgte KPI’er og er med et enkelt layout nem at afkode og læse.\nFordelene ved månedsrapporten:\nRapporten giver institutionerne mulighed for at sammenligne forbrug\nLayout er komprimeret og værdier aflæses nemt med tal, farvekoder og smileys\nHver institution modtager individuelle kommentarer ved f.eks. bekymrende afvigelser\nKonkurrencer og print af diplomer sker via månedsrapporten\nDistribueres via mail og kan ses på en iPad som ofte anvendes i institutioner\n"Når børnehavelederne kan se, hvor meget energi de bruger, og på hvilke tidspunkter af døgnet de bruger den. Og samtidig kan se tilsvarende data for de andre børnehaver, så giver det anledning til en rigtig god dialog og en masse spørgsmål om, hvordan forbruget kommer ned," fortæller Per Eskildsen.\nPer Eskildsen fortæller, at uden de rigtige energidata, er det svært at komme i gang og udvælge de indsatser, der giver den største energibesparelse. Men det er lige så vigtigt, at der er medarbejdere, der kan omsætte energidataene til effektiviseringer og besparelser.\nOpnåede resultater med databaseret energiledelse\nProjektet har indtil videre allerede resulteret i en besparelse på 2,93 % af elforbruget og 7,3 % af varmeforbruget i forhold til 2018 som er baseline.\nØnsker du også indsigt i og optimering af energiforbruget i din virksomhed eller institution, så klik på "Ring mig op". Så kontakter vi dig til en uforpligtende snak.\nGennem overblik, viden og fokus spares der på virksomhedens energiforbrug og bundlinjen forbedres.\nLæs mere om Energy Management Programme\nVejen Kommune ønskede en vurdering af potentielle energibesparelser i kommunens i alt 20 haller og aktivitetscentre. Til dette formål fik Vejen Kommune af EWIIs energirådgivere udarbejdet energimærkninger og energirapporter.\n26 88 34 51


The Bishops Wife DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nDenne guddommelige, romantiske komedie, som i 1947 blev nomineret til en Oscar for bedste film og bedste instruktør, har Cary Grant i hovedrollen som engel, der bliver sendt ned for at tilføre lidt... Læs mere.\nDenne guddommelige, romantiske komedie, som i 1947 blev nomineret til en Oscar for bedste film og bedste instruktør, har Cary Grant i hovedrollen som engel, der bliver sendt ned for at tilføre lidt romantik i tilværelsen hos denne unge præst (David Niven) og hans smukke kone (Loretta Young).\nHandel på Internettet skal være sikkert for brugerne. Vi vil derfor aldrig kompromittere sikkerheden. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi opnået den optimale garanti for, at betalingssikkerheden er i orden. Så når du køber og betaler via Internettet hos os, er det sikkert.\nVi giver altid 30 dages returret, og det er lige meget hvilke varer, du har købt hos Gucca.dk. Med andre ord, såfremt du fortryder købet, kan du selvfølgelig returnere varerne og få dine penge refunderet. Før du vælger at returnere produktet til os, er det en en god ide, hvis du forinden kontakter os.\nVi har den klare holdning, at det er vigtigt, at du som kunde modtager dit produkt sikkert og hurtigt. Vi knokler for, at du får din vare leveret indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi er lagerførende. Der vil aldrig være tvivl om lagerstatus, for det fremgår inden, du bestiller din vare. Er du i tvivl om lagerstatus eller leveringstid, så er det en god ide, at du ringer eller sender en e-mail til os.\nHos Gucca.dk er der mange forskellige muligheder for betaling at vælge imellem. Du bør naturligvis vælge den betalingsform, der passer lige til dig. Du handler altid sikkert og trygt, uanset hvilken af vores betalingsformer du gør brug af. Se hvilke betalingsmuligheder du har hvis du benytter linket. Bemærk at pengene først hæves fra din konto, den samme dag vi sender varen til dig - hvis du gør brug af betalingskort.\nSkulle du støde på problemer eller have spørgsmål, når du besøger Gucca.dk, beder vi dig kontakte os med det samme. Vi er åben for henvendelser alle hverdage mellem 10-15, og vi er altid parat til at assistere dig - med et smil og godt humør.\nNår du handler hos os, har du mulighed for at tracke din forsendelse. Når du har betalt og modtaget din kvittering, får du mulighed for at få adgang til din egen personlige ordreside. På ordresiden vil du have mulighed for at se, hvornår vi har sendt dine produkter. Når pakken er sendt fra vores lager og er på vej til dig, modtager du en e-mail med leveringsinformation fra os.\nDavid Niven Cary Grant Gladys Cooper Regis Toomey Elsa Lanchester Sara Haden Loretta Young Tito Vuolo James Gleason Monty Woolley Karolyn Grimes Sarah Edwards Margaret Mcwade Anne O'neal Ben Erway\nRobert E. Sherwood Leonardo Bercovici\nThe Bishops Wife, Dvd, Movie\nDin anmeldelse af The Bishops Wife\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__drama path__thebishopswife\n69,95 krLassie Come Home // Son Of Lassie // Courage Of Lassie - DVD


Hvad gør man, hvis det andet hold bedsteforældre er mere interessant for børnefamilierne? | Kristeligt Dagblad\nSpørg om livet 11.05.18 Kl. 00:00\nHvad gør man, hvis det andet hold bedsteforældre er mere interessant for børnefamilierne?\nAgnete hentede børnebørnene hver uge, da de var små. Nu laver hun mad til børnefamilien hver uge, men frygter at blive ensom som gammel\nJeg har følt, at de andre hold bedsteforældre var mere interessante for børnefamilierne, fordi de kunne tilbyde mere materiel velstand, skriver Agnete til brevkassen. Foto: Ritzau Scanpix/Iris\nDe sidste uges brevkasser har givet mig nogle tanker. De handlede om, at Vibeke skulle dele sine børn med sin eksmand og deres meget forskellige økonomiske ressourcer, som de kunne tilbyde. Jeg vil gerne dele et andet perspektiv.\nJeg er en enlig bedstemor til to børnefamilier, som jeg deler med flere hold andre bedsteforældre. Mit ældste barnebarn er 18 år, så jeg burde have vænnet mig til situationen. Men jeg har brugt megen energi på at spekulere på, hvordan jeg kan holde mig på god fod med børn, svigerbørn og børnebørn. Og jeg har følt, at de andre hold bedsteforældre var mere interessante for børnefamilierne, fordi de kunne tilbyde mere materiel velstand. Desuden har børnefamilierne ikke samme kontaktbehov, som jeg har, da de har mange andre relationer at pleje: børnenes legeaftaler, madklubber og så videre.\nJeg har faste ugentlige aftaler, hvor jeg tidligere hentede børnene i deres daginstitutioner. Nu, efter at børnene er blevet større, står jeg for aftensmaden hos dem en gang ugentlig. Jeg nyder at købe ind og servere lækker mad for dem, og det er nok den luksus, som jeg sidst vil opgive, hvis økonomien en dag skulle stramme til. At lette børnefamiliernes vilkår kræver takt, men betingelsen for mig har været at forsøge fordomsfrit at følge med i deres hverdag. Desværre har det også medført, at jeg har været vidne til forkerte opdragelsesmetoder uden at kunne se mulighed for at blande mig, og jeg har følt mig ilde til mode derved.\nJeg har heller ikke været så heldig, at børnefamilierne har haft overskud til at besøge mig i højtiderne – bortset fra jul og fødselsdag. Og jeg spekulerer på, om jeg kunne have påvirket dem i en gunstigere retning, hvis jeg havde kunnet markere mig med en mere håndgribelig identitet.\nDa mine børn var små, og jeg havde brug for mine forældres hjælp til børnepasning, foregik det på deres enemærker i deres store hus. Mine forældre lever ikke længere, og jeg selv bor under enkle forhold i en lille lejlighed. Jeg tænker på, om mine børn og børnebørn ville have regnet mig for mere, hvis de kunne have besøgt mig under lignende spektakulære omgivelser.\nJeg misunder dog ikke mine forældres mange trivielle pligter, som fulgte med at eje et stort hus. Jeg synes, de burde have været mere ude i samfundet og lært flere mennesker at kende og dermed fået flere venner. De var begge meget udadvendte og havde gerne en mening om, hvad der hændte omkring dem. Hvis de havde brugt mindre tid på at vedligeholde hus og have, havde de nok været mere indblandet i foreningsliv og haft flere og mere interessante venner. Mine forældre døde som ensomme gamle mennesker, hvis ikke det havde været for mig og mine børn.\nJeg er selv kommet i mange foreninger og har deltaget i frivilligt arbejde. Og jeg er stadig på udkig efter nogen, som vil holde øje med mig som gammel. Jeg kunne godt tænke mig at bo i et oldekolle, men jeg har ikke lyst til at flytte. Jeg håber, at der kan opstå et fællesskab i den ejendom, hvor jeg bor. Eller at der findes et tilpas attraktivt værested den dag, mine kræfter til længere ture stopper.\nTak for dit brev. Du er inde på nogle forhold, som ikke så ofte bliver belyst, og som kan være svære at snakke om. I ubrudte familier har børn to hold bedsteforældre. Alle er heldige, hvis der er et godt forhold mellem generationerne, og man ikke ser hinanden som konkurrenter, men som gode samarbejdspartnere. Her kan alle i større eller mindre grad være sig selv og være trygge ved, at de problemer, som helt naturligt opstår i livet, kan håndteres på en god måde.\nAt en del familier kan opleve det sådan, er ikke en selvfølge og må kalde på stor taknemmelighed.\nDet, som kan udfordre det gode forhold, og som kan komplicere og vanskeliggøre forhold mellem generationerne, har mange årsager og hænger ofte sammen med livshistorien.\nDet kan også dreje sig om sygdomme, og så er der ofte stor forskel på, hvad bedsteforældre kan magte. Det kan også dreje sig om, at det ene hold bedsteforældre måske bor tæt på, mens det andet bor langt væk, eller at de økonomiske forhold er markant forskellige.\nDet handler måske om ressourcer i det hele taget, hvor tiden til at være sammen er en af de vigtigste.\nDet siger sig selv, at hvis der tilkommer skilsmisser med nye partnere og fællesbørn og delebørn, så øges det komplicerede. Også bedsteforældre kan være skilt. I nogle tilfælde skal børnebørn eventuelt forholde sig til to hjem, hvor deres forældre bor, og måske have kontakt til fire hold bedsteforældre.\nVi kan forstå på dit brev, at der foruden dig er ”flere hold bedsteforældre”. Så vi forstår godt, at det ikke altid er så enkelt for dig. Samtidig tænker vi på, hvor godt det er, at du har fulgt dit hjerte og været der for dine børnebørn år ud og år ind på ugentlig basis.\nVi kan godt følge dig i dine tanker om dine forældres store hus. Men det er ikke de materielle ting, som i sidste instans imponerer børn, men hjerteforholdet. Og dine refleksioner om at bruge mere tid på gode relationer er meget vigtige. Vi håber meget, at du finder flere af dem i den kommende tid.\nDu er lidt inde på, at du måske kunne være lidt tydeligere, hvis vi forstår dig ret. Det vil vi gerne støtte dig i.\nVi tænker, at du godt kan være lidt mere frimodig og dele dine tanker med dine voksne børn. Både om tingene nu, fremtiden og din ængstelse for at blive for meget alene, og det med hjælp, når man er ældre.\nDu kan også dele flere tanker med børnebørnene, som efterhånden ikke er så små længere. Fortæl dem om dig selv, din historie og de ting, som du er optaget af. Spørg ind til deres liv. Måske skulle du også flytte nogle af måltiderne hjem til dig selv, i begyndelsen for eksempel en gang om måneden, sådan at de også fik et forhold til dit sted.\nDet kunne måske ad den vej blive naturligt for børnene at fortsætte med at komme til måltider og samvær hjemme hos dig, når de er flyttet hjemmefra.\n20.04.2018Spørg om livet\n04.05.2018Spørg om livet


Vandt kæmpe gevinst: Sådan skal de bruges - Newsbreak.dk\nVandt kæmpe gevinst: Sådan skal de bruges\n18. januar 2019 22:54 | Af: Jon Tolstrup Jensen, jj@newsbreak.dk\n40.000 kroner hver uge i 40 uger - det var meldingen, der overraskede den glade vinder.\nDet er ikke alle, der kan være lige heldige. Foto: Scanpix\nDu har sikkert fantasteret om, hvordan man skulle bruge sine penge, hvis man engang skulle være så heldig at vinde en af de store præmier i Lotto.\nDødt batteri: Sådan redder du mobilen\nFor en kvinde i 50’erne blev den drøm til virkelighed natten mellem torsdag og fredag i sidste uge. Kvinden stod midt i en flytning, mens hun pludselig kom i tanke om, at hun havde nogle lotto-kuponer, der skulle fornys online. Og her gik det op for kvinden, at hendes liv pludselig var som ændret for altid.\n– Jeg kan godt lide selv at gøre det manuelt. Og når jeg så går ind der hver femte uge, kan jeg ikke dy mig for lige at skrabe sådan en online Diamant-Quick. Det er lidt mit lykke-lod. Da jeg første gang skrabede det for nogle år siden, vandt jeg 1000 kroner. Siden har jeg vundet masser af små gevinster, så jeg har altid holdt fast i netop det lod. Jeg købte først en og vandt 180 kroner. Dem brugte jeg så på to nye. Og så skal jeg da love for, at der var jackpot, lyder det fra den glade vinder, der ønsker at være anonym.\nOg selvom det lyder helt fantastisk at vinde penge, så var kvinden lidt ærgerlig over, at hun ikke havde nogle at dele nyheden med, da klokken var tæt på midnat. For i de næste mange måneder, bør hun ikke bekymre sig om bankbogen.\nDet er ikke altid, at folk, der vinder i spil, ved, hvad pengene skal gå til med det samme, men for den kvindelige gambler, der kan se frem til en millionindtægt, der er planerne for de mange penge klar.\n– Som sagt er jeg ved at flytte og skal købe en lejlighed, som jeg skal optage lån i. Så det er jo helt fantastisk, at jeg kan betale meget mere af om måneden, nu hvor jeg bor alene. På sigt får jeg færre udgifter, og jeg kan måske gå ned på halv tid eller blive pensioneret tidligere. Jeg skal nok også have en ny bil.\nMen af mere eksotiske ønsker, så er der rejsemål, som kvinden drømmer om at se og opleve – og gerne med hendes datter og dennes kæreste. Hun håber nemlig, at komme til Hawaii, mens hun drømmer om så eksotiske steder som Galapagos, Sydafrika og Tanzania.\n– Rejserne ligger nok lidt ude i fremtiden. Men indenfor de nærmeste måneder skal jeg bare have en shoppe-dag med min datter. Det glæder jeg mig helt vildt til, lyder det.


Tivoli Friheden | Indsigt og strategi\nTivoli Friheden har efter mere end 100 år på markedet brug for at gentænke sig selv. Creative ZOO blev inviteret med på rejsen mod at finde ind til parkens styrker og deres rolle i markedsføringen.\nCreative ZOO har i samarbejde med Tivoli Friheden arbejdet på at forstå gæsternes motivation for at besøge parken. For Tivoli Friheden er mange ting. Det er Fed Fredag, Hermans, tivoli, specialkoncerter, Halloween – og Jul i Friheden.\nUndersøgelserne skulle være med til at besvare følgende spørgsmål: Hvad er det, der trækker gæsterne ind i Friheden? Hvorfor blev Jul i Friheden en bragende succes? Hvordan skal et tivoli overleve i fremtiden?\nGæsterne i Friheden og potentielle gæster blev inddraget i undersøgelserne. Gennem et halvt år med forskellige typer af analyser gav Creative ZOO og Tivoli Friheden dem ordet, for gæsternes mening var nøglen til et solidt fundament for målrettet markedsføring. Inden den helt store undersøgelse, blev der afviklet en mindre udgave, hvor de adspurgte var folk på gaden i Aarhus. Her gik spørgsmålet på, hvad deres syn var på Tivoli Friheden, samt en spørgeskemaundersøgelse om Jul i Friheden.\nEn strategi med et solidt fundament\nCreative ZOO var med til at udarbejde de nye undersøgelser, der skulle give Friheden viden til at forstå og forandre. Undersøgelserne er udarbejdet i tæt sparring med Tivoli Friheden. På den måde sikrede vi, at de var med til at fortolke resultaterne.\n”Vi bygger jo som udgangspunkt et samarbejde, der handler om, at vi skal til at træffe beslutninger på baggrund af viden og fakta for at skabe yderligere vækst i et marked, hvor målrettet markedsføring bliver hovednøglen til at forstå sine gæster og drive flere til…”\nMorten Palm, Salgs- og marketingchef, Tivoli Friheden A/S\nVoksentid er vigtigt\nResultaterne viste, at Jul i Friheden er kommet for at blive. 94 % af de adspurgte svarede, at de vil komme igen til næste år. Derudover viste undersøgelsen, at det ikke kun handler om børnene, når valg af attraktioner skal træffes. 42 % af de adspurgte understregede, at det er vigtigt, at der både er plads til børn og voksne i Friheden.\nKunne du også bruge ny indsigt eller en ny retning? Kontakt os, så tager vi en uformel snak om, hvad vi kan gøre for dig.


Hvordan 3D-udskrivningsteknologi vil transformere vores fremtid Martech Zone\nHvilken størrelse ring bærer du på? Vil en 1/2 karat diamantring se for stor ud på din finger? Nå, hvis du har en 3D-printer i nærheden, giver Brilliance dig det udskrive en prototype forlovelsesring i flere størrelser lige nu, og prøv dem derhjemme for at se det selv. Ingen grund til at forlade dit hjem og gennemgå et salgstrykmøde med en lokal juveler, nu kan du shoppe rundt til den bedste pris og det bedste produkt online og være sikker på, at det passer og ser smukt ud i din forlovede!\nDette er kun en prøve af en industri i udvikling, der vil transformere, hvordan vi handler fra vores eget kontor eller hjem.\nCoca-Cola løb en Mini mig kampagne, der tillod fans at udskrive 3D-modelækvivalenter af sig selv.\neBay Præcis giver brugerne mulighed for at downloade en officiel app og oprette personlige varer og tilbehør.\nDita Von Teese debuterede a 3D-printet kjole, et samarbejde mellem designer Michael Schmidt og arkitekt Francis Bitonti.\nVolkswagen opfordrede danske fans til designe deres drømmepolo gennem deres hjemmeside.\nBelVita Breakfast Biscuits annoncerede en ny konkurrence med 3D-trykte trofæer blandt præmierne.\nFor online-handelssider er mulighederne uendelige med personalisering og prototyping. Der er intet hurtigere end at spytte et samarbejde mellem et online team eller at udskrive en brugerdefineret del til din bil på få minutter. Mærker kan engagere kunder dybere ved at tilbyde personlige produkter, som de kan udskrive derhjemme.\nDenne infografik fra Brilliance går gennem 8 måder, at 3D-udskrivning vil ændre vores liv, fra hvordan vi handler, spiser, underviser, kører, køber hjem, beskytter miljøet, får lægehjælp og udvikler andre måder at tilpasse vores liv på.\ntags: 3d udskrivningbelvitaglanscoca-colanøjagtig ebaymodemini migpolovolkswagen


Om Sundolitt Guiden | SundolittInfo\nSundolitt Guiden følger den mange årige succes Sundolitt har haft med Isoleringsguiden i lommebogsform. Sundolitt Guiden følger samme princip, men er primært tiltænkt tablets og mobiltelefoner - men kan også bruges på PC.\nOgså med denne Sundolitt Guide har vi tilstræbt at give håndværkeren og den rådgivende ingeniør et værktøj, der i det daglige giver klar besked om og inspiration til, Sundolitt produkternes anvendelse og muligheder. Ikke mindst Sundolitt dimensioneringstabeller vil give et hurtigt svar på, hvordan man får den bedste og billigste løsning på et terrændæk.\nSkulle der ud over guidens oplysninger være ting, du ønsker yderligere uddybet, er du naturligvis altid velkommen til at kontakte vores konsulenter - der selvfølgelig også er parate til "at gå i marken" på en aktuel opgave.


Forpagter siger farvel til Fløng Forsamlingshus - sn.dk - Forsiden - Storkøbenhavn - Taastrup\nPer Dahl har i fem år været forpagter for Fløng Forsamlingshus, men per 1. juni er det slut. Per Dahl er også kendt vidt og bredt for sin fortolkning af Dronning Margrethe. Foto: Kenn Thomsen\nArtiklen: Forpagter siger farvel til Fløng Forsamlingshus\nForpagter siger farvel til Fløng Forsamlingshus\nTaastrup - 22. maj 2018 kl. 06:02\nFløng Forsamlingshus får ny forpagter, når Per Dahl den 1. juni siger farvel til tjansen.\nLæs også: Nye forpagtere: Forsamlingshus skal have en betydning\n- Jeg har fået nok af kommunal tankegang, som har kostet mig flere kræfter end at arrangere festligheder og events for folk, siger Per Dahl om baggrunden for, at han nu takker af.\nHan fortæller, at han havde fået huset til at gå den helt rigtige vej, men at det blev ødelagt, da byrådet sidste år lod offentliggøre et besparelsesforslag om at reducere driftstilskuddet til forsamlingshuset.\n- Den slags sætter jo rygter i gang med det samme. Telefonen gik i stå for nye bestillinger, og mange tror stadig, at jeg enten er gået konkurs, eller at huset er lukket. Det er utilstedeligt først at godkende en forpagter og så dolke ham i ryggen efter fire år. Men sådan har kommunalbestyrelse valgt at handle, og derfor har jeg valgt at sige farvel til Fløng Forsamlingshus, siger Per Dahl.\nFormanden for fritids- og kulturudvalget, Merete Scheelsbeck (K) er ked af, at Per Dahl har haft en sådan oplevelse af kommunen.\n- Men når vi står over for at skulle spare, så kommer der en masse forskellige forslag i spil, så vi har noget at vælge imellem. Det er dog langt fra ensbetydende med, at de bliver vedtaget, hvilket også var tilfældet med forslaget om at spare på driftstilskuddet til Fløng Forsamlingshus. Det valgte vi netop ikke at tage med i budgettet, siger Merete Scheelsbeck og forklarer, at de mange besparelsesforslag bliver lagt frem, så alle kan forholde sig til dem og komme med og indsigelser.\n- Jeg synes faktisk, det ville være værre, hvis vi ikke lagde forslagene frem, for så kunne vi bare sidde på rådhuset og lave budgetter bag lukkede døre, uden at borgerne kunne få indflydelse. Vi lytter faktisk til høringssvarene, hvilket netop sagen med Fløng Forsamlingshus viser, da vi valgte ikke at nedsætte driftstilskuddet, siger Merete Scheelsbeck.\nDen nuværende forpagtningsaftale med Per Dahl udløber den 1. juni 2018 og er altså ikke blevet fornyet.\nPer Dahl er umiddelbart ambivalent omkring sit farvel til Fløng.\n- Det er både med glæde og megen vemod, at jeg nu siger farvel. Glæden er, at det er slut med kommunen - vemoden er over for alle de mennesker, som gennem årene har fejret livets store øjeblikke hos mig. Jeg håber inderligt, at kommunen vil være lidt mere velvillig indstillet over for det nye forpagterpar, Benny og Gitte. Det vil jeg ønske dem al mulig held og lykke med, siger Per Dahl.\nI forbindelse med sin afsked inviterer han alle sine trofaste kunder og andre gode venner af huset til en festlig reception lørdag den 26. maj 2018 kl. 13 - 17 i Fløng Forsamlingshus.\n4. Se billederne: Store skader efter brand i dækcenter\n9. Slut med Big Mac på indkøbsturen: McDonalds er lukket\nSander Sagosen har spillet på et konstant højt niveau i et hårdt...


Få lavet helt personlige glas - schwung\nIndsendt af admin | jan 12, 2021 | Gaver til boligen | 0 |\nGlas er noget, som vi bruger hver dag og endda også flere gange om dagen. Man har sandsynligvis kun tænkt over, hvordan de så ud, da man købte dem, og man har siden det ikke skænket det en tanke.\nGlas kan dog gøres mere personlige, så man nyder synet af dem, hver eneste gang man tager dem frem.\nFå dem lavet som gave\nDet kan være en rigtig god og personlig gave at give et graveret glas til en ven, kæreste, ens forældre eller et andet familiemedlem. Det kan blive graveret med præcis det, som man synes er passende, og du kan nemt få graveret dit glas her.\nDet er en nem og særlig måde at fylde glasset med personlige minder, datoer eller andet, som vil betyde rigtig meget for modtageren. Det kan være en bryllupsdato, børnenes fødselsdato og meget andet. Det er kun fantasien, som sætter grænse for, hvad man vil have graveret i glasset.\nUanset hvad man vælger, så vil det blive en personlig gave, som man kan nyde hver dag i mange år frem.\nKøb dem til dig selv\nMan kan også købe glassene til sig selv, og ikke alle mulige andre. Man kan for eksempel få graveret familiens navne, så alle drikker af deres eget glas, når I spiser sammen. Det kan også være en fin måde at mindes familiemedlemmer, kæledyr eller andre, som ikke længere er hos en.\nSå køb et særlig glas til dig selv, så du hver dag kan mindes noget helt specielt.\nHvilke glas skal man vælge?\nDer findes selvfølgelig en del forskellige glas, som man kan vælge mellem, når man skal have dem graveret. Det er alt fra almindelige vandglas, til champagne- og whiskyglas.\nNår man skal vælge det perfekte glas, så er det naturligvis en god idé at have modtageren af gaven i tankerne. Man kan derfor overveje, hvilket glas de oftest bruger, eller hvilket glas der ville betyde mest for dem.\nHvis man skal købe et til ens far, som nyder et glas whisky i ny og næ, så er det en rigtig god mulighed for at gøre netop dette endnu mere specielt. Det kan også være et champagneglas til brudeparret, så de kan skåle første gang med glassene, som har bryllupsdatoen graveret i dem.\nDet hele handler blot om at finde det glas, som vil passe bedst til modtageren og hjælpe dem med at skabe de bedste minder med det.\nForrige Tag dig godt af dit hus, så det hele spiller\nNæste Find en billig pillebrændeovn online


Opskrift på arabisk salat - tabuleh – MADindex\nHome Opskrifter Arabisk salat – tabuleh\nMADindex September 17, 2008 May 7, 2020 Opskrifter\nDenne her opskrift er importeret direkte fra Mellemøsten hvor jeg slog mine folder i Israels kibbutzer tilbage i 90’erne. Dengang var følte jeg mig ret avantgarde og eksotisk med autentisk opskrift, men not so much anymore. Den holder stadig, dog.\nMan kan tilføje couscous eller bulgur som fylde til denne salat, men oprindeligt laves den uden\n2 stk tomater medium store\n1/3 stk frisk chili\n1 stk saften af citron\n1 dl bulgur eller couscous ikke obligatorisk\nSkær alle grøntsager i små tern.\nHak persille og chili hakkes så fint du orker\nDrys med salt, olivenolie og citron\nSalaten må gerne være stærk på chili, citron og salt, så vær gerne rundhåndet\nPS. Man kan i princippet tilføje alle mulige slags grøntsager man har lyst. Det vigtigste er frisk chili sammen med citron og salt. På billedet er der fx tilføjet lidt radise. Grøn peber vil også fungere godt. Eller rød/gul for den sags skyld.