Techfit 3-Stripes lange tights Hvid fra adidas\nHjem / Butik / Baselayer / Techfit 3-Stripes lange tights Hvid\nTechfit 3-Stripes lange tights Hvid\nVarenummer (SKU): 240659 Kategori: Baselayer\nTechfit 3-Stripes lange tights Hvid Produktfakta\nNavn: Techfit 3-Stripes lange tights Hvid\nMange mennesker har fået øjnene op for Fodbold, og både indendørsfodbold og udendørsfodbold er populært. Uanset hvordan interessen er opstået, er en stor del af det, det fodboldudstyr man bruger. Den eftertragtede varekategori Baselayer, er en de kategorier indenfor Fodbold der sælger rigtig godt. Udstyret er som i næsten alle andre sportsgrene vigtigt – også Verden, og i det store udvalg af kvalitets fodboldudstyr kan du finde varer, der hjælper dig til at blive bedre til at spille fodbold, og et af vores rigtig gode bud er denne Techfit 3-Stripes lange tights Hvid. Fodboldudstyret du finder her på siden, kan være super godt til både banen og græsplænen\nTechfit 3-Stripes lange tights Hvid Fodboldudstyr i online shop\nTechfit 3-Stripes lange tights Hvid er efter stor efterspørgsel tilføjet i den populære kategori Baselayer. Der kommer hele hele 30 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af varen. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Techfit 3-Stripes lange tights Hvid hos onlineshoppen Unisport, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder mange det de leder efter, og der er det oplagte valg Techfit 3-Stripes lange tights Hvid. Ved at købe dine varer i en webshop sparer du penge- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nTechfit 3-Stripes lange tights Hvid er altid populær\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, er betingelserne lidt gunstigere, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når dine varer købes i en shop, en del shops efterhånden giver endnu mere og nogle giver endda et helt års returret. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og du kan faktisk sammenligne priser så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\n30 reviews for Techfit 3-Stripes lange tights Hvid\nVær den første til at anmelde “Techfit 3-Stripes lange tights Hvid” Annuller svar


Biologi | ScienceBlog | Side 4\nIndlæg om biologi.\nBiologi, Kemi, Nyheder\nGMO Bøf: Det Nye Veganske Alternativ\n11. april 2017 Anton Smith\t4 kommentarer\nJeg spiser kød. Når det hænder en vegetar prøver at overtale mig til at droppe de animalske herligheder via sundhedsbaserede argumenter, har jeg har en del videnskabelig ammunition at svare igen med. Jeg har bare ikke ikke så meget, hvis de trækker miljø- eller dyrevelfærds kortet.\nAt ‘jeg kan lide det’ er det eneste argument, jeg har at forsvare mig med. Læs videre GMO Bøf: Det Nye Veganske Alternativ →\nBiologi, Formidling, Medicin\nTil foredrag om “HPV-vaccinen – hvad nu?”\n9. april 2017 Stinus Lindgreen\t2 kommentarer\nI slutningen af marts var jeg til debatmøde om HPV-vaccinen på Panum arrangeret af Onkologisk Selskab for Medicinstuderende. Det var et rigtig godt arrangement, hvor der var tre oplægsholdere. Jeg vil her kort give et par højdepunkter.\nLæs videre Til foredrag om “HPV-vaccinen – hvad nu?” →\nBiologi, Formidling, Forskning, Kemi\nEr der silicium-baseret liv i rummet eller kun i Danmarks Radio?\n26. november 2016 Anton Smith\t6 kommentarer\nDet hænder at journalister kan lide at ‘peppe’ videnskaben lidt op. Et eksempel på DR er dog fjernt fra videnskab og mere science-fiction underholdning, så jeg ikke kan lade være med at finde den kritiske pen frem.\nI DR’s videnssektion læste jeg en overskrift der lød ” Forskere: Liv baseret på silicium er muligt”. Jeg falder for click-baiten og giver mig i kast med historien der egentlig omhandler god kemi, på trods af hvad titlen antyder, men historien på DR er vinklet med en astronomisk mængde spin der får mig til at krumme tæer.\nDR’s vinkel er at kemikere skulle have vist at der er grundlag for at silicium baseret liv er en mulighed\nRent kemisk er der gode grunde til at silicium baseret liv ikke er sandsynligt, og indtil videre er der intet der tyder på at det eksisterer, og studiet der ligger bag DR’s historie har heller ikke noget at gøre med silicium-baseret liv at gøre.\nDen videnskabelige artikel som DR’s historie baserer sig på er noget mere nede på jorden. Det er et godt og solidt studie publiceret i Science. Silicium baserede livsformer bliver ikke nævnt med et kvæk, I det tilhørrende interview med professoren bag studiet taler hun kun entusiastisk om evolution og enzymer, som det egentlig handler om.\nHistorien om silicium-baseret liv har spirret i PR afdelingen fra universitetet hvor studiet er foretaget (Caltech) og andre nyheds-kanaler har så taget deres antydninger ud på et overdrev. Caltech’s PR folk kan deres kram, for de får international pressedækning om deres forskning uden at de selv skriver noget direkte forkert.\nMen når hvor den ender hos DR er det blevet science fiction.\nDen videnskabelige artikel er i sig selv god og opmærksomhed omkring videnskab er godt, men jeg kan ikke se at den her pop form for journalistik gør nogen gavn.\nDen reducerer videnskab til underholdning. Læseren får et utrolig ringe indblik i hvad forskningen går ud på.\nArtiklen i Science er spændende for den kemi-interesserede og omfatter et væld af fagområder, inklusiv molekylærbiologi, enzymkinetik, katalyse, organometalkemi, kiralitet og medicinalkemi.\nDR’s artikel kommer lidt omkring det, men det går lidt tabt når det der står først er en science-fiction-sovset punchline og et computer-genereret billede af et silicium-baseret bløddyr der kravler op af en vandpyt på en fremmed planet. Der er et problem i hvordan videnskab bliver kommunikeret i det hele taget.\nJeg er af den opfattelse at mennesker bliver mere vidende af at blive talt til som var de voksne. Dybdegående videnskabsjournalistik, grænsende til det tørre, vil tjene læseren bedre.\nDer er risiko for at nogle bliver tabt, men det er jo netop journalistens opgave at formidle det svære og få dem med… uden at digte fabeldyr vel og mærket. Videnskaben er fantastisk som den er, uden click-baity indpakning og vildledende fortolkning.\nJeg savner en tungere og grundigere videnskabsdækning der tager sig tid til at afdække emnerne. Det vil nok være mere arbejde for de pågældende journalister, og der vil nok komme færre artikler ud med færre clicks, men i videnskab vægter korrekt vidensformidlingen højere end underholdning. Den omvendte prioritering bidrager til et tab af kredibilitet for videnskaben.\nBiologi, Formidling, Kemi\n‘Tænk’ og de hormonforstyrrende stoffer\n7. november 2016 Anton Smith\t6 kommentarer\nJeg har en klar agenda med at skrive dette. Jeg håber at nedtone frygten for hormonforstyrrende stoffer ved at informere om dem. Der er stoffer der er værd at være opmærksom på og der er stoffer hvor panikken er til mere skade end gavn.\nHvis du undrer dig over hvorfor jeg har valgt blåbær som billede til denne lille skrivelse skyldes det at de naturligt indeholder parahydroxybenzoat*, et dokumenteret hormonforstyrrende stof. Det er det selv samme stof som især bidrager til at blåbær måles til at være rig på antioxidanter, som jo skulle være så sunde så sunde (hele antioxidant/anti-inflamatorisk-superfood fad’en har jeg ikke lige energi til at kommentere på denne gang).\nPointen er ikke at blåbær er farlige, men at emnet er for nuanceret til at se sort/hvidt på det.\nHormonforstyrrende stoffer er et kompliceret emne, men det er værd at sætte sig ind i så man kan danne et overblik over hvilke produkter der er værd at være opmærksomme på, og berettige sig en holdning om emnet.\n’Tænk Kemi’ har i en årrække været en hjælp til at skabe dette overblik for både forhandlere og forbrugere. Eksempelvis fandt de [Tænk kemi] uønskede kemikalier i en række børnevanter i december 2015 der resulterede i en tilbagekaldelse af varerne, ikke fordi at stofferne var over grænseværdierne, men fordi det var imod forhandlerens forretningspolitik.\nTænk Kemi står til at blive lukket. I min optik er Tænk Kemi et tveægget sværd pga. deres tilbøjelighed til en demagogisk formidling af risici og dermed sætter folk en frygt i livet uden at tage dosis og eksponeringsgrad med i deres betragtninger når de advarer imod produkter, men når alt er vejet op vil jeg alligevel mene at Tænk Kemi er værd at bevare.\nDermed slet ikke sagt at danske forbrugere ikke er godt beskyttet imod kemikalier i dagligdagen; EU gør et stort stykke arbejde for at kontrollere producenterne og risikovurdere produkter før de kommer på markedet. I denne sammenhæng har Tænk kemi blot været et ekstra nationalt led i kontrollen, og har været godt for den folkelige bevidsthed omkring kemikalieeksponering, selvom det ville have hjulpet mere hvis deres information var mere nuanceret.\nEt stof kategoriseres som hormonforstyrrende hvis stoffet påvirker kroppens hormonstystem. Da hormoner regulerer og påvirker mange af kroppens funktioner kan et hormonforstyrrende stof have effekter som fører til mange forskellige tilstande, lige fra kræft til dårlig sædkvalitet. Der er en række af de stoffer som i dag betegnes som hormonforstyrrende af både Tænk Kemi og EU som jeg umiddelbart ikke bekymrer mig for at blive eksponeret til.\nMin frygtløshed skyldes dels min viden om eksponeringsgraden i forhold til grænseværdierne, dels min tiltro til min lever som heldigvis gør det muligt at håndtere en vis mængde af kemikalier som ender i kroppen. Med sine 1½ kilo er en sund lever ret robust, men kan overrumples af høje doser af et givet stof. Dette gælder naturlige såvel syntetiske stoffer. Der er rigeligt af eksempler på folk der har taget bestemte fødevarer ud på et overdrev, og dermed formået at forgifte sig selv i troen om at de gjorde noget sundt. Der er eksempelvis observeret leverbetændelse hos folk der drak for meget grøn te. Lektien må være alting med måde.\nNaturen er en fjendtlig størrelse da hverken dyr eller planter er ude på at blive spist. De afgrøder som vi dyrker, er som udgangspunkt sikre, men de producerer stadig kemikalier som vores krop ikke har nogen ernæringsmæssig interesse i.\nHeriblandt er der også en del naturligt forekommende hormonforstyrrende stoffer. Det er svært at blive klog om hvorvidt at disse har skadelige effekter. Studierne af stofferne giver et billede af at de kan være både sunde og sundhedsskadelige, alt efter om man studerer deres effekt på knogleskørhed eller testikelkræft.\nEn entydig dom vil vi nok ikke se i den nærmeste fremtid, da de naturligt forekommende hormonforstyrrende stoffer ikke er enormt populære at forske i.\nSyntetiske hormonforstyrrende stoffer er også svære at blive kloge på. En hurtig søgning på google vil enten føre til sider der opfordrer til vild panik (som desuden linker videre til sider der sælger kosttilskud og cannabisolie) eller ensidige udlægninger fra kemikalie-producenter, der holder fast i at deres produkter er sikre.\nDet er altså nødvendigt at udøve lidt informationshygiejne og hive fat i videnskabelige oversigtsartikler hvis man vil blive klogere, men videnskabeligt litteratur er oftest ikke for lægmand og det hormonelle eller endokrine system er svært at gøre sig klog på fordi vi simpelthen ikke ved alt endnu.\nDet betyder desværre også at mange af de videnskabelige studier af stofferne er i strid med hinanden. Den simpleste konsensus der står klart er denne: Det er fornuftigt at begrænse eksponeringen af potentielle hormonforsyrrende stoffer overfor især gravide og meget små børn, da det er der skaden har vist sig at være størst.\nDer er set et fald i sædkvaliteten verden over, sandsynligvis som følge af fordums tids afslappede lovgivning og kontrol, samt manglende viden om hormonkemiens verden. Det er dog min overbevisning at det er muligt at finde en balance i hvilken eksponering der er acceptabel for befolkningen, samt at informere forbrugere om korrekt omgang med produkter der kan være problematiske.\nEn total ud-fasning af alle stofferne er ikke en reel mulighed. Der forskes i alternativer, men det er en meget lang vej, og incitamentet er lavt når vi ved at de eksisterende stoffer er forholdsvist sikre ved ansvarligt brug.\nFlere hormonforstyrrende stoffer er uundværlige for nogle af de materialer vi bruger. Hospitalsvæsenet kan ikke fungere uden de bløde plasttyper der muliggøres vha. phtalater (drop-poser, bløde plast-slanger og andet sterilt udstyr), ligeledes er hygiejnen, distributionen og sikkerheden af vores fødevareindustri afhængig af emballage, der i nogle tilfælde kan afgive uønskede kemikalier til fødevarerne.\nDet er heldigvis enormt reguleret fra EU’s side og de store emballage producenter har styr på deres kemi. Plast der er godkendt til fødevarer har en meget høj sikkerhed i forhold til kemikalieeksponering.\nBiologisk set kan vi håndtere langt størstedelen af hormonforstyrrende stoffer enkeltvis i en eller anden udstrækning, men der kan være et problem i at de kan have en additiv effekt hvis de virker på de samme hormonsystemer.\nDermed kan eksponerings-studier med enkelte stoffer være utilstrækkelige, og det er så nødvendigt at studere kombinationen af stofferne, populært kaldet en cocktail for at få klarlagt om de nuværende grænseværdier er fornuftige.\nUheldigvis bliver ordet ’cocktail-effekten af hormonforstyrrende stoffer’ brugt som en skræmmende frase for at understrege at vi ikke ved alt. Det er jo noget der kan studeres og grænseværdierne kan som følge rettes til. Der er et forskningsprojekt der omhandler netop dette på DTU.\nDer er mange kemikalier der er værd at stifte bekendtskab med, her til sidst er der beskrevet et par af dem der hyppigt berettes om i medierne. Overordnet er det klart at det ikke er så apokalyptisk som kunne frygte, men der er grund til at være opmærksom på problematikkerne der er forbundet med disse stoffer, især hvis man er gravid eller har et lille barn.\nI det lange løb er den bedste beskyttelse mod hormonforstyrrende stoffer mere viden om deres effekter, samt en tilpasset lovgivning og kontrol af producenter. Som følge af kemikaliernes allestedsværende karakter er det begrænset hvad individet kan gøre for at beskytte sig.\nUndervejs i mit research til dette indlæg er jeg kun blevet mere begejstret for EU, for de gør et meget godt arbejde på dette område. Derfor vil jeg også anbefale EU’s food safety authority hvis man søger kvalificeret viden og indsigt i konkrete problemstillinger der har med fødevaresikkerheden at gøre.\nParabener findes typisk i makeup, solcreme og hudplejeprodukter hvor de virker som antioxidanter og konserveringsmidler. Jeg kan ikke få pulsen op over parabener. De har ikke en lang halverings tid og deres potens i forhold til at være hormonforstyrrende er begrænset..\nParabeners potens i forhold til at være hormonforstyrrende stiger med deres fedtopløselighed. Jo mere fedtopløselige, desto længere tid bliver de i kroppen til at kunne påvirke den. Hvis man skal lave en liste over uskadelige til lettere skadelige ville den være: methylparaben < ethylparaben < propylparaben < butylparaben, men de er alle bionedbrydelige og har halveringstider på under 24 timer, dvs. den tid det tager for kroppen at skille sig af med halvdelen af en given koncentration. En hyppigt anvendt tommelfingerregel er at det tager 5 halveringstider for kroppen at eliminere et givent stof. Så medmindre der er tale om kontinuerlig høj eksponering af parabener er det usandsynligt at de skulle være skadelige.\nLeveren er den største kemiske hammer vi har til at nedbryde fremmede stoffer med, men den har sine begrænsninger. Den kan groft sagt ikke nedbryde ting der ikke kan brænde. I den kategori har vi perfluorerede fedtstoffer som er helt fantastiske til at gøre papir og tekstiler fedtafvisende, som bla. kendt fra microbølgepopcorn og pizzabakker. De er ligeledes at finde i vandafvisende tekstiler.\nDer er evidens for at disse stoffer er hormonforstyrrende i vid udstrækning, og det bliver ikke bedre af at de har en halveringstid i kroppen der måles i år. Det er en meget uheldig kombination.\nDet skyldes at de så vidt vides slet ikke kan biologisk nedbrydes, så de akkumulerer op gennem fødekæden. Det er tåbeligt at bruge disse stoffer så uhæmmet som vi gør. Udover de skadevirkninger de har på os kontaminerer de også fødekæden i en sådan grad at rovdyr kan lide skade. Det er efter min mening en høj pris at betale for fedtafvisende papir og tekstiler. Professor Philippe Grandjean på Syddansk Universitet forsker i disse stoffer og er fortaler for deres udfasning. Jeg kan kun erklære mig enig i hans standpunkt, i hvert fald når det gælder fødevareemballage.\nBPA anvendes i produktionen af to plasttyper; polycarbonater og BPA epoxyresiner. Polycarbonater bruges typisk til at lave hård-klare plastmaterialer der er særdeles slidstærke, brugt i f.eks. CD og DVD’er samt hårde, brudsikre plastflasker. De udskiller BPA hvis de eksponeres for syre eller base over en længere periode, og dette accelereres hvis de samtidig bliver udsat for UV-lys og varme, alle betingelser der kan forekomme ved almindeligt brug. Når det er sagt er det stadig meget begrænsede mængder der udskilles.\nDer er BPA fri polycarbonat plast der er baseret på analoge stoffer til BPA, men disse er strukturel set utrolig lig BPA, så det vil ikke være overraskende hvis de også er hormonforstyrrende, der er bare ikke så meget data på dem endnu.\nEpoxyresiner af BPA burde ikke udskille BPA som udgangspunkt da disse plasttyper er ekstremt stabile. De er at finde på indersiden af nogle dåser for at forhindre kontakt mellem fødevaren og metallet. De kan dog udskille små mængder af BPA der ikke er kemisk bundet, men også her er der tale om meget begrænsede mængder.\nEn mere hyppig eksponeringsvej er bonner og kvitteringer. Disse bruger BPA i den varme-aktiverede blæk. BPA har en kort halveringstid (ca 4 timer) og er bionedbrydeligt. Som følge af migration over i fedtvæv kan BPA dog godt tage meget lang tid for at komme helt ud af kroppen, men der er tale om meget lave niveauer.\nPhtalater bruges til at blødgøre plast og muliggør mange af de plast typer der anvendes indenfor hospitalsverdenen, som f.eks. plastslanger. De bruges desuden som opløsningsmidler i parfume. Der er klar evidens for at phtalater er hormonforstyrrende, og at de er forholdsvist potente, alt efter hvilken phtalat eller phtalat metabolit det drejer sig om.\nDa de bløde plasttyper kan indeholde rigtig meget phtalat, op til 50% af vægten af blød plast, er der mulighed for væsentlig eksponering. Så her er det vigtigt at de ikke bliver brugt til fødevarer. Dette gælder opbevaring såvel som forarbejdningen af varen før den når forbrugeren.\nHvis fede fødevarer kommer i kontakt med phtalatholdig plast kan phtalaterne snildt vandre over i produktet. Her er det nødvendigt med kontrol af producenterne for forbrugerne har ingen måde at beskytte sig på.\nPhtalater er bionedbrydelige og deres halveringstider er afhængig af hvilken phtalat det drejer sig om, i værste tilfælde et par dage.\nHvis man ønsker at vide mere har The Endocrine Society udgivet en god oversigts artikel der absolut er værd at bruge en stille og rolig tirsdag aften på. For den mere forbrugerorienterede information er der Tænk kemi samt fødevareministeriets skrækkeligt betitlede side ’Mad med mindre kemi’.\n* Tidligere skrev jeg at blåbær indholdte methylparaben, Claus Jørgensen fra forbrugerrådet har gjort mig opmærksom på at dette ikke var korrekt. Methylparaben er ikke naturligt forekommende i blåbær, men det strukturelt lignende og ligeledes hormonforstyrrende parahydroxybenzoat er. Læs kommentarerne for yderligere information.\nBiologi, Formidling, Forskning, Medicin, Medier, Nyheder\nTilslutning, effekt og bivirkninger: Når anekdoter møder data\n27. september 2016 Stinus Lindgreen\t11 kommentarer\nSom trofaste læsere ved, er debatten om HPV-vaccinen og frygten for bivirkninger noget, der optager mig, og som jeg har skrevet flere blogindlæg om allerede – det startede i januar, fik en opfølger i maj, og jeg skrev en kort opdatering igen i juni. Nu er det tid til endnu en omgang, for der er sket flere væsentlig ting, der fortjener at blive bredt anerkendt.\nKritikere af HPV-vaccinen hævder gerne, at der ikke er bevis for, at vaccinen virker, fordi man – ganske oplagt – ikke har lavet et randomiseret, dobbeltblindet studie. Det har jeg og andre skrevet om før, og vi har også henvist til, at man kender årsagskæden, der fører til bl.a. livmoderhalskræft, og at man ved, at vaccinen beskytter mod de vigtigste vira i den forbindelse. Vi har også sagt, at man jo med tiden kan lave et retrospektivt studie.\nNu er de første af den slags studier kommet. Dels er der et metastudie, der kigger på effekten efter 10 år med vaccinen. Tallene herfra er virkelig positive for især lande med høj vaccinationsgrad. De rapporterer et fald i HPV-infektioner på op imod 90% – det er fænomenalt godt. Hvad der er endnu mere interessant er, at de også ser markante fald i de sygdomme, man havde forventet ville blive reduceret: Antallet af kønsvorter er faldet med op imod 90%, og alvorlige tilfælde af celleforandringer er reduceret med op imod 85%. Det var jo netop det, man havde sagt, ville ske.\nMen det stopper ikke her, for et andet studie har kigget på effekten i USA, hvor tilslutningen har været markant lavere – kun 37% piger og 13% drenge i alderen 13 til 17 år er fuldt vaccineret. Modsat Danmark skyldes den ringe tilslutning ikke frygt for bivirkninger men moralske kvababbelser over at give børn en vaccine imod en seksuelt overført sygdom. Ikke desto mindre har de set et fald på op imod 64% af HPV-infektioner.\nDet er jo gode nyheder, så lad os straks dæmpe optimismen ved at se på tallene for tilslutning til HPV-vaccinen i Danmark. Hos Statens Serum Institut kan man se data for tilslutningen efter fødselsår. De seneste tal er fra 2015 og viser derfor tilslutningen blandt piger født i 2003, da vaccinen jo gives i 12-års alderen. Det er sørgelige nyheder: Hvis man ser på, hvor mange piger der får den første dosis af vaccinen, var tilslutningen tidligere helt oppe omkring 90% af en årgang. Den er nu styrtdykket til 42%:\nAltså fravælger 58% af forældre en vaccine, der kan beskytte deres børn imod en række vira, som vi ved kan forårsage en masse sygdomme og i værste fald cancer.\nEndnu værre er det, hvis man kigger på, hvor mange der får begge doser og derved er fuldt beskyttede. Tidligere årgange var næsten oppe på 80% dækning – hvilket stadig er lavt – men nu er det faldet helt ned til 11%:\nDet er virkelig trist, og jeg håber inderligt, at vi kan få vendt denne tendens. Data viser jo, at den virker.\nMen hvad så med disse bivirkninger? Jeg har skrevet meget om de såkaldte HPV-piger, og jeg håber oprigtigt, at de får den hjælp, de har brug for, for der er jo ingen tvivl om, at de lider. Min pointe har dog hele tiden været, at der ikke var nogle gode grunde til at mistænke HPV-vaccinen, og at jeg derfor var bange for, at man stirrer sig blind på den forkert ting og derved ikke finder frem til den sande årsag. Der er nu endnu mere data, der bakker mig op. I et nyligt studie i PLOS ONE har forskere lavet et registerstudie, hvor de sammenholder data for de piger, der har rapporteret alvorlige bivirkninger, med data for en gruppe piger, der er vaccineret men ikke har rapporteret nogle bivirkninger. Resultaterne er virkelig interessante.\nPigerne med påståede bivirkninger havde en sygdomshistorie, der signifikant adskilte sig fra de andre – vel at mærke før de blev vaccineret. De benyttede sig oftere af email- og telefonkonsultation, de gik hyppigere til fysioterapi, og de var hyppigere hos psykolog eller psykiater. Derudover led de i forvejen hyppigere af forskellige diagnoser, der passer godt med de historier, man nu kan se præsenteret som vaccineskader. Dette er et virkelig vigtigt studie.\nBetyder det, at pigerne ikke kræver behandling? Slet ikke. Men det viser, at hvad det end er, de lider af, så ligger det forud for vaccinen. Altså bør man nu endelig begynde at se efter den reelle bagvedliggende årsag i stedet for at skyde skylden på en vaccine, der ikke kan være skurken. Resultatet af denne strategi har vi jo set: Skræmmekampagner og faldende tilslutning, hvilket uundgåeligt vil føre til, at flere piger og drenge bliver smittet med HPV. Konsekvenserne af dette kender vi.\nRettelse den 6. oktober: Jeg har opdateret grafen og tallet for andelen af vaccinerede piger med de nyeste oplysninger fra Statens Serum Institut.\nOg endnu en opdatering den 6. oktober: Jeg har opdateret afsnittet omkring vaccinationsdækningen for at gøre det klart, hvor stor forskel der er på andelen af piger, der får en hhv. to doser af vaccinen.\n16. august 2016 Katrine Grace Turner\t9 kommentarer\nÅh, der er ikke noget så godt som en god Lomborg artikel at starte dagen på, her ovenpå ferien. Det er godt at få gang i blodomløbet, og få grinet lidt over at denne mand stadig har taletid i den danske presse, og stadig kan få hvad jeg regner som nogenlunde intelligente mennesker til at hoppe med på den. Det kan i hvert fald få mig til at slukke for fjæsbogen i et par timer, hvilket jo nok er meget godt for min produktivitet.\nMen jeg kan nu ikke helt slippe den, for har han alligevel fat i noget her?\nJeg har før skrevet indlæg der stiller spørgsmål ved den monokultur i landbruget som, hvad enten der bruges mange kemikalier eller ej, ikke virker særligt optimalt, og jeg synes faktisk det er rigtigt dejligt der er nogen der starter debatten. Så jeg undersøgte nogle af de ting der bliver sagt, for jeg kom i tvivl om han nu alligevel havde fundet noget godt at skulle have sagt.\n”Økologiske produkter er ikke sundere eller bedre for dyrene […] I 2012 foretog Stanford Universitets Center for Health Policy den største sammenligning mellem økologiske og almindelige fødevarer og fandt ingen solide beviser for, at økologisk er sundere”. Det er rigtigt nok de ikke fandt nogen signifikant statistisk sammenhæng, men på den anden side har der været 12 andre store reviews og meta-analyser de sidste 15 år, der har fundet evidens for at økologisk mad er sundere, iflg. en ny Nature Plants artikel (Reganold and Watcher, 2016), der blev bragt i The Guardian den 15. aug. 2016.\n”Økologiske svin og fjerkræ har måske nok bedre adgang til åbne områder, men dette øger deres udsættelse for parasitter, patogener og rovdyr”. Det er jo en pointe, men dyrevelfærd er altså ikke kun et produktionsspørgsmål om antallet af patogener, et rent økonomisk spørgsmål om tab af indtjening. Det handler om at de har mulighed for at leve et liv der er så tæt på det naturlige liv som muligt. Der er fx lavere stereotyp adfærd ved fritgående dyr end ved dyr i konventionelle produktionsapparater, og målbar lavere cortisol i blodet ved slagtning*. Hvilket igen også bliver reflekteret i produktionen og kvaliteten af de animalske produkter. For slet ikke at nævne at konventionel kød har en 33% større risiko for at være inficeret af antibiotika resistente bakterier – som igen til dels er en konsekvens af antbiotikaoverforbrug i konventionel kødproduktion – end økologisk kød (Reganold and Watcher, 2016).\nI og med der kun kigges på de økonomiske vindinger i dette regnestykke, ses der helt bort fra de andre omkostninger vi allerede lever med, som konsekvens af det konventionelle landbrug – jvf. eksempelvis MRSA, insekternes forsvinden globalt set, bankernes udlån som vi alle betaler for. De sociale, miljø og naturmæssige, samt de økonomiske konsekvenser af det konventionelle landbrug vs. det økologiske i figuren her, giver et ret godt billede af hvordan det ser ud hvis man kigger lidt på det store billede, som Reganold og Watcher (2016) analyserede sig frem til.\n(taget fra Reganold and Watcher 2016)\n”Økologiske fødevarer drejer sig hovedsagelig om rige mennesker, der bruger ekstra penge for at have det godt med deres forbrug” Denne kommentar er tæerkrummende for mig, der arbejder med smålandbrug i Afrika til hverdag. Kære Lomborg, størstedelen af verdens landmænd er økologiske landmænd, ikke fordi de har valgt det, men fordi de ikke har mulighed for dyre teknologiske input, og fordi økosystemet simpelthen ikke kan holde til metoder der er udviklet til vores fede muldjorde og tempereret klima. Økologi har altid været en virkelighed, og i mange af disse områder kan konventionelle landbrugsmetoder simpelthen ikke lade sig gøre, for det ødelægger meget hurtigt jorden, og så er det alt for den 25-øre. Jeg kan gå med til at økologiske certificeringer hovedsageligt er en vestlig ting, men det har ikke så meget med produktionsmetoden at gøre, så det er en ganske anden diskussion.\n”En udvidelse i stor stil ville koste snesevis af milliarder af kroner, mens den ville dræbe tusindvis af mennesker. Faktisk ville en omfattende økologisk revolution øge miljøskader og rydde skove verden over”. Se her tager du også helt fejl Lomborg, for det er faktisk ikke nødvendigt at udvide ret meget, hvis overhovedet noget, selvom der er lavere udbytte i et økologisk landbrug. Vi producerer allerede mad nok til at 14 mia mennesker kunne få de kalorier og næringstoffer de skal bruge, men vi smider halvdelen på gulvet eller i skraldespanden inden det når vores bord, samtidig med vi æder os selv overvægtige. Faktisk er overvægt i dag over dobbelt så stort problem som undervægt, 1,9 mia mennesker er overvægtige mod 793 mio undervægtige. Vi laver mad nok, det er bare ikke ligeligt fordelt, eller særligt kløgtigt håndteret fra jord til bord. Så nej, ”Resten af verden har brug for mere og billigere mad. Og det bliver ikke økologisk” holder faktisk heller ikke. Overhovedet.\nSå Lomborg. Facepalm. Det kunne du godt have gjort bedre, eller have konsulteret en der vidste bare en lille smule om landbrug generelt, ligesom du nok skulle have fundet en der vidste lidt om klimaforandringerne. For usaglige ”ekspert”-kommentarer koster med garanti tusinder af menneskeliv. Dog når dette er sagt og jeg har fået lidt luft, så er der stor forskel på økologiske landbrug og deres metoder, og nogle af dem er ikke et klap bedre end de konventionelle, hverken for dyrevelfærd, samfund eller for miljøet.\nJo, vores økologiske landbrug har også problemer med ammoniak udledning, fossilt brændstof forbrug og anden miljøforurening, pga. den intensive måde der dyrkes på, der i princippet bare er konventionelle landbrug uden kemikalier. Jo, dyrene bliver stadig stresset – bl.a. af nogle af de lovmæssige dumheder der er sat i verden. Fx. skal køerne på græs på en bestemt dato, selvom det kan gøre dem syge hvis sukkerindholdet i græsset, pga. kulde, er for højt. En kløvermark der bliver pløjet på det forkerte tidspunkt kan også lække massive mængder kvælstof ud i vandløbene og forurene fuldstændig ligeså meget som overgødskning.\nVi skal lade være med at tro at den danske højproduktive økologi er færdigstøbt og perfekt eller klar til at eksportere til resten af verden, det giver jeg dig fuldstændigt ret i Lomborg. Denne model er tilpasset vores samfund, vores jordforhold, vores ideologier.\nDen økologiske intensificering og revolution kommer til at tage en helt anden form end det vi ser i dag, og hvad Lomborg beskriver i sin artikel. Den kommer til at handle om at tilpasse sig forholdene i det område hvor der dyrkes, ved at eksperimentere, intensificere og diversificere metoder, sorter og teknologi, til vi hver især finder en model der er økonomisk, miljømæssigt og socialt acceptabelt i lige netop vores eget område.\n*Jeg har d 16.08.16 ændret det oprindelige indhold fra at sige at økologiske grise havde færre haleskader end konventionelle, hvilket jeg ikke kan understøttes faktuelt, til at der er påvist højere cortisol hos konventionelle. Se uddybende diskussion i komentarfeltet.\nAnmeldelse, Biologi, Formidling, Science centre\nNordeuropas største akvarium ligger i en lille dansk fiskerby\n7. juli 2016 Klaus Seiersen\nDe fleste af min barndoms sommerferier blev afholdt i Vendsyssel, og jeg har derfor et særligt forhold til diverse nordjyske attraktioner som f.eks. Nordsøen Oceanarium i Hirthals, som jeg nok besøgte første gang tilbage midt i 1980erne.\nHer 30 år senere er jeg selv som familiefar begyndt at tage mine egne små børn med til Nordjylland, og både denne og de sidste to somre besøgte vi da også oceanariet.\nNordsøen Oceanarium har en lang historie. Det blev indviet tilbage i 1984 i forbindelse med det eksisterende fiskeriforskningscenter Nordsøcentret. Dengang kaldte man det Nordsømuseet, et kulturhistorisk museum for fiskerierhvervet kombineret med et akvarium og et udendørsanlæg for sæler.\nJeg husker det som et rigtig hyggeligt sted, hvor det store sælanlæg helt klart var hovedattraktionen.\nJeg husker endda en enkelt sæl særlig tydeligt: Sæl nr. 16. Navnet skyldtes ganske enkelt, at tallet 16 var frysemærket ind i pelsen i forbindelse med et forskningsprojekt, og sælen, som var med ved åbningen i 1984, kunne jeg hilse på igen i 2014. Danmarks ældste spættede sæl i fangenskab døde efter 31 år i sælanlægget i juni 2015.\nOg det bringer mig frem til, hvad forskellen på Nordsømuseet i 1980erne og Nordsøen Oceanarium i 2016 er:\nFor det første er sælanlægget blevet opdateret. Det nye anlæg på 800.000 liter havvand, der løbende udskiftes, åbnede i 2001, og det er virkelig godt. Sælerne er aktive og nysgerrige, og det er nemt at komme helt tæt på de store dyr, der kan konstant svømmer forbi de store vinduespartier både udendørs og i den undersøiske tunnel, der er stor og rummelig med plads til mange mennesker (se billedet øverst i indlægget).\nSelv om sælanlægget er fremragende, er det dog degraderet lidt som hovedattraktion. Baggrunden for navneskiftet til “Oceanarium” er nemlig, at man i 1998 indviede et gigantisk akvarium på 4,5 mio. liter vand. Her er det muligt at se stimefisk, rokker og hajer, samt et par kæmpestore klumpfisk svømme rundt.\nOg så har du måske hørt om stedet, for ja, det var her man i 2003 blev ramt af en storbrand, hvor akvariet revnede og den tidligere klumpfisk døde.\nDu kender måske også stedet fra den danske film “Klumpfisken” fra 2014, der netop omhandler en forsker fra Nordsøens forskerpark, som indleder et forhold til en lokal fisker, i øvrigt genialt spillet af Henrik Birch, som blev præmieret for sin præstation.\nNå, tilbage på sporet…\nOceanariet er Nordeuropas største akvarium. Det kalder Den Blå Planet i København sig sådan set også, men her måler man vist på samlet akvarievolumen og ikke de enkelte akvarietanke. Den Blå Planets største tank er i øvrigt “kun” på 4 mio. liter vand.\nKendere af Scienceblog husker måske min medbloggers kritik af Den Blå Planet som et sted, der mangler plads til publikum (et sted “skabt udelukkende af arkitekter og en presseafdeling”), men det problem har man ikke i Hirtshals.\nNordsøen Oceanarium har ikke fine koralrev som Den Blå Planet eller tropiske hajer som Kattegatcenteret i Grenå. Der er fokus på de hjemlige vande ud for den jyske vestkyst, men sæler, rokker, små hajer, klumpfisk og store fiskestimer er også interessante, og man påstår faktisk, at man har (næsten) alle fiskearter, der lever i Nordsøen.\nMan kan endda se en helt fantastisk 8-armet blæksprutte samt en flok fascinerende søheste. Sidstnævnte art lever dog godt nok i Australien, men der findes såmænd søheste nede i Den Engelske Kanal og i Themsen, så de har også fået plads i Nordsøen.\nBørnene kan more sig med den populære krabbefisker-aktivitet, og et rørebassin med fladfisk, søstjerner og krabber er også populært hos de små. Desuden kan man komme op i toppen af det store akvarium og fodre stimefiskene.\nButikken skal også have rosende ord med. Ethvert museum eller science center har selvfølgelig en medfølgende butik, hvor diverse ragelse og souvenirs kan købes.\nNordsøen har også en sådan butik, men mit indtryk er, at den er lidt større end gennemsnittet, og selv om der selvfølgelig er det sædvanlige skrammel, t-shirts og tøjdyr, kan man også finde glaskunst (som er ret udbredt på toppen af Jylland), Nordsøens egne mikrobryggede øl, en lommelærke med ægte sælskind eller et skakbræt af rav til 18.000 kroner. Trods alt et bredt udvalg!\nJeg er med andre ord meget positiv over for stedet, men lidt kritik skal der da også falde:\nVed siden af rørebassinet finder man endnu et rørebassin. Her er det vist meningen, at man kan hilse på en rokke, som dog som regel ligger nede på bunden, hvor man ikke kan nå den, og hvor der i øvrigt ikke rigtigt skrives noget om de øvrige fisk, der er i akvariet. Her halter formidlingen en del.\nGår man længere hen finder man en udstilling om planteplankton, som selvfølgelig er en vigtigt del af havmiljøet. Jeg ved ikke, hvordan man skal formidle plankton på en spændende måde, men det virker efter min mening slet ikke på Nordsøen. Det er også sjældent, man finder publikum i denne ende af udstillingen.\nUnder mit besøg overvejede jeg også at kritisere cafeteriaets forholds tynde legeområde, som ellers kan være en god hjælp til at parkere børn, mens familien spiser færdig. Området er dårligt belyst og kun udstyret med få legeredskaber. Men jeg må indrømme, at mine egne børn elskede stedet og brugte overraskende lang tid der, så den kritik må jeg hellere holde tilbage.\nDet er jo også dyrene, det handler om…\nMin største kritik går måske mod stedets helt store nyhed denne sommer, en hvalforskerhytte. Det er virkelig et kedeligt sted. Nordsøen beskriver det selv som “et autentisk miljø … hvor gæsterne får indblik i hvalforskerens arbejde med observationer og forskning“.\nFair nok, men formidlingsmæssigt er man altså rejst tilbage til 80’erne med en gammeldags museumsudstilling uden publikumaktivering. Der er et par hvalskeletter, nogle gamle bøger, to skærme viser videofilm (den ene var godt nok i stykker), og så kan man da lige tage fat i fire forskellige “telefoner” og lytte til hvalers lyde.\nDen “spændende” udstilling i Hvalforskerhytten.\nDet er bare for tyndt her i 2016.\nHvalforskerhytten er etableret på grundlag af en donation på 1,1 mio. kroner fra Det Obelske Familiefond. Man kan tillade sig at stille spørgsmål ved det etiske i at lade penge fra en tobaksfabrikant financiere en udstilling for små børn – men penge er vel penge.\nNå, men Nordsøen Oceanarium har været en integreret del af min egen barndom, og nu er det så småt ved at blive en del af mine egne børns sommerminder. Og mon ikke vi kommer der igen. Jeg har i hvert fald stadig et rigtig godt indtryk af stedet.\nMin anmeldelse er selvfølgelig farvet af, at jeg har særlige følelser for stedet, men er det i virkeligheden ikke også den største ros, et science center kan få: at gæsterne husker det så tydeligt og positivt selv 30 år efter første besøg?\nAstronomi, Biologi, Forskning, Fysik, Gæsteindlæg, Kemi\nDet søde liv: Livets kirale sukker\n25. april 2016 Guest\nGæsteindlæg: Søren Vrønning Hoffmann er seniorforsker ved Institut for Fysik og Astronomi, Aarhus Universitet. Her er han leder af beamline gruppen ved synkrotronstrålingskilden ASTRID2. Han har en stor forskningsinteresse inden for polarisationsafhængig absorptions-spektroskopi i det ultraviolette område, en metode der er særligt velegnet til undersøgelse af kirale systemer. Her præsenteres helt ny forskning, der er publiceret i det ansete tidsskrift Science.\nEt helt centralt spørgsmål som virker overraskende svært at svare på. Prøv at kikke dig omkring, og du vil slet ikke være i tvivl om, hvilke ting omkring dig er levende og hvad, der ikke er. Alligevel er en klar definition ikke så nem at lave.\nMen det liv, vi kender her på jorden, er kendetegnet ved at være opbygget via genetisk kode i form af DNA. Dette indeholder alle informationerne til at danne et utal af proteiner, som får ting til at ske. Det kan f.eks. være som signalstoffer eller som katalysatorer, der driver livets kemi. En meget central egenskab ved denne kemi er det, som vi kalder kiralitet.\nByggestenene i livets kemi er aminosyrer og de såkaldte nukleotider, der indgår i hhv. proteiner og vores DNA. En helt central egenskab i disse byggesten er det, som vi kalder kiralitet, eller håndethed, altså at f.eks. aminosyrer findes i to udgaver, som ligner hinanden, men er forskellige på samme måde som vores hænder: Venstre hånd er et spejlbillede af den højre hånd.\nSpecielt er det, at kun venstrehåndsformen bruges i aminosyrer og kun højrehåndsformen indgår i sukkerenheden i RNA og DNA.\nHer vil det være helt på sin plads at spørge om hvorfor og hvordan.\n’Hvorfor’ har vi faktisk et svar på. Selv om almindelige kemiske reaktioner, der danner kirale molekyler, normalt danner lige mange venstrehånds og højrehånds former, så er valget af én kiralitet, kaldet homokiralitet, meget vigtig. En altafgørende egenskab ved DNAs dobbeltspiral er, at den kan replikeres således, at vores arvemateriale kan kopieres ved en celledeling. Og det kan kun lade sig gøre, hvis alle nukleotiderne i DNA’et har samme kiralitet.\nOveralt på jorden bruges kun højrehåndsformen af sukkergruppen i DNA og RNA. Så for at livet kan formere sig, har vi brug for homokiralitet. Man kan en lille smule filosofisk sige, at vi ikke ville være her til at stille det spørgsmål, hvis det ikke var lykkes at udvikle livet ud fra en enkelt kiralitet.\nSvaret på hvordan lige netop højrehåndskiralitet i DNA og venstrehåndskiraliteten i aminosyrer, har udviklet sig her på jorden, er til trods for flere årtiers forskning stadigvæk ubesvaret og noget af et stort mysterium.\nDer findes flere teorier og ideer til, hvordan den ene håndethed har sejret i livets udvikling. F.eks. kunne det være sket vha. tilfældighed: Måske har det været to vandpytter indeholdende hver deres livets ur-suppe, som har udviklet begyndelsen til liv med hver sin håndethed. Den ene kunne have ligget i skygge under et klippefremspring, mens den anden har haft bedre sollys og varme.\nUd fra en Darwinistisk synsvinkel ville den ene have haft bedre mulighed for at udvikle sig, og det blev den der vandt kampen om at overleve.\nMen det er bestemt også en mulighed, at en mere deterministisk effekt har haft indflydelse på valget af livets kiralitet. Og her læner vi os specielt op af vigtige fund af ekstraterrestisk karakter.\nDet er interessant, at både aminosyrer og nukleotider er fundet i meteoritter som f.eks. Murchison meteoritten, der faldt i Australien for mere end 45 år siden, og at aminosyrerne her findes med en overvægt af venstrehåndtypen. Nøjagtigt samme kiralitet som bruges i livet på jorden! Kan det derfor være, at livets kemi er blevet sat i gang via molekyler med oprindelse uden for jordens atmosfære?\nDet er i hvert fald en utroligt fascinerende tanke med vidtrækkende konsekvenser, og det er ualmindeligt svært at afskrive dette sammenfald af ens kiralitet i himmellegemer og jordens liv som en tilfældighed.\nHvad kan forårsage universel kiralitet?\nVi skal altså lede efter mere deterministiske kræfter. Her er den svage kernekraft en undersøgt mulighed. Denne fundamentale kraft har den egenskab, at den ikke overholder såkaldt paritetssymmetri. Denne symmetri svarer til en refleksion (efterfuldt af en rotation), og kirale molekyler har netop ikke refleksionssymmetri. Det kan derfor betyde, at der dannes en meget lille overvægt at molekyler med en form for kiralitet.\nEn meget meget lille forskel. Selv om universet er mange milliarder år gammel, så er forskellen ikke stor nok til at forklare overvægten af venstrehånds aminosyrer i meteoritter.\nI vores søgen efter en deterministisk effekt hælder vi mere mod ultraviolet lys. Dette er energirigt nok til at bryde bindinger og starte kemiske reaktioner. Ultraviolet lys kan skabe mere komplekse forbindelser ud fra simplere molekyler som vand, CO, CO2 eller ammoniak, alle molekyler som vi ved findes i rigt mål som en is omkring interstellare/interplanetariske støvpartikler, og dermed også på f.eks. kometer.\nMen kan molekyler af samme kompleksitet, som de der indgår i livets kemi, dannes på denne måde?\nLivets byggesten på en komet\nRosetta missionens Philae landing på kometen 67P/C-G i november 2014 havde bl.a. til formål at finde livets byggesten på et ellers livsfjendtligt himmellegeme. Kort efter landing fik vores indre del af solsystemet, i januar 2015, besøg af en anden komet, Lovejoy. Her blev gasserne fra kometen også analyseret.\nI begge tilfælde blev sukkerarten glykolaldehyd detekteret på/ved disse kometer. Vi har altså fundet et relativt komplekst molekyle i stor nok koncentration til, at det kunne blive detekteret her fra jorden.\nFundet vakte opsigt, til trods for at denne sukkerart er så simpel, at den af nogle kemikere ikke engang bliver betragtet som sukker. Opsigten skyldes, at denne sukkerart er en vigtig del af de kemiske processer, som danner en lang række andre sukkerarter.\nMen kan forekomsten af glykolaldehyd forklares vha. fotokemiske reaktioner med ultraviolet lys?\nKunstig komet i laboratoriet\nFor at teste dette lavede vi en laboratorie ’komet’. I vores undersøgelse (Science 2016, 352, p208) startede vi med en blanding af vand og metanol samt en smule ammoniak, alle molekyler som findes på kometer. Blandingen blev frosset ned til meget lave temperatuer (ca. -195oC) under belysning med ultraviolet lys.\nVi efterprøvede altså, hvad et støvkorn eller en komet ville opleve i nærheden af solen eller andre stjerner. Vi fandt, at ikke blot blev den simple sukkerart glykolaldeyd, som observeret på kometerne 67P og Lovejoy, fundet i den simulerede komet, men også langt mere komplekse sukkerater blev dannet.\nOg særligt begejstrede blev vi over fundet af ribose, der er den centrale, og kirale, sukkerenhed i RNA. Ribose sætter R’et i RNA, og dets søstermolekyle (deoxy-ribose) sætter D’et i DNA. Tilsammen udgjorde alle de fundne sukkerarter 3.5 % af de dannede stoffer, så det var ikke bare en smule sukker, der blev dannet, men en ganske betydelig del.\nGas kromatografi af simuleret komet, hvor en UV bestrålet is af vand, metanol og ammoniak viser dannelsen af en række sukkerarter, herunder den centrale sukkerenhed i RNA, ribose. (Copyright C. Meinert – CNRS).\nEn kemiker af den gamle skole, hvor det ikke var unormalt at dufte og smage på frembragte stoffer, ville sikkert have fundet prøven en smule sød. Og have afkortet sit liv, da andre og f.eks. cancerfremkaldende stoffer også kan dannes vha. fotokemiske reaktioner.\nMen hvad med kiraliteten?\nI vores opstilling brugte vi upolariseret ultraviolet lys, og der var derfor ikke indbygget muligheden for at bryde kiralitets symmetrien. Men det er bestemt muligt at inducere en kiralitet vha. cirkulært polariseret lys. Cirkulært polariseret lys (CPL) er et ægte kiralt objekt, hvor der findes en højrehånds og en venstrehånds form, der er hinandens spejlbilleder.\nVenstre og højrehånds polariseret lys. De to former for polarisation er hinandens spejlbilleder.\nCirkulært polariseret lys lyder måske som en lidt eksotisk form for lys, men det er det slet ikke. I moderne 3D biografer transmitterer de to brilleglas hver deres CPL form, og det er derfor muligt at lægge hovedet lidt på skrå uden at ødelægge 3D effekten i det stereoskopiske billede.\nMen CPL findes også uden for vores jords beskyttende atmosfære. F.eks. i Orion stjernetågen OMC-1 hvor forekomsten af CPL tilskrives lysspredning på magnetfelts oplinede aflange støvkorn.\nVi har efterprøvet, at ultraviolet CPL kan overføre sin kiralitet til livets byggeklodser. Cirkulært polariseret spektroskopi på aminosyrer, udført ved den danske synkrotronstrålingskilde ASTRID2, muliggjorde en direkte forudsigelse af i hvor høj grad en overvægt af en håndethed kan induceres.\nI et yderligt forsøg bestrålede vi en blanding af lige store dele af venstre og højrehånds formen af aminosyren alanin med CPL. Her kunne vi vise, at det var muligt at inducere en overvægt af den ene kirale form med nogle få procent, meget lig den overvægt, der blev fundet i Murchison meteoritten.\nVenstre og højrehånds polariseret ultraviolet lys danner en overvægt af hhv. venstre og højrehånds formen af en aminosyre, startende fra en ellers ligelig blanding af de to former. De to toppe i kromatogrammerne svarer til hver sin kiralitet af aminosyren. (Kilde: Meinert et. al. Angew. Chem. Int. Ed. 2014, 53, 210 – 214)\nHvad siger dette om liv på andre planeter?\nResultater som disse kan ikke undgå at rokke ved vores forståelse af hvad liv er, og hvordan det er opstået. Helt centrale og relativt komplekse organiske molekyler kan dannes under ellers livsfjendtlige forhold, som på en komet, vha. ultraviolet lys, og det selvsamme lys fra stjernetåger kan inducere kiralitet af en bestemt håndethed til brug for livets udvikling, f.eks. her på jorden.\nMen hvis de mekanismer er så generelle, som det ser ud til, kan vi så ikke meget vel forvente, at liv andre steder i universet har samme form som her på jorden?\nHer kan vi jo starte med at kikke på vores naboplanet Mars. Selv om vi nok ikke skal forvendte at finde små grønne mænd, så har den Europæiske rumfartsorganisations nye mission ExoMars i 2016 og 2018 bl.a. til formål, at ”søge efter tegn på forhenværende og nutidigt liv på Mars”.\nSom David Bowie sang: Is there life on Mars? Hvis denne ret specielle, og måske lidt fantastiske, drøm virkeligt skulle lykkes, må vi nok forvente, at livet ikke er helt ulig det, vi allerede kender. Lige meget hvordan vi definerer det.\nHjerne, Sprog og Virkelighed\n17. april 2016 Johan Fynbo\nFor nogle år siden deltog min tvillingebror Hans og jeg i en undersøgelse på Glostrup sygehus, Center for Neuropsykiatrisk Skizofreniforskning (efter sigende var vi med som kontrolsample), som involverede, at vores hjerner skulle undersøges på diverse leder og kanter. Dette involverede både undersøgelser af vores kognitive evner (hvor min bror som sædvanlig var en anelse skarpere end mig – på trods af et han og jeg er genetiske kloner) og diverse målinger på hjernen. Blandt andet skulle vi gennem en ca. 2 timer lang MR-scanning og på billedet herunder kan man se, hvordan mit hoved ser ud inden i.\nEn MR scanning af min hjerne.\nDette billede leder mig frem til et af mine yndlingsemner, nemlig spændingsfeltet mellem vores hjerner, sprog og den virkelighed vi prøver at begribe. Mit udgangspunkt er følgende: vi mennesker er et blandt et utal (faktisk flere millioner) arter på jorden. Vi forestiller os, at alle de andre arter på jorden ikke er i stand til at fatte, hvordan verden i virkeligheden hænger sammen (f.eks. naturlovene, hvor vi er i verdensrummet, hvordan livet udvikler sig, hvordan universet begyndte og måske ender). Ovid formulerer det sådan her i “Forvandlinger”:\nEllers går dyrene bøjet,\nmed blikket rettet mod jorden,\nog skue mod himlen og hæve sit hoved i vejret,\nI teksten står der egentlig ikke “dyrene”, men “de umælende væsener”. De umælende væsener – dem uden sprog – er anderledes end vi mennesker. Vi stræber efter himlen, mens dyrene er jordbundne og mere primitive væsener. Men det må så næsten uvægerligt være sådan, at vi også er begrænsede i vores fatteevne og at der er aspekter af virkeligheden som vi ikke (op)fatter. Alternativt har vi passeret en form for tærskel, hvor vi lige pludselig forstår Universet som det er, mens de andre arter ikke gør, men det forekommer mig naivt og usandsynligt. Dette er naturligvis ikke nogen særlig frugtbar diskussion i og med at vi meget vanskeligt (eller langsomt gennem evolution) kan sætte os ud over vores menneskelige begrænsing. I princippet kunne vi en dag møde en mere udviklet civilisation som kunne hjælpe med at “åbne vores øjne”. Ikke desto mindre synes jeg det er et interessant emne at “gå rundt om” og det vil jeg forsøge i dette klumme indlæg v.h.a. citater fra kloge folk. jeg undskylder på forhånd, at indlægget bliver lidt langt og ikke særlig klart i spyttet. Her trøster jeg mig ved Niels Bohrs ord: “Det modsatte af sandhed er enkelthed”.\nSproget i hjernen\nFørst er det interessant og komme omkring hvad vi har lært om sprogcentre i hjernen.\nHer citerer jeg fra Den store Danske:\n“De hjernebarkområder, der ligger tæt på de såkaldte motoriske og sensoriske områder, er funktionelt knyttet til disse. Således er sprogfunktionen lokaliseret til to hjernebarkområder i venstre hemisfære. Det ene, Brocas talecenter (beskrevet af den franske kirurg og antropolog Paul Broca), beliggende lige foran den motoriske cortex, er nødvendigt for menneskets taleevne, da det kontrollerer taleorganets muskulatur. Personer med læsioner af dette område får motorisk eller ikke-flydende afasi med langsom, besværet tale i telegramstil, men de kan ofte synge, og deres forståelse af det talte og skrevne sprog er intakt. Det andet sprogcenter, Wernickes talecenter (beskrevet 1874 af den tyske neurolog Carl Wernicke), ligger tæt ved tindingelappens hørecenter, og en skade her fører til sensorisk eller impressiv afasi, hvor taleproduktionen er hurtig og ubesværet (flydende afasi), men sprogindholdet er svært at forstå eller helt uforståeligt som ved sort tale, mens personer med denne afasiform kan skrive pæne, men indholdsløse breve. Beskadigelse af andre områder af hjernebarken kan give karakteristiske udfaldssymptomer som fx manglende evne til at opfatte den modsatte legemshalvdel eller mangel på orienteringsevne. Konsekvenserne af forskellige hjerneskader er beskrevet af den russiske neuropsykolog A.R. Luria.”\nDet er interessant, at skader specifikke steder i hjernen hæmmer evnen til at udtale (Brocas talecenter, motorisk afasi) og forstå/formulere (Wernickes talecenter, sensorisk eller impressiv afasi). Afasi kommer af græsk: ‘a’ er nægtende og fasis betyder “tale”. Vores sprogevner er altså i høj grad bestemt af hjernen – endda bestemte steder i hjernen.\nMed afdækningen af de fænomener, der gav anledning til udviklingen af kvantemekanikken for knap 100 år siden nåede vi frem til dele af virkeligheden som ligger fjernt fra de hverdagserfaringer, der har været med til at præge menneskets hjerne de seneste hundredetusinde år eller så. Niels Bohr, som min arbejdsplads er opkaldt efter, var en umådelig klog mand og han så meget klart den nye erkendelsessituation “kvanteverdenen” blotlagde. Det bringer os til sproget. Blandt andet skrev Bohr (her gengivet på engelsk):\n“What is it that we humans depend on? We depend on our words… Our task is to communicate experience and ideas to others. We must strive continually to extend the scope of our description, but in such a way that our messages do not thereby lose their objective or unambiguous character … We are suspended in language in such a way that we cannot say what is up and what is down. The word “reality” is also a word, a word which we must learn to use correctly.”\n(Citeret fra Philosophy of Science Vol. 37 (1934), p. 157, and in The Truth of Science : Physical Theories and Reality (1997) by Roger Gerhard Newton, p. 176)\nDet er en vigtig pointe Bohr her trækker frem. Vi hænger i sproget. Vi er pisket til at bruge sproget, hvis vi vil tale sammen om vore erfaringer. Vi må konstant stræbe efter at udvide og forfine sproget, så vi på mest mulig objektiv måde kan formidle vore erfaringer til hinanden. I studiet af den mikroskopiske verden mødet denne bestræbelse nogle meget bizarre problemer: For at beskrive et fysisk fænomen i den mikroskopiske verden (f.eks. elektroner) må vi benytte elementer, hvis nøjagtige angivelse gensidigt udelukker hinanden, men som alle er nødvendige for at give en fuldstændig beskrivelse af fænomenet. Dette kaldte Bohr for komplementaritetsprincippet. Der er et interessant Bohr-citatet, hvor dette bredes lidt ud: “Der findes to slags sandheder: Trivialiteter, hvor det modsatte er åbenbart urimeligt, og dybe sandheder, som kendetegnes ved, at deres modsætning også er en dyb sandhed.”\nVirkeligheden er ikke så lige til.\nJeg finder dette komplementære træk ved vores virkelighedsbeskrivelse meget svært at forstå, og jeg tænker, at vi her befinder os et sted, hvor vores (i hvert fald min) hjerne har svært ved at følge med, da den mikroskopiske verden er helt hensides de erfaringer, der har præget vore hjerners funktionalitet. Vi er nået til et sted, hvor udvidelsen af sproget for at beskrive de ny-opdagede sider af virkeligheden gør det svært for vores hjerner at følge med.\nEn intéressant pointe er her, at matematikken ikke har noget problem med at følge med. Jeg kunne godt tænke mig at se, hvad kloge folk kan sige om forholdet mellem sprog, virkelighed og matematik – det er et yderst interessant emne som jeg desværre ikke føler jeg kan belyse.\nFor at komme problemstillingen Sprog/Virkelighed nærmere har jeg fundet nogle andre kloge ord om sproget og virkeligheden. Wilhelm von Humboldt skrev i 1800-tallet:\n“Language is deeply entwined in the intellectual development of humanity itself, it accompanies the latter upon every step of its localized progression or regression; moreover, the pertinent cultural level in each case is recognizable in it. … Language is, as it were, the external manifestation of the minds of peoples. Their language is their soul, and their soul is their language. It is impossible to conceive them ever sufficiently identical… . The creation of language is an innate necessity of humanity. It is not a mere external vehicle, designed to sustain social intercourse, but an indispensable factor for the development of human intellectual powers, culminating in the formulation of philosophical doctrine.”\n(Citeret fra Wilhelm von Humboldt, Humboldt: ‘On Language’: On the Diversity of Human Language Construction and Its Influence on the Mental Development of the Human kind.)\n“The interdependence of word and idea shows clearly that languages are not actually means of representing a truth already known, but rather of discovering the previously unknown. Their diversity is not one of sounds and signs, but a diversity of world perspectives [Weltansichten].”\n(Citeret fra The Linguistic Relativity Principle and Humboldtian Ethnolinguistics : A History And Appraisal (1963) by Robert Lee Miller, and The Linguistic Turn in Hermeneutic Philosophy (2002) by Cristina Lafont).\nHumboldt beskriver meget fint sprogets dynamiske natur. Sproget afspejler vores “blik” på og billede af verden og hvert sprog er præget af sprogbærernes verdensforståelse. Humboldt fortsætter det sidste citat med:\n“… The sum of the knowable, as the field to be tilled by the human mind, lies among all languages, independent of them, in the middle. Man cannot approach this purely objective realm other than through his cognitive and sensory powers, that is, in a subjective manner.”\nMed andre ord: vores stræben efter at gribe den objektive virkelighed er begrænset af vores kognitive evner (hjerner) og af vores begrænsede (evt. forfinede gennem instrumenter) sanseapparat.\nEdward Sapir, der var en Amerikansk lingvist og antropolog, der levede fra 1884 til 1939, gik endnu videre med dette synspunkt:\n“Human beings do not live in the objective world alone, nor alone in the world of social activity as ordinarily understood, but are very much at the mercy of a particular language which has become the medium of expression for their society. The fact of the matter is that their “real world” is to a large extent unconsciously built up in the language habits of the group…. We see and hear and otherwise experience very largely as we do because the language habits of our community predispose certain choices of interpretation.”\nHvert sprog indebærer (eller er tonet af) en bestemt verdenstolkning som præger, hvad der kan siges i det enkelte sprog og måske endda påvirker, hvad der erfares af i den enkelte sprogkreds.\nEndelig vil jeg citere filosoffen Ludwig Wittgenstein (f. 1889, d. 1951) som også har sagt meget interessant om forholdet mellem sprog og virkelighed:\n“If a lion could talk, we could not understand him.”\n“Logic is not a body of doctrine, but a mirror-image of the world. Logic is transcendental.”\n“Our greatest stupidities may be very wise”\n“If people never did silly things nothing intelligent would ever get done.”\nDet er nogle interessante citater som er gode at fundere over.\nPoetiske udtryk for sprogets begrænsning\nNogle af de ideer der er belyst herover er også ubeskrevet smukt poetisk, f.eks. af Piet Hein:\nDen farvede verden – En fabel\nMuldvarpen dybt i sin natmørke gang,\nfra solen og dagen vendt bort,\ngrynted en underlig sortsynet sang,\nom at verden var ravende sort.\nMusen, som bygged i visnende løv\nsin blad-rede lukket og lun,\npeb på en vise blandt smuldrende støv,\nom at verden var efterårsbrun.\nBlodcellen inde i årernes net,\nsom strømmed i bankende stød,\nbruste den hymne, som aldrig blir træt,\nom at verden var glødende rød.\nFuglen i skovenes trækronehvælv,\nhvor lys er som lys i en brønd,\nfløjted en kort melodi for sig selv,\nsom forkyndte, at verden var grøn.\nFisken i havet med skæl-panser på\nog haren i kornmarkens skjul\nnynned, at den var naturligvis blå\nog selvfølgelig simpelthen gul.\nMenneskene gik under skyer af gråt\nI rugende selvmordshumør.\nDe svarede blot, at de vidste det godt:\nVerden var uden kulør.\nMen højt gennem himlens dugdråbede rum\nslog regnbuen blændende bro.\nOg verden stod spejlet i hvert af dens bånd.\nOg regnbuen – regnbuen lo.\nog igen Piet Hein:\nFørst var de navnløst virkelige ting.\nSå skabtes ordet til at ordne kaos.\nEt greb på tingen! Men en tryllering\nsom snart drog verden nær, snart holdt den fra os.\nOg ordet blev en verden for sig selv\nder skød sig ind imellem os og tingen.\nOg vi var fanget i dets himmelhvælv.\nOg uden ordets verden var der ingen.\nMen du skal bo på denne nøgne jord\nog ta det liv igen som blev mig nægtet.\nOg du skal æde anden ånd end ord\nog eje andet lys end intellektet.\nDin kamp skal gøre livet livet værd.\nDin ånd er ild. Den ulmer. Lad den brænde.\nDer er eet liv. Det leves nu og her.\nDer er een virkelighed.\nDet er denne.\nDen sidste vinkel på problemstillingen Hjerne, Sprog og Virkelighed som jeg gerne vil kort forbi er begrebet “mystik”. Ordet kommer af græsk, hvor det betyder “indviet”. Normalt er ordet et naturvidenskabsfolk rynker på næsen af, men i denne sammenhæng er det interessant, da det betegner en anden måde at stræbe efter forståelse og indsigt end den sproglige. Hos wikipidia læser man:\n“mystik er en religiøs praksis hvor aktøren stræber efter at opnå en særlig mental forbindelse til den transcendente og mere ægte/bedre verden (Unio Mystica). Aktøren oplever at skellet mellem selvet og omgivelserne forsvinder, og at det smelter sammen med det oplevede. Inden for forskellige religioner kan den mystiske oplevelse have forskellige betegnelser; fx åndelig bevidsthed, kommunion med eller kontakt til det guddommelige, åndelige sandhed eller gud. Kontakten kan beskrives gennem forskellige termer som intuition, indsigt eller direkte åbenbaring.\nForestillingerne, om hvad mystikeren oplever, varierer alt efter religiøs tradition, og inkluderer fx troen på eksistensen af en reel virkelighed adskilt fra vores egen, men som ikke kan sanses på normal vis, eller at den menneskelige forstand er i stand til at opfatte denne verden på en måde der ikke kan beskrives intellektuelt eller logisk. Et almindeligt tema inden for mystiske traditioner er at hele verden er en sammenhængende enhed, og formålet med den mystiske praksis er at opleve denne enhed som reel. De vigtigste teknikker for at opnå oplevelsen er meditation og kontemplation.”\nHjemme har jeg en interessant bog: The Cloud of Unknowing (Middle English: The Cloude of Unknowyng), som er et anonymt værk skrevet af en kristen mystiker i 1300-tallet. Han skriver:\n“For He can well be loved, but he cannot be thought. By love he can be grasped and held, but by thought, neither grasped nor held. And therefore, though it may be good at times to think specifically of the kindness and excellence of God, and though this may be a light and a part of contemplation, all the same, in the work of contemplation itself, it must be cast down and covered with a cloud of forgetting. And you must step above it stoutly but deftly, with a devout and delightful stirring of love, and struggle to pierce that darkness above you; and beat on that thick cloud of unknowing with a sharp dart of longing love, and do not give up, whatever happens.”\n“When we intend to pray for goodness, let all our thought and desire be contained in the one small word “God.” Nothing else and no other words are needed, for God is the epitome of all goodness. Immerse yourself in the spiritual reality it speaks of yet without precise ideas of God’s works whether small or great, spiritual or material. Do not consider any particular virtue which God may teach you through grace, whether it is humility, charity, patience, abstinence, hope, faith, moderation, chastity, or evangelical poverty. For to a contemplative they are, in a sense, all the same. Let this little word represent to you God in all his fullness and nothing less than the fullness of God.”\nLignende tanker finder man i østens filosofi, f.eks.:\nSpeech and Silence: “Speech is blasphemy, silence a lie. Above speech and silence there is a way out.”\nI-tuan (義端) one of Nan-ch’uan’s great disciples (The Golden Age of Zen 250, 322 n.13)\nInexpressible: “What is inexpressible is inexhaustible in its use.”\nA Chinese Zen master (The Golden Age of Zen 253, 322 n.19)\nJeg har læst Harald Bloom citere Nietzsche for dette lignende udsagn: “Det, som vi kan finde ord for, er allerede dødt i vore hjerter. Der er altid en form for foragt i det at tale.”\nJeg er ikke sikker på, at jeg fuldt forstår disse tanker, men jeg fornemmer, at de “har fat i noget”. Vores “hjerners” stræben efter virkelighed er ikke kun sproglig – der er mere at hente.\nFor at slutte, hvor jeg begyndte: jeg mener der er interessante forhold mellem sprog, virkelighed og vores hjerner. Vi ved idag, at der er specifikke sprogcentre i hjernen (Brocas og Wernickes talecentre) som styrer vores evne til at udtale og forstå sprog. Vores udforskning af verden tvinger os konstant til at udvide og forfine sproget, så vi kan formidle vore erfaringer til hinanden på entydig måde. Endelig er det vigtigt at huske, at vores tilgang til “virkelighed” ikke er ren sproglig. Der er andre indsigter at hente.\n← Forrige 1 … 3 4 5 … 17 Næste →


Dansk Folkeparti i Skanderborg: Glem alt om en ambulance i Ry | stiften.dk\nDansk Folkeparti i Skanderborg: Glem alt om en ambulance i Ry\n"Hvad hjælper det at placere ambulancerne i de store byer – intet – bortset fra, at borgerne i disse byer vil få en endnu bedre betjening", skriver John Haarup Laursen. Arkivfoto: Kim Haugaard/Ritzau Scanpix\nJohn Haarup Laursen, Galten, medlem af Skanderborg Byråd for Dansk Folkeparti\nDEBAT: Ry kan godt glemme alt om et fast ambulanceberedskab i byen. Det er i hvert fald den konklusion, man kommer til, når man læser referatet fra regionens hospitalsudvalgsmøde 7. juni, hvor udvalget kiggede på responstiderne på A- og B-kørsler.\nLæser man deres løsningsforslag, så er et af disse, at der indkøbes flere ambulanceberedskaber. Meget fornuftigt, men fornuften holder dog op, når man samtidig læser, at det foreslås, at disse placeres i Aarhus, Horsens, Silkeborg, Randers og Herning. Alle byer, hvor responstiderne til fulde bliver overholdt, og hvor over 90 procent af ambulancerne er fremme indenfor 10 minutter.\nI Dansk Folkeparti Skanderborg vil vi endnu engang forfølge sagen, for vi skal have et bedre akutberedskab i vores kommune, end vi har i dag.\nHvad hjælper det at placere ambulancerne i de store byer? Intet – bortset fra, at borgerne i disse byer vil få en endnu bedre betjening. Dette gør samtidig, at regionen kommer tættere på at nå de opsatte mål for de gennemsnitlige responstider i regionen.\nEr det rimeligt? Nej, det mener vi i Dansk Folkeparti ikke, det er. Vi kan ikke forlange, at der står en ambulance på alle gadehjørner, men vi kan kræve, at vi alle får en god og rimelig service, og det gør vi langt fra i Skanderborg Kommune.\nSå i Dansk Folkeparti Skanderborg vil vi endnu engang forfølge sagen, for vi skal have et bedre akutberedskab i vores kommune, end vi har i dag.\nDet kniber nogle steder med at overholde responstider: Udval...\nDansk Folkeparti mener: Vi er på vej fra slemt til værre i S...


Brudekjoler på Sjælland – København & Nordsjælland\nPå udkig efter brudekjoler på Sjælland? Få en fantastisk oplevelse hos Kongsgaard Bridal\nDet er noget ganske særligt at finde den helt rigtige kjole til den store dag. Hos Kongsgaard Bridal i Jylland (Tidligere Kongsgaard Bridal i København), har vi et stort og eksklusivt udvalg af smukke brudekjoler fra nogle af de mest anerkendte mærker fra hele verden, så du behøver ikke at rejse verden rundt for at finde den helt rigtige kjole – det var vi gjort for dig. Maggie Sottero, Sottero & Midgley, Grace Philips og Mooshki. Vi har dem alle sammen.\nDu kan i stedet nøjes med at rejse til Jylland, hvor du sammen med dit brudeslæng kan se frem til en helt unik kjoleprøvning, hvor du er i centrum. Du kan vælge mellem flere forskellige pakker, der alle kan forsøde planlægningen og brudekjolejagten. Eksempelvis kan du sammen med dit brudeslæng vælge vores VIP kjoleprøvning, hvor der både serveres tapasanretning, frisk frugt og kølig champagne – alt imens I nyder udsigten til den skønne natur og vores smuktanlagte have. I kan også gå ”all in” og booke en venindetur til det jyske, hvor vi er behjælpelige med overnatning og forplejning.\nHvis du er på udkig efter brudekjoler og bor i København eller Nordsjælland? Så tilbyder vi transport fra stationen i Give eller afhentning i Billund Lufthavn.\nUnikt udvalg af brudekjoler i Jylland\nEr du på udkig efter brudekjoler på Sjælland? Så tag turen til Jylland! Hos os har vi brudekjoler for enhver smag og ethvert budget. Vi har stor respekt for det budget, du kommer med, og vi gør os altid stor umage for at finde netop den kjole, der understreger din personlige stil, og som du føler dig tilpas i.\nBrudekjole på Sjælland? Tag turen til Jylland og bliv inspireret\nFå den helt rigtige inspiration og vejledning til at finde drømmekjolen. Uanset om du er på udkig efter brudekjoler i Nordsjælland eller København, er turen til Jylland med sikkerhed det hele værd. Ring på +45 27 52 82 03 og få en oplevelse i særklasse – og find drømmekjolen til din dag.


Kaagaard Sengebord 225047 50x47 Eg olie, Metal ben med PrisGaranti\nHjem / Sengebord / Kaagaard Sengebord 225047 50×47 Eg olie, Metal ben\nVarenummer (SKU): KA22504710 Kategori: Sengebord Tag: KAAGAARD\nKaagaard Sengebord 225047 50×47 Eg olie, Metal ben fakta\nVare: Kaagaard Sengebord 225047 50×47 Eg olie, Metal ben\nPris: Kr. 2374.00\nKaagaard Sengebord 225047 50×47 Eg olie, Metal ben fra KAAGAARD med prisgaranti\nNår du gerne vil sove godt , er tiden du bruger på research givet godt ud, og lære lidt om, hvad der er afgørende, hvis man har taget beslutningen om at gøre noget ved det. Kaagaard Sengebord 225047 50×47 Eg olie, Metal ben er en del af sortimentet, som har hjulpet mange med at få en bedre søvn. Skal du ud og finde dig en ny lagen eller springmadras, har vi her på siden samlet et udvalg af alle de forskellige ting, der kan give dig en bedre søvn. Det der kan påvirke , er logisk nok din drøjde, og husk at det er vigtigt at varen og du selv er kompatible.\nGratis Fragt på Kaagaard Sengebord 225047 50×47 Eg olie, Metal ben\nKaagaard Sengebord 225047 50×47 Eg olie, Metal ben er en af mange varer her på shoppen og findes i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Sengebord. Når du bestiller her får du 14 dages fortrydelsesret og på løse madrasser er der 60 dages komfortgaranti der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Kaagaard Sengebord 225047 50×47 Eg olie, Metal ben online hos webshoppen Drømmeland, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Blandt alle varerne i shoppen finder du noget for alle, som jo fx kan være dette produkt. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nKaagaard Sengebord 225047 50×47 Eg olie, Metal ben – se online fordele her\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, får du andre fordele, end hvis du handler i en fysisk butik. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, på tværs af forskellige webshops. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning på alle tider af døgnet, så længe du er online. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online køen er der slet ikke, når du handler online, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\nVær den første til at anmelde “Kaagaard Sengebord 225047 50×47 Eg olie, Metal ben” Annuller svar


De sidst par år, har jeg haft en fast aftale med min svigerfar om at vi laver lidt julemedister sammen. Det er ikke en helt almindelig medister. Der er alverdens lækkerier i og den smager så fuglene synger.\nSteg lige en lille frikadelle og smag om der mangler noget.\nMedisteren koges i ca. 5 minutter. og kan derefter steges eller fryses til senere brug.\nHvis du kan lide kan Nelliker kan dette også tilsættes. Jeg er stor modstander af nelliker og derfor kommer det aldrig i min medister.\n2 poser tarm skylles og så er det ellers bare at komme igang med at få lavet det til medister.\nEllers er vi ved at være klar til jul. Jeg er igang med risengrøden til i aften og der bliver lavet rigeligt, så der også er til desserten i morgen.\nVi har spist årets første sylte, hjemmelavet som kun min mor kan lave den.\nBilledet her er fra 2006, hvor der var masser af sne, is og kulde\nSelv fuglehuset fik julehat på.\nOg her er udsigten fra sidste års julemorgen.\nJeg må indrømme jeg savner sne og kulde. Det høre ligesom julen til.\nKan i have en fantastisk Jul og et skønt nytår.\naftensmad med fjerkræ aftensmad med oksekød aftensmad med svinekød hund\nEtiketter: aftensmad med fjerkræ aftensmad med oksekød aftensmad med svinekød hund\nSushiStegen 23. december 2011 kl. 19.33\nHunde er så sjove de skal bare smage og spise alt de kommer i nærheden af..... bumbum måske var jeg en hund i mit tidligere liv...\nMette 24. december 2011 kl. 13.37\nRigtig glædelig jul til dig og dine Heidi. Må den blive fyldt af alt det, du holder allermest af.\nPoden, den rødhårede og jeg\nHeidi Meldgaard 25. december 2011 kl. 09.57\nTak. Altså, det der med at spise alt. Kommer det ikke lidt an på om det nu smager dårligt. Altså hun tog ikke kun en bid af den frø. hun spise den hel. måske hun var klar over at jeg ville tage den fra hende. Og så skal det jo gå hurtigt.\nMette. Tak Det blev den.\nSkønt.Og god jul til jer også.\nAnonym 3. januar 2012 kl. 18.14\nVi havde engang en gravhund, der åd en frø - den skummede ud ad munden i tre dage - det gjorde den aldrig mere!


HORESTA Nyhed | Platforme sænker gebyrer til restauranter\nPlatforme sænker gebyrer til restauranter\nHORESTA roser flere udbringningstjenester for at imødekomme kritik fra restauranterhvervet og justere på gebyrerne for udbringning af take-away mad.\nNYHED23-03 - 2020\nMange restauranter er midlertidigt lukkede på grund af coronavirussen, og det er kun tilladt at have åbent til take-away. Desværre tager store platforme høje kommissioner, men det laver de nu midlertidigt om på.\n”Det glæder os meget, at flere selskaber nu imødekommer et meget presset restauranterhverv og ændrer prispolitik for en periode. Take-away er lige nu den eneste indtægtskilde for erhvervet, men hvis en meget stor del af fortjenesten forsvinder i kommissioner, er restauranterne lige vidt”, siger HORESTAs adm. direktør, Katia K. Østergaard.\nHORESTA har haft drøftet problematikken direkte med Wolt, som siden har ændret sine betingelser på flere områder. Blandt andet bliver bestillinger via Wolt nu gebyrfrit for restauranten, hvis kunden selv henter sin bestilling.\nUdover Wolt har også JustEat og Waiteer meddelt, at de ændrer på deres gebyrpolitik.\n”Det er helt naturligt, at udbringningstjenesterne tilpasser deres prispolitik i den aktuelle krise. De har om nogen en interesse i, at der også er kunder på den anden side af krisen”, siger Katia K. Østergaard.


Udover at forstørre penis, så kan forlængeren også rette en krummerik, hvis du har sådan en. Se udvalget af penisforlængere Vi forstår godt, hvis du er skeptisk, males den er god nok – penisforlængere virker hire faktisk!\nVi lover at passe på dine data og holde dem sikret. Her præsenterer vi dig for de to bedste og mest populære på markedet, og fortæller meget mere om, hvordan du bruger dem, og hvad du kan forvente.\nOg hvem har gjort en sådan ekstraordinær indsats til fremme af ophavsretten, at han eller hun skal have UBVA-prisen 2017? jeg er da overhovedet ikke misundelig over, hverken skab eller dets indhold.. Og det er det vigtigt at forstå, hvis man vil have en meningsfuld dialog med mennesker, der mener noget andet end én selv.\nJa nÃ¥ kan man angre seg for at man ikke sparte pÃ¥ alle de fine glansbildene man en gang hadde ja..\nBåde alvoren overfor det retailer kunstværk og diskussionen om provokation faldt ynkeligt til jorden. Deltagerne fik svar på det, dlaczego coraz wiecej osob wybiera afrykanskie mango og mere til, på UBVAs symposium “Information wants to be free” 8.\nHvis du gerne vil afmelde dig nyhedsbrevet, så kan det gøres her fra vores website. /common-car-insurance coverage-mercedes.html SÃ¥ nydelig den ble!! Læs mere her: /title/tt / Flot stand. Du kan også trykke på knappen nedenfor og se udvalget af penisforlængere, hvis du allerede nu er quick besluttet på at prøve en.\nOg så kom Arne Melchiors kostelige bemærkning: Det vil sige, han blev omskåret males det var han jo også!\nDet spørgsmål kan man endelig få svar på. Du kan altid afmelde dig nyhedsbrevet. Det er rigtig mange penge og jeg jagtede altid de hurtige løsninger.\nBeat metropolis, Søren Solkjær Starbird, emne: kunst og kultur, Fotobog med billeder taget af fotograf Søren Solkjær Starbird.\nDu vil modtage data om produkter, tilbud og vores virksomhed. Eller for den sags skyld alle de skÃ¸nne ting du fÃ¥r lavet af indholdet..\nTil højre på siden finder du et link til vores Facebook, hvor du kan følge aktuelle diskussioner og debatter. Den konflikt handler ikke bare om penge og jura.\nNår man føler sig klar til at skifte til en kugle der vejer mere og er mindre, så kan man gøre det.\nOg selv Mads Brüggers vedholdende forsøg på at få dog nogen til at sige, at der var provokation i det, mislykkedes. Stor, lækker dildo med sugekop på hele 22,5 cm. Ligesom med de fleste andre produkter du bruger i det daglige, så er du i sikkerhed, så længe du sørger for at bruge dem rigtigt. Hvorfor går biblioteksfolk og rettighedshavere altid galt af hinanden?\nTop 10 produkterDildoerVibratorerAnal sexlegetøjLingeri til hendeLingeri til hamGlidecremeOnani produkterPenisringeKondomer Jeg vil gerne tilmeldes nyhedsbrevet Dine personlige information vil hjælpe os når vi skal sende dig vores nyhedsbrev.\nNylon Strømper og hofteholdere Bondage reb og tilbehør Bundlæs body med flotte detaljer i snøre og blonde.\nnovember 26 at 04:11 PM november 28 at 03:11 PM november 29 at 10:eleven PM Anmod om fjernelse af besked English translation by Peter Klinge © , Simon Mikkelsen © Køb og sælg både nye og brugte nye varer på DBA – du finder over 1 mio.\nButikker & åbningstider Forsendelse & Levering Har du spørgsmål til din ordre, produkter eller returvarer kan du sende os en besked her og vi vil svare inden for twenty-four timer.Kontakt kind ved PER HOLM KNUDSEN – PSYKOTERAPEUT & SEXOLOG Tilmeld Log ind OSS Søg\nPenis forlængere take a look at: De absolut bedste penis forlængere i 2020 I mere end femten år har jeg beskæftiget mig med penis forstørrelse. ________________________________ Afhentning eller forsendelse.\nOg den er skÃ¸n..Men hÃ¸r nu her.. Jeg tror jeg har brugt over 1 million kroner på forskellige devices gennem tiden.\nDen sidder virkelig… Blonde, bundløs og så bliver du brand lækker i disse sorte trusser fra…\nAlt dette lærer du meget mere om i guiden. God helg og lykke til:) Ja jeg kender fÃ¸lelsen. Tilmeld dig Saxos nyhedsbrev og få nyt fra bøgernes verden, boganbefalinger og meget mere by way of e-mail.\n– Afslør ikke hans utroskab Rådet der sparer en formue i transfergebyr – Forbereder nye tiltag Skriv til redaktionen Skriv læserbrev Send pressemeddelelse Klag over Ekstra Bladet Velkommen til Folketidende Vi har observeret, testogen at du har installeret en Vi kan derfor ikke vise dig vores annoncer.\nDen handler også om dybtliggende ideologiske modsætninger. Er jo sÃ¥ mye man kan bruke de til! Der er naked ikke forsket i det. Og forskerne nåede frem til følgende: Gennemsnitlig penis længde i slap tilstand: 9,09 cm Gennemsnitlig penis omkreds i slap tilstand: 9,29 cm En række forskere ved British Journal of Urology International har undersøgt og målt omkring 16.000 mænds udstyr – både i slap og erigeret tilstand – og beregnet et gennemsnit ud fra disse resultater.\nHvor bange skal vi være, når vores børn ser movie på Popcorn-time?


Viking Garn Sportsragg 517 med PrisGaranti - kr. 14.25\nHjem / Garn / Garn Producenter / Viking Garn / Viking Garn Sportsragg / Viking Garn Sportsragg 517\nVarenummer (SKU): 7071281055174 Kategorier: Garn, Garn Producenter, Viking Garn, Viking Garn Sportsragg Tag: Viking of Norway\nMåske har du også lagt mærke til det – der er mange i dag, der er, begyndt at strikke- og det er ikke kun ældre kvinder, som vi jo er vant til strikker og hækler hele tiden. Man ser lige så mange unge i dag der køber garn, stikkepinde, strikkemønstre osv. Rito.dk sikrer dig gang på gang god kvalitet til fantastiske priser på alt hvad du skal bruge til at strikke og hækle. De har endda valgt at give dig, prisgaranti og en returret på flotte 365 dage, så du kan roligt købe Viking Garn Sportsragg 517.\nViking Garn Sportsragg 517 er en af de mest populære varer her på shoppen i vores varekategori Garn > Garn Producenter > Viking Garn > Viking Garn Sportsragg. Der kommer hele hele 365 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af Viking Garn Sportsragg 517. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Viking Garn Sportsragg 517 i webshoppen Rito.dk, der altid har et stort udvalg af populære varer. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her er der helt sikkert noget for dig, og der kan klikkes køb på Viking Garn Sportsragg 517. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nAlle de tilfælde, hvor online webshops frister dig til at købe varer, får du nogle bedre betingelser, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere og det kommer dig tilgode som forbruger. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og prissammenlignen er let at foretage, i de mange webshops der er på det danske marked. Din sammenligning kan du rent faktisk lave super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det giver en god fleksibilitet for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.