2. Mennesket opstår og skaber sin verden\nLivet på jorden har en flere milliarder år lang historie bag sig. Men først inden for de sidste 50.000 til 500.000 år opstår mennesket. Menneskets oprindelse ligger i forlængelse af den biologiske evolution - og dermed universets evolution - men mennesket udviser samtidigt en række helt nye træk, der gør det til noget unikt. Mennesket er natur, men også meget mere. Hvad er dette "mere"?\nJeg skitserede ovenfor dyrenes aktiviteter som en organisering eller kanalisering af den energi, de importerer fra omgivelserne. I modsætning til planter gennemfører dyr så omfattende og hurtige bevægelser, at vi tilskriver dem instinkter. Instinkter beskrev vi som aspekter af organismernes medfødte biologiske orden, der får dem til at handle på karakteristiske måder.\nSkellet mellem aktivitet og de former, som aktiviteten løber i, benytter vi også i dette kapitel. Vi skal se på, hvad der kendetegner menneskers former til forskel fra dyrenes. Vi skal se at ved overgangen fra dyr til menneske træder de medfødte eller biologiske dispositioner for adfærd langsomt i baggrunden og en anden type former træder i forgrunden: kulturelle former som vaner, begreber og værdier.\nDisse nye og frembrydende egenskaber ved mennesket kan ikke fæstes særligt præcist i evolutionens kronologi. Nogle ligger måske en million år tilbage, mens andre snarere er bare 500 år gamle. Om nogle af disse egenskaber kan der dårligt foreligge arkæologiske vidnesbyrd, f.eks. sprogets udvikling, og for andre har forskningen måttet nøjes med studier af det spæde barns udvikling, som menneskeartens udvikling i vid udstrækning antages at ligne (hvorfor jeg da også skal henvise til den af og til).\nInstinkttab og kultur\nEt første vigtigt kendetegn ved udviklingen fra abe til menneske er et vist tab af instinkter. Dyr véd instinktivt hvordan de skal finde føde, orientere sig, bevæge sig rundt, regulere deres kropstemperatur, pleje deres yngel, dø osv. Det véd mennesker kun i langt ringere grad.\nDengang vi var som dyr, var hele livet instinktstyret; men på menneskets nuværende udviklingsstade har vi relativt få instinkter. Heraf kan vi slutte at instinkterne er gledet i baggrunden, gradvist eller i spring. Menneskeartens adfærd er altså i de sidste titusinder eller hundredtusinder af år blevet stadigt mindre præget af biologisk givne former.\nDyrenes verden kan siges at være "lukket," pga. den omfattende instinktstyring: Et egern spiser nødder, og ikke fisk eller alger. Omvendt er menneskets verden "åben": vi kan spise nødder, fisk, alger; det er ikke givet på samme måde eller i samme omfang. Efter sutteimpulsen og moderens ammeinstinkt er der ikke megen positiv biologisk styring på vores spiseadfærd (hvilket ikke er det samme som at der ikke er negative signaler ved fejlernæring, nemlig smerte, som jeg vil komme ind på senere).\nDyrerigets verdenslukkethed erstattes af menneskenes verdensåbenhed. Dyr udlever i høj grad nedarvede adfærdsmønstre, mens menneskene er anderledes frit stillet. Denne verdensåbenhed er kilden til frihed, men også til angst og usikkerhed. Som barnet må spørge når amningen ophører: hvad skal jeg nu spise? Hvad skal vi gøre, hvordan skal vi leve vores liv, hvilke former skal vi kanalisere vores aktivitet med?\nSvaret får barnet via moderen og hendes kultur: "Her i vores stamme spiser vi majskager og drikker kun vand fra kilden derovre." Mennesker fødes ind i en kulturel sammenhæng med forældre og andre stammefæller, der har gjort ting på bestemte måder så længe de kan huske. Barnets aktiviteter formes da af de vante og traditionelle måder tingene gøres på: Fisken renses på denne måde, vildtet jages i særlige grupper, klæder væves sådan og sådan, guderne tilbedes således, kønslig omgang med slægtninge har vi disse regler for osv.\nAt blive menneske er i høj grad et spørgsmål om at tilegne sig de former, som kulturen tilbyder eller tvinger ned over barnet. Barnets åbne verden med den lave instinktstyring lukkes af kulturen. Kulturen leverer former til alle de aktiviteter, der er utilstrækkeligt specificeret i menneskets biologiske orden: barnet ved instinktivt hvordan man tygger og synker, og kroppen "ved" hvordan mad skal fordøjes, men hvad barnet konkret skal spise bestemmes i høj grad af kulturen. Sex der fører til forplantning har vi formentligt et komplet instinkt for, men hvem man skal pleje kønslig omgang med (søskende, forældre, kusiner, samme eller modsatte køn) og hvordan og hvor tit, således at familier og sociale fællesskaber opbygges og består - det er næppe indlejret biologisk i mennesket.\nKulturen, med dens ritualer, tabuer, normer, regler, omgangsformer, alle disse kanaliseringer af menneskelig aktivitet, eller former, forvandler menneskets verdensåbenhed til en verdenslukkethed. Menneskets instinkttab fører ikke til total åbenhed og usikkerhed, men hænger nøje sammen med den lukning af verden, som kulturen tilbyder og påtvinger og som både kan opleves som tryg og snærende.\nHvad der evolutionært er kommet først, instinkttabet eller kulturen, er nok et spørgsmål om hønen og ægget: instinkternes begyndende tilbagetrækning og kulturens fødsel er sandsynligvis gået hånd i hånd.\nLigesom instinkterne på ingen måde er totalt bortfaldet, er heller ikke kulturens lukning af menneskets verdensåbenhed total. Kulturens former sætter sig igennem med varierende styrke. Til eksempel er seksuelle tabuer generelt blandt de stærkeste former i de fleste kulturer, mens den måde hvorpå man sætter sig på en træstub næppe er særlig stramt styret nogen steder; det kan højst se lidt særpræget ud, og der gives rum for afvigelser.\nEn varierende "lukningsgrad" af menneskets handlemuligheder findes f.eks. i de forskellige aspekter af hilseritualer. Det opfattes blandt os som stærkt krænkende hvis en voksen ikke tager vores fremstrakte hånd, hvorfor denne form regulerer vores adfærd med stor konsekvens. Modsat er dén hånd- og armbevægelse man vinker farvel med ikke nær så veldefineret. Her har kulturen ikke nogen stærk styring, og det overlades i høj grad til den enkeltes lyst og fantasi.\nDen kulturelle verdenslukkethed er da altid relativ, og kulturer (og mennesker) forandrer og udvikler sig netop ved at der ændres på de former, der kanaliserer menneskers adfærd. En eller flere personer i stammen finder på at forarbejde kornet på en ny måde, hvorved den gamle form modificeres eller erstattes med en ny.\nSelv om jeg i denne ultrakorte fremstilling betoner den overordnede ide om instinkternes langsomme tilbagetrækning og kulturens "tagen over" er virkeligheden på ingen måde så simpel. Natur og kultur brydes i mennesket på uhyre komplekse måder, hvis fortolkning ikke lettes af at begge begreber har mange forskellige betydninger for forskellige mennesker. Er natur noget godt eller noget dårligt? Hvilke aspekter af det naturlige er gode? Har vi medfødte behov, eller bare forskellige ønsker? Hvad er naturligt? Hvilke tidligere fortrængte naturtræk og behov skal en kultur forsøge at give "naturligt" udtryk igen (f.eks. amning)? Er nogle kulturer bedre end andre? Udvikler kulturer sig? Er kulturel udvikling noget der foregår væk fra naturen, tilbage mod naturen, eller et helt andet sted hen?\nSelv om det er oplagt at anskue menneskets udvikling og historie fra de tidligste tider op til i dag ud fra forandringer i forholdet mellem medfødte og tillærte kanaliseringer af menneskers aktivitet, dvs. mellem natur og kultur, giver historien på ingen måde belæg for nogen ide om et simpelt, roligt og akkumulerende bortfald af instinkter, endsige en ligeså stabil fremtrængen af kulturelle, endsige kultiverende former.\nMen denne uklarhed bør ikke forhindre os i at hæfte os ved helt generelle aspekter af forholdet mellem dyr og menneske. Detaljerne omkring natur-kultur-spørgsmålet er så engagerende at vi let kan glemme det overordnede billede, eller kues bort fra at forsøge at tegne det, fordi det er et minefelt at bevæge sig ind i.\nVi kan måske lade billedet stå et øjeblik, ledsaget af følgende kommentar: I mennesket er natur og kultur tilsyneladende så tæt sammenvævede aspekter af livet, at naturen ikke kan holdes op som et uforanderligt referencepunkt, som kulturen kan orientere sig efter (bort fra, hen i mod, osv.). Mennesket udspringer af en evolutionær proces, og frem for at se evolution som noget udelukkende biologisk er det måske rimeligere at sige, at i mennesket transformeres den biologiske orden på måder vi ikke ser i dyreverdenen: kulturens former træder til og får kolossal betydning for mennesket, idet de overlejrer og modulerer den biologiske orden og de former, som mennesket har med sig fra længere tilbage i evolutionen.\nI takt med instinkttab og kulturdannelse foregår en anden proces i udviklingen af mennesket. Den foregår i menneskets sanser, nervesystem og hjerne, hvorfor vi her fortsætter sidste kapitels diskussion af dette emne.\nPopulærpsykologisk hedder det at sanserne knytter organismen nærmere til dens omgivelser. Uden sanser ville vi jo ikke være opmærksom på omverdenen. Denne opfattelse forudsætter, at organisme og omgivelser er to radikalt forskellige ting med en kløft imellem, som sanserne kan bygge bro over.\nAnlægger vi i stedet et mere moderne perspektiv, der siger at organismer er selvorganiserende systemer der er opstået ud af og til stadighed befinder sig indlejret i en baggrund af universel energi, vil der ikke være nogen kløft mellem væsensforskellige ting at bygge bro over ved hjælp af sanserne. Man kan da forstå det således, at udviklingen af sanser, nervesystem og hjerne til et integreret system, centralnervesystemet, er en forudsætning for dannelsen af en særlig verden, der er meget forskellig fra den, der foreligger fysisk og biologisk. Denne nye verden er menneskets bevidstheds- og oplevelsesverden, og den "spejler" eller "løber parallelt" med den i forvejen foreliggende, ydre verden.\nDen indre verden kan man opfatte som et slags indskudt led mellem mennesket og omverdenen. Dyr mangler dette indskudte led. De reagerer primært på det de sanser: en faretruende lyd høres, et potentielt bytte ses, et rovdyr lugtes. Det, der ikke ses, høres, lugtes eller på anden vis sanses (f.eks. som sult), reagerer dyret typisk ikke på (chimpansetrænere og hundeelskere vil dog kunne give mange undtagelser fra dette princip, og det skal tænkeligt modificeres noget for højerestående dyr). Hvad der ikke er tilstede for sanserne er ikke tilstede for dyret. Dyret er derfor tilstede i verden på en anden og mere direkte måde end mennesket, dvs. uden den indskudte indre verden.\nDet er karakteristisk for mennesket, at vi kan forholde os til ting, der ikke er til stede for sanserne. Vi kan danne symboler for ting, idet et symbol er noget der står for noget andet. I de konkrete tings fravær kan vi alligevel godt have med dem at gøre, idet vi kan håndtere symbolerne i tanken, i bevidstheden, i vores indre verden, og da handle derudfra. Symbolet "kaffe" findes i vores indre verden, og vi behøver ikke smage eller se eller lugte kaffe for at foretage os ting, der har med kaffe at gøre: Sætte vand over, undgå kaffe for helbredets skyld, diskutere kaffesorter, købe aktier i kaffefirmaer osv.\nDet er selvfølgelig ikke bare sanselige ting, som vi danner symboler over, som f.eks. fødevarer ("kaffe"), genstande ("pind"), lugte ("rådden") og lyde ("hvislen"). Også ikke-sanselige, flygtige eller på anden vis sammensatte fænomener kan repræsenteres ved symboler: "forventning," "gentagelse," "samvær" er symboler der betegner følelser eller fænomener og som peger på et indhold og giver associationer. Alle ord kan generelt regnes for symboler: "på" står generelt for en relation mellem to emner, "men" antyder et modsætningsforhold, og så videre, hele ordbogen igennem. Ord er symboler, for de står for noget andet (hesten ovre i stalden) end de er (nogle streger eller lyde der danner "Lotte").\nSymboler kan også være ikke-sproglige, f.eks. en buket blomster på ens skrivebord, der typisk står for noget andet end blomsterne selv, f.eks. "Tillykke," "Undskyld" eller "Fat mod." Hvornår symboler glider over i tegn, der mere direkte peger på det de står for, f.eks. en bananlignende tegning af en banan, er et emne for semiotik og andre humanistiske videnskaber, og vi skal ikke komme nærmere ind på det her.\nTænkning er i høj grad et spørgsmål om at håndtere sådanne symboler: "Nå, jeg skulle brygge noget 'kaffe', hælde den på 'termokande', tage den med over i 'parken', dele den med fødselarens andre 'gæster'; hm, jeg gider ikke ha' med til dem alle, hvordan skal jeg 'undgå' at de drikker 'min' kop, jeg lader den sgu 'ligge i tasken' til efter maden og ta'r selv først, men bliver Hans så 'sur' over min 'egoisme', nå, han drikker måske te i dag, og hvis han ikke gør..." og så fremdeles.\nSådanne tankerækker eller ræsonnementer jonglerer rundt med en masse symboler på ting, der ikke er tilstede som man står dér i køkkenet før skovturen, men som man forestiller sig eller erindrer eller prøver at skubbe til side. Alle ordene i eksemplet, ikke kun dem i gåseøjne, er selvfølgelig symboler. Måske tænker man ikke helt i disse ord; og sandsynligvis blander en mængde følelser og billeder og ikke-sproglige anelser sig i en sådan tankestrøm og præger dens retning og forløb.\nDenne strømmen af symboler og andet gennem hovedet er på ingen måde en præcis eller computer-lignende behandling af små, veldefinerede betydningsenheder. Det er en umådelig kompleks proces, som blander sig med meget andet der foregår i centralnervesystemet (stemninger, pludselige emotioner) og i kroppen (immunsystemets tilstand, fysisk træthedstilstand), der altsammen selvfølgelig påvirkes af omgivelserne - en lugt, døgnrytmer under rejser, en vred kollega på kontoret. Selv om jeg for nemheds skyld taler om symboler og tænkning bør man ikke forestille sig en specielt begrænset proces, der f.eks. er fundamentalt adskilt fra andre mentale eller kropslige processer.\nSymboler er selvfølgelig former. Snævert udtrykt er de former, der kanaliserer den elektriske, kemiske og anden aktivitet der løber gennem vores centralnervesystem. Et symbol som "Baskervilles hund" kanaliserer neural, hormonal og anden kropslig energi eller aktivitet på en sådan måde, at et gys fra barndommen farer gennem os. Opstår symbolet "min chef" i hovedet på mig, når jeg møder en kvinde på gaden, strukturerer det min mimik og konversation på en noget anden måde end symbolet "min nabo."\nSymboler kanaliserer menneskelig aktivitet, og de lægger sig dermed til de biologiske og andre formers indflydelser på menneskers liv. Dyrs adfærd formes fysisk (en fugls flugt i orkan) og biologisk (yngelplejeinstinktet). Menneskers adfærd bør rettelig ikke kaldes adfærd, men handlinger, da menneskers aktivitet formes af mere end det fysiske og biologiske: nemlig af symboler.\nEn skygge der bevæger sig på en mørk villavej er ikke nødvendigvis bare en skygge; den kan stå for noget: en forbryder, den hund man leder efter, naboens knægt der prøver at forskrække én. Alt efter hvilket symbol der optræder i forbindelse med skyggen vil den kanaliserede menneskelige aktivitet blive vidt forskellig, hormonalt, neuralt, sprogligt, på alle måder.\nDet at forbinde skyggen på villavejen med et symbol kaldes fortolkning: hvad står skyggen for, hvad indebærer den, hvordan skal jeg forholde mig til den? Fortolkning er således den proces, hvorunder symboler dannes og indgår i den kontekst af former, der kanaliserer et menneskes aktivitet.\nDet at danne symboler og lade dem indgå i det repertoire af former, der organiserer menneskers liv, har menneskeheden været engageret i gennem mange årtusinder. I mikroskala ser vi processen i det spæde barns udvikling til voksen.\nSpædbarnet har kun en meget begrænset symbolverden. Det reagerer kun på ting der er tilstede for sanserne: et smil giver et smil igen, en rød klods følges med øjnene til den forsvinder, en pind i hånden gribes om refleksmæssigt. Det, der ikke kan ses eller høres, eksisterer ikke for barnet. Heraf den etåriges fryd ved at smide skeen ned fra barnestolen og få far til at samle op: minsandten, den eksisterer stadigvæk, selv om den var ude af syne lige før! Heraf også fornøjelsen ved borte-borte-tit-tit-legen: Det store fjæs der forsvinder opstår på forunderlig vis igen, ud af intetheden!\nOg heraf sandsynligvis også spædbarnets skrig, når det lægges ind for at sove alene i sit værelse. Barnet kan ikke se eller høre forældrene, de er ikke til stede for dets sanser og eksisterer derfor ikke længere. Da barnet bogstaveligt talt ikke har begreb skabt om at mor og far stadig er til, skriger det, utvivlsomt i angst for sit liv. Barnet har ikke noget symbol for mor eller far, har ikke nogen forestilling om dem, og har ikke nogen indre symbolverden hvor den tanke kunne rummes at de jo kommer igen i morgen tidlig eller ved spisetid.\nFørst meget senere, mod slutningen af det første leveår, opøver barnet gennem leg med klodser og deres forsvinden dén objektkonstans der gør at ting vides at eksistere, selv om de ikke er til stede for sanserne. Grunden til at barnet nu ved det, er at symboler eller begreber begynder at dannes i spædbarnets hjerne. En indre verden er ved at opstå, hvor barnet ikke længere morer sig over at onkel går om bag en stol og kommer igen. Barnet har nu et symbol på onkel og kan håndtere ham i hovedet, i bevidstheden: "Nå, ja, jeg kan ikke se ham, men jeg véd at jeg har en "onkel" og han er bag stolen; nu er han jo kommet igen syv gange."\nBarnets første levemåneder, hvor der ikke synes at foregå meget på den ydre front, tilbringes bl.a. med således at skabe orden i barnets oplevelsesverden. Der dannes langsomt former og kanaliseringer af den betydelige, lavstrukturerede aktivitet i barnets nervesystem. Barnet begynder at fortolke, tænke, forstå: "Den skygge dér bevæger sig, den lyse sky dér er vist et ansigt, dér kommer noget jeg kan sutte på, dét dér er et bryst og dét dér ligner en tør finger."\nLigesom tilblivelse i universet består i en formen af ellers formløs energi, er skabelse og udvikling i barnet i høj grad et spørgsmål om dannelsen af former, der kanaliserer energi dér hvor ingen former eksisterede før, eller evt. kun former fra tidligere evolutionære faser (reflekser, instinkter). Herved opstår stabile former, f.eks. den voksnes umiddelbare oplevelse af at den stol, der først er helt lille derovre i hjørnet og nu pludselig er meget stor lige her ved siden af mig  at det faktisk er den samme stol, selv om synsindtrykket er blevet voldsomt anderledes.\nAt verdens ting og fænomener således har den konstans, vi kender som voksne, er ikke en viden vi er født med; det er noget vi lærer. Barnet må formodes at blive født med en lavt organiseret oplevelsesverden - synsindtrykket en diffus tåge, måske som et lysbillede maksimalt ude af fokus, hvor kun lige grænser og omrids skelnes; lydene en kakofoni, måske som tale og musik kørt baglæns på et lydbånd; følesansen begrænset til munden og resten en forvirring af uidentificérbare tryk og fornemmelser, måske som at blive kørt langsomt rundt i en tørretumbler blandt dyner og tøj.\nDenne formløshed og forvirring, der næppe er statisk, men en stadig proces, en strømmen af indtryk og nerveenergi og spontan aktivitet, som den spædes bestandige arm- og benbevægelser meget godt antyder - dén overlejres langsomt af former og forskelle, der differentierer og inddeler og præciserer, i kroppen, i hjernen, i oplevelsen, i bevidstheden. I denne udkrystalliseringsproces, hvor barnets formsvage verden langsomt antager kontur og skarphed, er symboldannelsen en uhyre vigtig del, specielt fra midt i det første leveår og frem.\nI denne fase oplever barnet at alting får symboler, ord og begreber klistret på sig. En af de stærkeste og oftest citerede oplevelser af denne symboldannelse kan læses i den blinde og døve Helen Kellers erindringer. På grund af hendes handicap er hun så gammel som seks år før hun får et sprog (det var i 1887). Hun følges her med sin nye lærerinde, Anne Sullivan:\nVi gik ned ad stien til brøndhuset, tiltrukket af duften af kaprifolien, som dækkede det. Der var en der stod og pumpede vand, og min lærerinde stak min hånd ind under strålen. Mens den kølige strøm fossede ned over den ene hånd, stavede hun ordet vand i den anden, først langsomt, så hurtigt. Jeg stod helt stille med hele min opmærksomhed fæstet på hendes fingres bevægelser. Pludselig fik jeg i min tågede bevidsthed fornemmelsen af at noget glemt vendte tilbage, og på en eller anden måde åbenbaredes sprogets mysterier for mig. Med ét vidste jeg, at "v-a-n-d" betød dette vidunderlige noget, som strømmede ned over min hånd. Dette levende ord vækkede min sjæl, gav den lys, håb, glæde, befriede den! ...\nJeg forlod brøndhuset ivrig efter at lære. Alting havde en benævnelse, og hvert navn skabte en ny tanke. Da vi vendte tilbage til huset, var det som om hver ting, jeg rørte ved, skælvede af liv...\nJeg erindrer mange oplevelse fra den sommer i 1887, hvor min sjæl pludselig blev vækket. Jeg bestilte ikke andet end at gå på opdagelse med mine hænder og lære benævnelsen for hver ting jeg rørte, og jo flere ting jeg kom i berøring med og lærte navnet på og brugen af, des mere glædelig og fortrolig blev min fornemmelse af slægtskab med resten af verden.\nFør denne oplevelse kunne sansningen af vand være alt muligt for Helen Keller. Hun har ikke noget symbol at stabilisere og afgrænse oplevelsen med, ingen form der udskiller den oplevelse fra så mange andre og gør den unik og konkret. Da symbolet går op for hende, leverer den en slags lukning af mulighederne, en præcisering og kanalisering af mental og kropslig aktivitet, der er af præcis samme art som den verdenslukning, vi omtalte i forrige afsnit og som vi kaldte kulturel.\nDet er altså den samme proces vi har beskrevet, blot udtrykt i forskellige discipliners jargon: antropologisk i forrige afsnit ("kultur"), psykologisk i dette ("symboler"). De mange navne, antropologer og sociologer anvender for de former, der kanaliserer menneskelig aktivitet, f.eks. ritualer, normer og tabuer, findes jo ikke frit svævende i luften mellem folk, men inden i deres hoveder. Her lagres og behandles de som symboler, billeder, mønstre og stabile tilstande af neural og anden kropslig aktivitet, der giver sig udslag i bestemte former for handling i bestemte situationer. "Ofring til Solguden" er lige så meget et symbol, der dannes i barnets hjerne og som ordner og stabiliserer hans oplevelse af sin omverden, som det er et ritual der styrer samvær mellem mennesker.\nKulturens former er symboler (evt. mindre veldefinerede mønstre af kropslig aktivitet, som f.eks. mimik under gråd og sorg, som de færreste er bevidste om, men som alligevel er kulturelt præget). Tilsvarende er symboler i vid udstrækning kulturbårne: ord som vand, og sprog generelt, er kulturudtryk, ligesom også fortolkningen af skygger på en mørk vej: er det en voldtægtsforbryder eller en afdød slægtnings ånd, der hjemsøger én?\nAt kulturen træder til og lukker en verden, som menneskets instinkttab har åbnet, er altså det samme som den fokusering og kanalisering af mental og kropslig aktivitet, som brugen af symboler muliggør. Har man f.eks. intet sprog, ligger verden åben for en, rent verbalt, enhver lyd er tilladt, ethvert grynt kan have tusinde betydninger. Hvordan skal man forme sine læber, hvor skal tungen ligge osv., kan vi spørge pseudo-mytologisk som før. Det omfattende sæt af symboler, som et sprog er, træder til, hjulpet af forældre og andre sprogbrugere nær barnet, og byder: tal sådan her, brug disse ord, intonér på denne måde, form læberne således osv.\nVerden lukkes altså med kultur og symboler (hvilket er tæt på at være det samme). Begge giver form og retning til en ellers formsvag menneskelig aktivitet, indre- såvel som ydre-kropslig. En indre verden opbygges, hvis medium er symboler og hvis kontekst er kultur. At denne lukning af verden med symboler kan opleves så åbnende og befriende som Helen Keller angiver i citatet, er ikke noget paradoks, men en central dobbelthed i forholdet mellem flux og former i menneskers tilværelse, som vi skal vende tilbage til senere.\nRefleksion, frihed, kreativitet\nMed symboler og sprog får vi som nævnt muligheden for at forestille os alternativer til det sansemæssigt givne. Vi ser kaffe foran os, men véd af erfaring at også te eksisterer, og beder derfor om det.\nAt genkalde sig ting, der ikke er tilstede for sanserne, eller på anden måde at bringe dem frem i bevidstheden og forestille sig dem ved hjælp af symboler, er kernen i overvejelse og refleksion. Som mennesker er vi ikke nødt til at reagere direkte på de input, omgivelserne præsenterer for os gennem sanserne. Vi har en indskudt verden af symboler; vi kan forestille os alternativer til det sansemæssigt givne og sammenligne det givne og det forestillede. Vi kan overveje alternativer, vi kan reflektere over det sansede og oplevede, og vi kan veje og vurdere og evaluere.\nVores liv er ikke kun i "ydre," fysiske og biologiske formers vold, men kanaliseres også af en indre verden af symbolske former, der er langt mere mangfoldig og subtil end de ret træge former, der findes udenfor.\nDet at vi kan overveje alternativer til det givne er forudsætningen for frihed. Dyrene må reagere som de gør, og deres adfærd er formet af deres biologiske orden under indtryk fra omgivelsernes stimuli. Men menneskene er frie, for de kan overveje alternativer til de fysisk og biologisk givne former og kan vælge at lade andre former end de givne kanalisere deres aktivitet.\nFriheden er selvfølgelig ikke total eller absolut, den begrænses og omhegnes på mange måder. Den verdensåbenhed, som instinkttabet medførte, lukkes igen af kulturen, og hermed kunne det se ud som om friheden begrænses af kulturen. Det er da også et stort tema i megen tale og filosoferen om frihed: lysten til at kaste kulturens og traditionen bånd af sig, ride ud over stepperne og være "fri."\nMen forstår vi frihed som evnen til at overveje, vælge mellem og handle ud fra symbolbårne alternativer til det sansemæssigt givne, er det det samme som at sige at frihed udspringer af kultur, da symboler jo er kultur. Frihed kan da aldrig bestå i en afstandtagen fra kultur, for uden kultur er frihed ikke mulig. At kunne vælge frit mellem alternativer og handle ud fra dette valg er netop en uhyre kulturel proces, der forudsætter evnen til at fortolke og skelne mellem symboler og kulturelle former, planlægge og udføre handlinger (dvs. symbolstyret adfærd) i en kontekst af former der nødvendigvis er kulturel.\nDen frihedselskende danske student der vil langt væk fra alt det borgerlige pis og realisere sin frihed i bjergene må se på et (kulturelt) kort for at vælge hvilke bjerge han vil til, han må beslutte sig for et (kulturelt) transportmiddel for at komme dertil, og når han er der vil han opdage at livet i ødemarken kanaliseres helt uvilkårligt af mængder af former han har lært i sin kultur og uden hvilke han ikke var menneske: hvordan man binder sit snørebånd, holder på en kniv, renser en fisk, spiser en frugt, foretager personlig hygiejne, vælger en sovestilling osv. Alle disse former der kanaliserer hans aktivitet har deres helt klare basis i den kultur, som ynglingen slæber med sig hjemmefra og næppe ønsker at gøre totalt op med, uagtet hvor borgerligt det er at binde sine snørebånd og tage bukserne på med gylpen foran (for at nævne et par nylige udtryk for unges frihedstrang).\nTrangen til at kaste traditioner og normer overbords er forståelig og vigtig, blot den ikke misforstås derhen at alle kulturelle former er af det onde. Denne erkendelse kan synes elementær nok, specielt når vi sidder med en bog mellem hænderne og tænker menneskesyn og kultur og frihedsbegreber. Men det er på ingen måde en selvfølge for de mange mennesker, der plages af for snærende bånd og i deres frihedstrang ikke er i stand til at se frihedens forankring i kulturelle former, f.eks. sociale bånd og forpligtelser. Og det skyldes nok at vort moderne vestlige samfund efterhånden har inkorporeret et meget rebelsk og samtidig mekanistisk frihedsideal, der i reaktion mod tidligere tiders sociale undertrykkelse har underbetonet bånd og forpligtelser. Hvordan friheden kan fortolkes ud fra vore begreber om flux og form vender vi tilbage til.\nLægger vi en evolutionær betragtning på friheden kan vi se menneskers frihed som en mere subtil udgave af de typer "frihed," der findes tidligere i evolutionen. Dyr har også noget der kan minde om frihed, idet deres instinktstyring jo ikke er komplet: enhver redebygningssituation er forskellig og kan således ikke fastlægges 100% af fuglens biologiske orden, hvorfor den må improvisere og være "kreativ" inden for instinktets rammer og afgøre om denne eller hin snor skal med og hvor den skal placeres. En sådan grad af "frihed" så vi ikke hos planterne, men går vi langt ned i knæ kan vi også der får øje på et endnu tidligere forstadium til frihed, idet planten dog kan orientere sig mod lys eller skygge, hvad det "døde stof" dog ikke kan  selv om dét dog selvorganiserer og altså ikke bare ligger dødt som en sten på jorden.\nMed andre ord, den frihed som mennesker kan udøve udspringer i en vis forstand af tendenser, vi ser forskellige steder i universets evolution. Vi kan måske kalde det for en gradvis åbning af mulighederne, der hos menneskene får den ekstra tand til, som dannelsen af den symbolbårne og kulturelle indre verden repræsenterer. I denne verden kan vi på ingen tid danne os tusinder af muligheder, gennemspille dem i tanken uden forbrug af særlige ressourcer, vægte og veje og kombinere dem på kryds og tværs og til sidst vælge et bestemt alternativ, der således kan være langt mere forskelligt fra nogen tidligere form end én spurverede er fra den anden.\nAt jeg her fremstiller menneskets frihed og det at træffe frie valg som en temmelig rationel affære der foregår i hovedet og symbolverdenen, er en forenkling der overser følelsernes, fornemmelsernes og resten af kroppens medvirken. At "vælge" mellem to kørebaner i tæt trafik er ganske vist noget der er forbeholdt mennesket, da kun mennesker kan køre bil og forstå færdselslovens symbolske univers, men det er ikke et udelukkende rationelt valg - hvis ens opmærksomhed da overhovedet er involveret: man kan jo godt sidde og føre en alvorlig samtale samtidigt. Masser af dagligdagens komplekse "valg" beror på hvad den amerikanske filosof Hubert Dreyfus kalder "intuitiv ekspertise," dvs. en erfaringsbaseret viden der ligger dybt i kroppen og ikke primært involverer symboler eller bevidste valg.\nOm denne ikke-symbolske viden gælder det dog enten, at vi havde ikke tilegnet os den, hvis vi ikke magtede at håndtere symboler temmelig rationelt - som når kørelæreren fortæller os principperne for kørebaneskift og vi koncentreret indterper dem og på den måde opbygger intuitiv ekspertise - eller at det er en beslutningsproces der trækker på en type viden som også dyr besidder og derfor ikke er specielt kendetegnende for mennesker, som f.eks. de "valg" om hvor næsen skal placeres under en kegle for at få den til at balancere, som både en sæl og en jonglør træffer.\nMed andre ord: Hele kroppen er altid, i højere eller mindre grad, involveret i enhver udøvelse af menneskets frihed, altså i ethvert "frit valg." Men det særligt interessante ved mennesker er at vi har et ekstra niveau af symbolhåndtering og dermed muligheden for overvejelse af alternativer i bevidstheden.\nNår vi har sagt frihed, dvs. evnen til at lade andre former end de umiddelbart givne kanalisere vores aktivitet, har vi også sagt kreativitet. Det at skabe nye former til menneskelig aktivitet er at være kreativ, ikke bare i modellérvoks-betydningen, men som evnen til at skabe nyt overhovedet, i alle dele af tilværelsen: i hverdagen og i kunst, teknologi og videnskab, åndeligt såvel som kropsligt, individuelt såvel som samfundsmæssigt. Det at skabe vil vi forstå som det at ændre en bestående form eller danne en ny, hvordan man nu bedst udtrykker det i sammenhængen.\nEn opfinder som Karl Krøyer var kreativ, ikke fordi han opfandt nye materielle genstande, men fordi han f.eks. med sine Krøyer-kugler danner nye former der kanaliserer aktivitet og energi: nye måder at hæve skibe på og nye produtionsgange i den del af plastindustrien der laver kuglerne. En digter som Walt Whitman var kreativ fordi han, uhørt i sin samtid, formede sproget i frie, urimede vers og beskrev mænds kropslige sensualitet på måder, der forargede og inspirerede datidens læsere på nye måder. Den kontorassistent, der finder ud af at placere faxmaskinen hvor alle bedre kan komme til den, er kreativ, fordi kollegernes aktivitetsmønstre ændres en lille smule til det bedre.\nBemærk vendingen: "... til det bedre." Man vil jo ikke kalde en kollega kreativ hvis han flytter faxmaskinen så den står upraktisk, dvs. dårligt. Kreativitet forstås med andre ord normalt som det at ændre former så de bliver bedre, vurderet efter en eller anden målestok - praktisk, æstetisk, moralsk e.l.\nKreativitet er således ikke den eneste følge af menneskets frihed. Friheden sætter mennesker i stand til ikke blot at skabe nye og bedre former, men også til at skabe dårlige former, eller tilsidesætte eller ødelægge gode. Nye former er naturligvis ikke ubetinget bedre end de gamle, uanset hvad man forstår ved "bedre."\nDanner man en form som man selv eller andre på et senere tidspunkt vurderer som dårlig, da vil man sige at man har begået en fejl, gjort noget dumt e.l. Kontorassistenten bliver senere klar over at faxmaskinen står dårligt, erkender det var en fejl og flytter den måske tilbage.\nMed andre ord: Med menneskets frihed følger muligheden for at man begår fejl, dvs. at man kan komme til at danne former for sin aktivitet der ikke er gode, uanset hvad man forstår ved "god." Under forrige kapitels omtale af planters orienteringer mod livskontinuitet og dyrs forsøg på adfærdsoptimering fandt vi tidligere udgaver af muligheden for at "begå fejl": orkideen der rækker rødderne ud over kanten og falder på stengrund, odderen der er uopmærksom og får drivtømmer i nakken osv. Først på menneskets niveau kan vi imidlertid bruge dette udtryk med rette: At begå fejl er at forudsætte der var en rigtig måde man kunne og burde have handlet på, og at man har en stor del af ansvaret for det - altsammen udtryk der hører menneskeverdenen til.\nAt vi kan begå fejl er indlysende, og det er måske også selvfølgeligt at denne mulighed hænger tæt sammen med menneskets frihed, dvs. dets evne til at vælge mellem aktivitetsformer og danne nye. Jeg nævner det alligevel for at demonstrere den basis i evolutionen og dermed i universets formende kanaliseringer af flux, som evnen til at begå fejl har.\nFormer dannes og forgår bestandigt i virkelighedens flux, og hvor ordnende tendenser virker, som f.eks. i selvorganiserende systemer eller blandt planter, dyr eller mennesker, vil der altid være tilfælde hvor det fremherskende evolutionære princip "modsiges," dvs. hvor virkeligheden går i modsat retning af tendensen: stof opløses, et selvorganiserende systems orden bryder sammen, en plantes orientering mod livskontinuitet sætter sig ikke igennem og den visner, et dyr formår ikke at optimere sin adfærd og skades eller dør, og et bestemt menneske vil udøve sin frihed og skabe et godt liv, men magter det ikke og begår fejl undervejs. Dette bliver i et senere kapitel vigtig for vor forståelse af det gode og det onde.\nBliver man budt te eller kaffe, kan valget mellem dem ikke siges at være frit, hvis man ikke vejledes af noget der siger: den ene drik er bedre end den anden. Det frie valg forudsætter mere end blot symboler som "te" og "kaffe" og den overvejelse og sammenligning i bevidstheden, som disse symboler muliggør; det forudsætter også vi er i stand til at sætte en finger på vægtskålen.\nDet, der hjælper os i det frie valg mellem alternativerne, kalder vi værdier. Har jeg den værdi at te er bedre end kaffe, vil den sætte mig i stand til at udøve min frihed og vælge: "Te, tak."\nVærdier er forestillinger om hvad der er godt. Hvis tedrikning er en værdi for mig betyder det, at jeg synes - eller på anden måde forestiller mig - at te er godt, i hvert fald for mig, lige her og nu. Ligger der ikke sådanne overvejelser bag et valg mellem alternativer, ville vi ikke sige det var truffet frit, men instinktivt, pr. refleks, eller blindt, tilfældigt. En værdi udtrykker altid en eller anden grad af overvejelse over godt og dårligt. Den antyder altid en forkærlighed for noget, en foretrukken retning som menneskelig aktivitet bør løbe i.\nHeraf ses at værdier naturligvis er former, der kanaliserer menneskelig aktivitet. En værdi som "Vi skal værne om miljøet" kan være en vision og retningsgiver for f.eks. beslutninger og produktionsrutiner på en papirfabrik. "Det er vigtigt at tale pænt til sine underordnede" er en værdi man kan finde hos ledere, og den vil kanalisere en leders opførsel og tiltaleform. "Man skal ikke mase sig ind foran andre i bussen" er en endnu mere konkret værdi, som f.eks. en mor kan ønske ville kanalisere hendes søns aktivitet ved stoppestedet.\nMed disse tre eksempler på værdier har vi nærmet os de ganske almindelige normer og omgangsformer, som organiserer menneskers samvær og dermed udgør en kultur. Enhver sådan norm, regel, lov eller anden form indeholder et værdimæssigt aspekt. Det er som om formen siger: "Det er godt at gøre som jeg byder."\nVærdier er ikke en særlig kategori former, der er radikalt forskellig fra andre typer former, f.eks. de "værdifri." Alle former indeholder et værdimæssigt aspekt. Selve det at kanalisere menneskelig aktivitet på en bestemt måde udtrykker en værdi: "Det er godt at lade sig kanalisere sådan her, bliv ved med det."\nDet er ikke altid lige nemt at sætte fingeren på en forms værdimæssige indhold, for det kan være skjult, ubevidst, uerkendt af den person hvis aktivitet den kanaliserer, det kan være ubestemt eller fortolkes radikalt forskelligt af forskellige iagttagere osv.\nEksempler: En seddel til den travle mand med beskeden "Husk din mors fødselsdag i morgen" indeholder den værdi, at det er vigtigt at huske ens mors fødselsdag og man bør udføre de fornødne handlinger i den anledning: ringe, skrive, tage hen med en gave osv. Havde der bare stået det konstaterende udsagn "Din mor har fødselsdag i morgen" ville det også have udløst aktivitet der var præget af værdier: F.eks. de samme handlinger som før, eller en forventingsfuld stemning i læseren ved tanken om tidligere fødselsdagsfester osv. "Fødselsdag" er en endnu kortere besked, der kan have de samme værdimæssige og aktivitetskanaliserende konsekvenser eller andre, f.eks. et opslag i kalenderen for at se hvis fødselsdag det er, hvilket udtrykker værdien: "Det er godt at slå op i sin kalender og checke," eller blot: "Den besked er meningsløs, videre," hvilket udtrykker værdien "Meningsløse beskeder er det okay at ignorere."\nVi ser at enhver form der kanaliserer menneskelig aktivitet har et værdiaspekt, også selv om den ikke formuleres på en måde der gør den tydeligt værdiorienteret. Menneskers former udtrykker værdier mere eller mindre klart - om ikke andet så fordi de indgår, om end aldrig så flygtigt, i den netværksproces af symboler, der kører rundt i hjernen og kroppen og som former vores tanker og handlinger.\nDette gælder også selv om formernes "faktuelle" indhold måske kunne hævdes at være uden værdiladning: "Det er jo din mors fødselsdag i morgen, uanset om du bryder dig om det eller ej." Men det at sætningen siges og kendsgerningen slås fast er jo en kulturel handling, der foregår i en afsenders og en modtagers symbolverdener, hvor den uundgåeligt vekselvirker med talrige andre former, f.eks. viden ("jeg glemte hendes fødselsdag sidste år"), anelser ("mon ikke min bror vil være med på en gave"), følelser (glæde), stemninger (depression), kropslige reaktionsmønstre (hjertebanken) osv.\nBlot det at henlede en andens opmærksomhed på en ting, som f.eks. at skrive "Fødselsdag" er at skabe en form med værdimæssige aspekter. De implicerede værdier kan være svage og umærkelige eller store og tydelige: Manden siger til konen "Tak, skat, det havde jeg nær glemt," "Du troede nok jeg ville glemme min egen mors fødselsdag" eller "Dig og dine uforståelige beskeder." Sådanne reaktioner er alle særligt kanaliserede aktiviteter der rummer værdier, forestillinger om hvad der er godt og dårligt at gøre mellem mand og kone og søn og mor.\nAl handling og tankeaktivitet rummer således et værdiaspekt, noget der drejer formen i bestemt retning og medvirker til gennemførelse af valg og beslutninger og derved implicerer at det er bedre at gøre dette end hint. Der er ingen af menneskets former der er rent faktuelle og som intet værdimæssigt implicerer. Værdier er en uomgængelig del af alt menneskeligt - handling, samfund, bevidsthed, videnskab. Intet område af humansfæren kan holdes ganske værdifrit. Værdispørgsmålet presser sig på overalt: Hvad er godt og hvad er dårligt?\nLad os nu anskue værdiproblematikken fra den anden side: ikke ud fra formernes verden, men fra fluxen. Vi tilskrev universets flux et skabende potentiale, nu da vi efter 15 milliarder år har set at et stedvist uhyre velordnet univers faktisk er blevet dannet. Vi fandt potentialet udtrykt i energiens stofskabelse, selvorganiserende systemers dannelse og vedligeholdelse af orden, planternes orienteringer mod overlevelse og forplantning og videreførelse af den biologiske orden, samt i dyrenes forsøg på at optimere deres adfærd ud fra deres komplekse biologiske adfærdsstyringer instinkterne, og guidet negativt af smerten.\nMenneskene repræsenterer en ny fase, hvor fluxens skabende potentiale og tendenser til orden får et nyt udtryk. Idet instinkterne trækker sig tilbage, opstår menneskets indre verden, hvor symbolske og kulturelle former begynder at kanalisere menneskers aktivitet. Ligesom alle systemer og organismer og individer før mennesket har kanaliseret universets flux på hver deres måder og skabt deres karakteristiske orden, således udtrykker fluxen sig nu gennem hvert eneste menneske på den for mennesker særegne måde.\nHvad skal vi kalde denne måde? "Handlinger rettet mod værdier" synes en rimelig formulering. Ser vi på dette kapitels ræsonnement har vi bevæget os fra instinkttab og verdensåbenhed til kultur og verdenslukkethed, vi har påvist symbolernes rolle i tænkningen, vist at de muliggør overvejelse over alternativer, hvilket er en forudsætning for frihed, som igen kun kan udøves hvis der er noget der guider vore valg, dvs. værdier, forestillinger om hvad der er godt. Da vi i denne bog netop skal interessere os for det gode liv, er "Handlinger rettet mod værdier" en hensigtsmæssig formulering af den særlige drejning, som universets energi og flux modtager i menneskeverdenen. (Hermed håber jeg at have antydet at andre formuleringer af det centrale i menneskelivet selvfølgelig er mulige og kan være fornuftige i andre sammenhænge).\nLad os føje denne formulering til de fire øvrige:\nSom for de tidligere niveauer gælder det også her, at det er det evolutionært nye, som dette princip peger på. Planter, dyr og mennesker rummer masser af former fra tidligere evolutionære faser. Ligesom ikke alle dyrets aktiviteter er instinktstyrede (for eksempel de kemiske reaktioner involveret i stofskiftet), er heller ikke alle menneskets aktiviteter værdi-rettede, f.eks. den nyfødtes sutterefleks. Vi vil ikke sige at sutterefleksen udløser handling rettet mod en værdi, uagtet den er essentiel for overlevelsen. Det at sutte er ikke baseret på en forestilling om det gode, på frie valg mellem overvejede alternativer, på symboler eller kultur. Barnet sutter bare, uden endnu at være trådt ret langt ind i den særligt menneskelige symbol- og kulturverden.\nVærdiernes opdukken på evolutionens scene følger i en vis forstand af instinkttabet. Ikke direkte, sådan at når et instinkt trækker sig tilbage, f.eks. instinktet for bestemte måder at søge føde på, så springer en værdi op i stedet og siger "Søg sådan her." I takt med at fødesøgningsinstinktet bliver svagere afprøver mennesker nye måder at søge føde på, eller omvendt - som hønen og ægget. Med den kulturbaserede symboldannelse opstår bevidstheden om alternativer til det biologisk givne.\nIdet alternative fødesøgningsformer afprøves modtages feedback fra sanserne og kroppen: smerten. Varer det for længe før vildtet kommer forbi ens nye type skjulested i trætoppene, begynder maven at knurre. Denne smerte er et signal om at den nye fødesøgningsform ikke var specielt god, hvorved en værdi måske opstår: "Det er en dårlig ide at lægge sig på lur i trætoppene."\nTilsvarende vil mæthedsfornemmelser og anden velbehag signalere til bevidstheden om at et eller andet gik godt: "Måske var det den nye fødesøgningsform der var god; den prøver vi igen i morgen." Hermed etableres måske en vane eller en norm for at søge føde ved at lægge sig på lur i trætoppen. Normer som denne udgør kultur, og den kan formuleres som en værdi: "Det er godt at lægge sig på lur i trætoppene" (uagtet kulturen der opfandt den måske ikke har et særligt veludviklet sprog endnu).\nMed andre ord: værdier opstår i verdensåbenheden og lukker den i og med at kultur skabes. Man kan også sige at kultur består af sådanne værdier, uanset hvor implicitte de synes at være. Vi så jo ovenfor at enhver form der kanaliserer menneskelig aktivitet også har et værdiaspekt. Kultur, symboler, værdier - alle er de betegnelser for menneskers særlige former, betegnelser der bl.a. benyttes i forskellige humanistiske discipliner: hhv. antropologi, psykologi og etik.\nMan kan forstå kulturen er et slags aktivt lager af værdier som tidligere generationer har levet efter og som har aflejret sig som normer, der kanaliserer nye generationers aktivitet. At en værdi således er blevet en del af en kultur betyder ikke nødvendigvis, at den er bedre end så mange andre former. Den kan være blevet knæsat som norm fordi en tyrannisk høvding har insisteret på det, eller den kan være gledet ind, uden at nogen i stammen har bemærket det, endsige bevidst ønsket det.\nDette fører os tilbage til det at begå fejl. Både dyr og mennesker kan begå fejl i udførelsen af en bestemt aktivitet (og f.eks. falde ned fra et træ), men vi mennesker kan begå fejl i en videre forstand, der har med kultur og værdier at gøre. Jægerne kan f.eks. have accepteret en dårlig fødesøgningsstrategi, eller de kan bruge den i skovområder hvor den ikke er velegnet. At jægerne dræbte masser af vildt de ti første gange de brugte strategien kan skyldes, at der var en dyreflok på træk gennem skoven, og når den er forsvundet giver det intet bytte at ligge på lur i et træ.\nDette rejser spørgsmålet om hvad en god værdi er. Det er nemt at se i eksemplet, for her drejer det sig om overlevelse, men andre kulturelle former kan være langt vanskeligere at forholde sig til. Evnen til at forholde sig til kulturens former, reflektere over dem, vurdere og veje dem i forhold til hinanden, må vi antage opstår sent i evolutionen, på et tidspunkt hvor vi snarere skulle tale om "historien." Det ligger måske så sent som nogle tusinde år før vor tidsregning, hvor symboldannelse og kulturformernes opståen ligger længere tilbage, måske så meget som titusinder af år tilbage.\nBerømte i vesten er værdirefleksionerne hos de gamle grækere for 2500 år siden, og andre kulturer har tilsvarende vidnesbyrd om tidlige filosoffer og religionsstiftere, der har tænkt over det gode liv og gjort op med traditionelle livsformer. De har forsøgt at formulere en etik, dvs. et sæt af systematiske overvejelser over hvad der er godt og dårligt, i livet og i forholdet til guderne og til andre mennesker.\nI forsøget på at opbygge et sådant sammenhængende værdisystem, en etik, ligger der også et forsøg på at begrunde de værdier, systemet indeholder. Siger etikken at man ikke må begære sin næstes hustru, ønsker etikeren som regel at begrunde denne regel, dvs. søge at besvare spørgsmålet "Jamen, hvorfor må man ikke begære sin næstes hustru?" Hvordan forskellige tænkere har begrundet deres etikker kan man læse om i enhver filosofihistorie; det har ikke skortet på forsøg.\nNærværende bog indeholder også et sådant forsøg. En del af begrundelsen for de værdibetragtninger, jeg skal kaste mig ud i de følgende kapitler, findes i dette og forrige kapitels forsøg på at vise menneskets udspring i naturen, evolutionen, universet. Ved at udpege en række områder hvor mennesket ligner resten af naturen (former kanaliserer flux, tendenser til orden, livskontinuitet osv.) samt områder hvor mennesket er forskelligt fra naturen (symboler, kultur, frihed, refleksion, værdier) håber jeg at kunne tegne et billede af det gode liv, der både tager højde for menneskets forbundethed med naturen samt dets unikke status som kulturvæsen.\nI den forbindelse melder spørgsmålet om menneskets behov sig. Når man nu interesserer sig for menneskets forhold til naturen, og ikke så meget for forholdet til f.eks. Gud, hvilket ville have fået mig til at søge teologiske begrundelser for hvad der er godt, ville det så ikke være naturligt at begrunde det gode med henvisning til naturen? Altså sige at det gode er det der er i overensstemmelse med naturen, dvs. menneskets natur?\nDet er der flere etiske skoler der hævder. Således hævder f.eks. sociobiologer, at dyrenes kamp for overlevelse og reproduktion er så væsentlig for mennesket, at dette må betragtes som en helt fundamental værdi blandt mennesker. En anden naturbegrundelse af det gode findes i den ovenfor nævnte humanistiske psykologi. Maslow fokuserede på menneskets medfødte behov og mente at kunne identificere temmelig avancerede og humanistiske behov, bl.a. for selvrealisering og spiritualitet.\nI Danmark er behovspsykologien og dens implikationer for bl.a. samfundets bedre indretning udviklet af Poul Bjerre. Han foreslår f.eks. et omfattende organisationsvidenskabeligt forskningsprogram, der skal eksperimentere med samværs- og organisationsformer - virksomheder, skoler, boliger osv. Formålet skal være systematisk at eliminere dem, der er skadevoldende og forårsager smerte og derfor må antages at være uforenelige med menneskets behov. De organisationsformer, der ikke falder for afprøvningerne, står tilbage og kan senere revideres og forfines videre, i en aldrig afsluttet udviklingsproces mod et stadig bedre samfund.\nDet billede af det gode liv, som jeg skal forsøge mig med i de følgende kapitler, kan man se som et forslag til sådanne organisationsformer, som man kan benytte hvis man ønsker sig noget bedre. Ikke et forslag til en bedre måde at organisere en arbejdsplads på, men et forslag til en bedre måde at organisere sine tanker om det gode liv på.\nSådanne konkrete forslag, til bedre virksomheder såvel som til bedre billeder på det gode liv, skal der til, hvis man ønsker eksperimenter, udvikling, forbedring - af virksomheder såvel som af vore refleksioner over hvad det gode er.\nPerson og ansvar\nI vor tegning af menneskets udvikling i evolution og historie har vi fået udstyret det med kultur, symbolsk tænkning, sprog, refleksionsevne, kreativitet, frihed og værdier. I denne proces er menneskets bevidsthed opstået og dannet, og vi står nu med personer. Det at være en person er en relativt sen historisk nydannelse, måske fra et sted midt i det 2. årtusinde e.v.t.\nPersoner kan handle, dvs. deres aktiviteter er ikke bare adfærd som dyrenes, men er moduleret og gennemsyret af de specifikt menneskelige former: symboler, frie valg, værdier, etik. Personer har en identitet, et individuelt særpræg. Identiteten er formet såvel af dé evolutionære, medfødte træk, som præger ethvert dyr, som af kulturelle træk, de vaner, symboler og værdier som barnets kulturelle kontekst bidrager med. Både medfødte og kulturelle træk varierer fra person til person, og det bidrager til at give hvert menneske sin særlige individualitet.\nEr mennesket da ganske styret af sin natur og sin kultur? Er der ikke andre formende indflydelser i mennesket liv end dem, der hidrører fra natur og kultur? Betragter vi dette spørgsmål i dén evolutionære kontekst, vi har beskrevet i dette og foregående kapitel, er der ikke flere steder der findes former end i naturen og i kulturen. Men erindrer vi at den bagvedliggende ontologi opererer med mere end former, nemlig også flux, da har vi en kilde til nye former, der går ud over dem der allerede foreligger i natur og kultur.\nMed andre ord, jeg foreslår at vi betragter fluxen som kilden til alt nyt. Denne universets energi, der strømmer gennem alle systemer og organismer og personer, kan bryde med gamle former og skabe nye. Heri ligger dens skabende potentiale: hvad ville der blive af et sådant hvis det ikke kunne bryde gamle former ned, men evigt måtte lade kanalisere af de allerede skabte former? Skal begreberne flux og form have nogen mening, må vi også tilskrive fluxen evnen til at bryde igennem enhver form, i naturen såvel som i menneskelivet. Denne tendens eller evne til at bryde med det gamle er da det, som vi i menneskets liv kan forstå som det, der ligger ud over naturens og kulturens former, og som er forudsætningen for den menneskelige frihed: at vi kan sprænge gamle former og danne helt nye.\nDenne evne til at danne nye former besidder vi som personer i en grad vi ikke finder i dyre- eller planteriget. Dér sætter fluxen sig godt nok også igennem og danner nye former, som vi f.eks. ser det i evolutionen fra amøbe til abe, men man kan ikke sige at denne kreativitet udøves af handlende aktører. Mennesker derimod, med deres kultur, symboler, frihed, værdier og handlinger, er personer der handler. Som sådan kan de kanalisere virkelighedens flux på subtile og komplekse måder, der langt overgår hvad vi ser tidligere i evolutionen.\nSelv om fluxen sætter sig igennem i alle faser af evolutionen og manifesteres i karakteristisk formet aktivitet, er det først i menneskeverdenen at fluxen kanaliseres på en sådan måde at vi siger et handlende subjekt er opstået. Menneskets handlinger kan vi således forstå som bestemte udtryk vi giver fluxen, der spontant aktivt og formskabende virker overalt i universet.\nDet gamle udtryk livsviljen er måske en egnet betegnelse for fluxens strømmen gennem mennesket. Man kunne måske finde spor af livsvilje hos dyr også, og f.eks. gøre begrebet til centralt i en organisk filosofi, men det giver begrebet en uheldig vitalistisk og videnskabsfjern klang. Nøjes man med at give begrebet mening i den menneskelige verden er det uproblematisk nyttigt, bl.a. fordi det peger på den energi (fluxen), der strømmer igennem livets særlige aktiviteter og holder dem ved lige. Til eksempel er et sådant begreb uhyre anvendeligt i en lægevidenskabelig sammenhæng, hvor man fra klassisk medicinsk side har ignoreret patientens livsvilje og iværksat behandlinger, der overhovedet ikke inddrager den.\nSætter vi således fingeren på fluxens skabende kraft i mennesket og f.eks. kalder den livsviljen, kaster vi også lys over menneskets evne til at handle og tage ansvar. At tage ansvar er at erkende ens livsvilje, ens evne til at forme livet som man mener det bør formes, samt bruge denne evne. Selv om mennesket som dyr og planter er et produkt af evolutionen, er vi også meget mere: Vi er med vor frihed og evne til refleksion og handling i langt højere grad i stand til at kanalisere universets flux efter vores ønsker og forestillinger om det gode (hvilket f.eks. vor teknologi bevidner).\nAt tage ansvar er altså at erkende ens status og evner som person, dvs. én der kan handle ud fra forestillinger om det gode og som gør det. Ønsker vi at tage dette ansvar, i vore egne liv såvel som samfundsmæssigt, så må vi gøre os forestillinger om hvilken vej vi ønsker tingene skal bevæge sig. Vi kan skabe individuelle og sociale former af mange slags, vi kan overveje alle mulige alternativer, men skal vi vælge intelligent og skabe os en bedre fremtid, kræves ret præcise forestillinger om det gode. Overtager vi blindt kulturens udtalte eller uudtalte forestillinger om det gode, har vi ikke forvaltet vores pund godt, vi har ikke grebet vort ansvar og givet vort særlige bidrag til den bedre formning af menneskelivets aktivitet.\nHvad dette ansvar nærmere indebærer, ud over erkendelsen af at man kan og bør handle værdirettet, vender vi tilbage til senere. For i ansvaret ligger jo dét at foretage handlinger rettet mod visse værdier og ikke andre. Og hvilke værdier er det?\nEvolutionen og det gode liv\nJeg har i dette kapitel beskrevet mennesket som et væsen, der udspringer af naturen og rummer visse af dens træk i sig. Universets energi, fluxen, strømmer ligeligt gennem enhver stjerne og ethvert menneske, der begge kan forstås som former der kanaliserer denne flux. De former der er opstået af fluxen har gennemgået en sådan kompleksificering eller evolution, at vi kunne identificere fem kendetegn ved denne proces. De fire første deler mennesket med organismer og systemer fra tidligere faser af evolutionen, men det femte kendetegn er unikt for mennesket.\nVi sagde at i mennesket trækker dyreverdenens instinkter sig mere eller mindre gradvist tilbage, således at en verdensåbenhed opstår, hvor det ikke ligger fast hvordan mennesket skal jage, spise, pleje sin yngel osv. Kulturen dannes i takt med instinkttabet, og den lukker verden for mennesket ved at levere bestemte vaner, normer osv. til kanalisering af menneskers aktivitet.\nMed symboler opstår menneskets tænkning og bevidsthed, for symboler kan stå for det, der ikke er tilstede for individets sanser, hvorved mennesket, i tanken, kan forholde sig til det. Overvejelsen af alternativer til det sansemæssigt givne kaldes refleksion, og den er forudsætningen for menneskets frihed og kreativitet. Men udøvelsen af frihed kræver mere end evnen til at tænke over alternativer. Den kræver også at vi har forestillinger om det gode, dvs. værdier, til at hjælpe os med at foretage valget mellem alternativerne.\nFørst personer med identitet kan foretage sådanne værdistyrede valg, dvs. handle. Da værdierne ikke er givet ad naturens vej (om end nødvendigheden af at have værdier er), er det op til mennesket at danne dem, hvilket man kan fortolke som et ansvar der hviler på mennesket: Det skal danne sig forestillinger om det gode, værdier der kan vejlede handling.\nPoul Bjerre formulerer udfordringen til mennesket således:\nEn humanistisk teori... starter med antagelsen at der er latent ordensskabende kræfter i menneskets arveanlæg, og at en overordnet orden er teoretisk mulig, det bedst mulige liv i det bedst mulige samfund, og derefter er det vores opgave og vort ansvar at søge de betingelser, hvorunder en sådan orden kan bringes til udfoldelse i stadig stigende grad. (Bjerre, 1994, s. 170)\nMed dette kapitels beskrivelse af menneskets opståen, udtrykt ved hjælp af begrebssættet aktivitet (flux) og form, er scenen sat for de følgende kapitlers indkredsning af spørgsmålet om det gode liv.\nNoter til dette kapitel\nMenneskets instinkttab og verdensåbenhed og -lukkethed beskrives af Berger og Luckmann (1966), som hele dette afsnit bygger på.\nPræsentationen af symbolernes rolle for tænkning og menneskets egenart skyldes Langer (1942).\nAt tænkning (eller kognition) skulle foregå som en computer-lignende symbolbehandling var indtil midt i 1980'erne en grundsten i både kognitionsforskningen (Gardner 1975) og studiet af kunstig intelligens (Haugeland 1985), der begge har øvet stor indflydelse på moderne psykologi, især amerikansk. For en kritik af denne orientering og en alternativ opfattelse der involverer kroppen, se Varela, Thompson og Rosch (1991).\nDiskussionen af symbolernes rolle i barnets udvikling baserer sig på Piaget (1954).\nOm barnets kognitivt begrundede utryghed ved at blive ladt alene, se Penelope Leach (1994) og, mere radikalt, Liedloff (1975)\nCitatet er fra Keller (1963, s. 29-31).\nHvordan symboler lagres og behandles i hjernen er omstridt. Symboler og kulturens former er ligger næppe som diskrete og lokaliserede enheder, men snarere som attraktorer i hjernens kaotiske netværk af nerveceller. Symboler der indlæres og handlinger der gentages og bliver til vaner, pløjer furer i dette netværk, der kan rumme umådeligt mange faste mønstre, attraktorer. Bohm (1994) forklarer vaner og reflekser således, og tanken er velkendt blandt psykologer der beskæftiger sig med neurale netværk (Rumelhart m.fl. 1985).\nIntuitiv ekspertise, se Dreyfus og Dreyfus (1991).\nUdtalte sætninger er kulturelle handlinger. Sproget er ikke bare objektivt beskrivende; det bruges til at handle med (Austin 1962, Searle 1969) og giver således udtryk for værdier og tilbøjeligheder.\nSociobiologien om menneskets værdier, se f.eks. Slater (1977)\nOm behovspsykologi og et bedre samfund, se Bjerre (1968, 1988).\nLivsviljen betones f.eks. af Siegel (1988, kap. 4).\nMin skildring af menneskets evolutionære frembryden ligger naturligvis inden for en velkendt evolutionær, dynamisk og overvejende romantisk tradition i vestlig tænkning, der bl.a. omfatter Hegel, Goethe, Ørsted, Spencer, Bergson, Whitehead og Teilhard de Chardin. Som flere af dem er også jeg inspireret af min samtids videnskabelige viden, der søges integreret i en vision for det gode liv for mennesket.\nMennesket skal danne sig forestillinger om det gode - for med vores rudimentære instinkter klarer vi det ikke. Så meget ligger fast, men videre ønsker jeg på den anden side heller ikke at gå, hvad angår udledning af værdirelevante træk fra betragtninger over menneskets natur eller evolutionære baggrund. Som det bemærkes har jeg ikke forsøgt at uddrage specielle etiske eller moralske regler eller principper af evolutionen. Jeg har etableret en forståelsesramme (flux-form, samt nogle fælles og nogle distinkte evolutionære kendetegn for mennesket), men jeg har ikke sagt: Heraf følger at disse ting er gode og disse dårlige (f.eks. overlevelse, forplantning, behovsopfyldelse). Man vil bemærke at jeg ikke engang har udtalt mig om, hvorvidt evolutionen er progressiv, dvs. repræsenterer en bevægelse hen imod det gode (hvorfor jeg også har bestræbt mig på, så vidt det er muligt, ikke at bruge ladede udtryk som "højt udviklede væsener" og "lavere stader af evolutionen"). At evolutionen fører til noget godt er blandt evolutionstænkere en udbredt forestilling (Spencer 1892, Smuts 1926/1961, s. 343; Teilhard de Chardin u.d.). Spørgsmålet om evolutionens progression er meget vanskeligt; og jeg er ikke engang sikker på det er et særligt godt spørgsmål. Lad mig nøjes med at påpege at om ikke andet har evolutionen givet menneskene betydeligt bedre redskaber og evner til at kanalisere fluxen på radikalt nye måder. Dette kan tolkes derhen at vort ansvar for menneskets og klodens fremtidige udvikling er øget. Med andre ord, det væsentlige spørgsmål er ikke: Fører evolutionen (af sig selv) til noget godt? Men: Hvordan sørger vi for at mennesket fremover udvikler sig selv og sit samfund i retning af det gode? Og herunder spørgsmålet: Hvad skal vi overhovedet forstå ved det gode?


Forecasts hjælper kommunen til bedre indsigt\nBudgetlægning kan være en kompliceret proces. Kommuner bruger en del ressourcer på at få budgettet til at gå op og samarbejde på tværs af kommunen. Mange faktorer er afgørende for, hvorvidt der skal spares eller investeres i et givent område. Derfor kan det være udfordrende at forudsige budgetter i et langsigtet perspektiv på flere områder.\nI samarbejde med kommunerne har Dataproces udviklet et webbaseret værktøj til arbejdsmarkedsområdet, der muliggør at analysere budgettet. Her kan man udarbejde forskellige scenarier og forudse en given udvikling, f.eks. stigende arbejdsløshed, fald i kommunens skatteindtægter eller bevægelser i befolkningstallet.\nBudgetteringsværktøjet muliggør en digitalisering af budgetarket, hvor AI og løbende opdateringer gør det nemmere at analysere kommunens budget bagudrettet samt forecaste budgettet fremadrettet.\nTidsbesparende og gennemsigtigt\nDirekte data visualiseret nemt og overskueligt\nUafhængig af personbåren viden\nKan gemmes og sammenlignes\nUdnytter potentialet i eksisterende excel-ark ved at sammenflette data\nLøbende opfølgning – tættere på realtid\nBunder i statistik, kvalifikation og Machine Learning


Certificeringer - Boxon\nMuligheder med etiketter\nVi hos Boxon er fokuserede på målrettet miljø- og kvalitetsarbejde. Et arbejde som spænder over produkterne hele livscyklus – fra leverandør til slutbruger.\nVores miljøstyringssystem er certificeret iht. ISO 14001:2015 og vores miljøpolitik bygger på at vore produkter skal være de bedste rent miljømæssigt. Dette synspunkt medfører også at vi prioriteter leverandører som deler vores opfattelse. Målsætningen er blandt andet at produkterne skal være genanvendelige, freonfrie og klorfrie, og at vore sælgere skal kunne give dig korrekt vejledning om produkternes funktion i kombination med godt miljøvalg.\nFor at være sikre på at vores kvalitet forbliver på det høje niveau som vi ønsker – og som vore kunder med rette kan kræve – har vi i mange år udført målrettet kvalitetsarbejde. I dag er vores kvalitetstyrningssystem certificeret efter ISO-norm 9001:2015, hvilket tilsikrer, at vi til stadighed opretholder en besluttet, god kvalitet. med vores certificerede kvalitetssystem integreret i alle virksomhedens aktiviteter, fører vi kontrol med forhold der kan forbedres yderligere. Ikke bare hvad angår de tekniske emballageløsninger. Også leveringssikkerhed, kommunikation og rådgivning forbedres kontinuerligt, således at du som kunde i Boxon, altid får højeste kvalitet når du er i kontakt med os.\nBoxon Produktion har opnået FSC Certificeret produktion\nFSC er en uafhængig og ikke-statslig organisation, grunded for at fremme en ansvarsful forvaltning af verdens skove.\nMed dette certifikat kan vi garanterer at vores etiketter og vores produktionsvirksomhed opfylder FSC-standardter.\nEtiketter med FSC-mærkning garanterer at produkten kommer fra en skov der bliver forvaltet ansvarligt.\nBoxon.dk er e-mærket - naturligtvis!\ne-mærket er den danske certificeringsordning, der arbejder for tillidsfuld e-handel mellem kunder og erhvervsdrivende. Med e-mærket er du dækket af en køberbeskyttelse på op til 10.000 kroner per handel, og samtidig bliver den erhvervsdrivende løbende kontrolleret, så du er sikret en tryg og gennemskuelig e-handel.\ne-mærket er en nonprofit organisation stiftet i 2000 af Forbrugerrådet Tænk, Dansk Erhverv, DI, FDIH, Finansrådet, Dansk IT og HK. Læs mere på emaerket.dk\nREACH- og RoHS-erklæringer\nHer kan du downloade vores REACH- og RoHS-erklæringer. Erklæringerne er på engelsk.\nVi ved, at udfordringerne er komplicerede, og at de er særlige for hver enkelt industrisektor.\nEn handelsvirksomhed kan opnå store fordele ved at forstå forbrugernes behov.\nMange virksomheder vil integrere logistikstrømmen i deres egne virksomheder, efterhånden som kravene øges.\nKontakt os, hvis du har en forespørgsel eller vil vide mere om vores tilbud. Vi sørger for, at den rigtige person vender tilbage til dig om dit spørgsmål.\nNavn & Forretning* (angiv evt. kundenr hos Boxon)\nAccepterer du nyhedsbrev fra Boxon?* Ja tak Nej tak\nSå håndterer vi dine oplysninger ›\nBoxon tilbyder strategiske emballagekoncepter med fuld sporbarhed, der øger værdien af dit emballageflow fra ordre til levering. Læs mere om vores forretningsidé ›\nHold dig opdateret om hvad der sker i Boxon-verdenen. Vi lagrer altid dine oplysninger med integritet. Du er velkommen til at læse vores integritetspolitik, som du finder herunder.\nFAQ - svar på ofte stillede spørgsmål\nBetal med: Faktura og kreditkort


Bosch Køkkenmaskine MUM58NP60 - HvidevareBanditten\nForside / Shop / Køkken & Madlavning / Køkkenmaskiner / Bosch Køkkenmaskine MUM58NP60\nBosch Køkkenmaskine MUM58NP60\nBosch Køkkenmaskine MUM58NP60 CreationLine Premium\nBrand: BoschEAN: 4242005191802 Varenummer (SKU): 7375900197640454 Kategori: Køkkenmaskiner\nÆlt, pisk, snit, hak, blend og meget mere med denne fede Køkkenmaskine fra Bosch. Køkkenmaskinen har en stærk motor på 1000 W for de mest krævende opgaver og stor kapacitet. Køkkenmaskinen er både nem ogÂ alsidig at bruge.Â Med til køkkenmaskinen følger e\nEr du på udkig efter Bosch Køkkenmaskine MUM58NP60? Så er du havnet det helt rigtige sted. Med Bosch Køkkenmaskine MUM58NP60 bliver hverdagen bare lidt nemmere, og her får du for alvor en hvidevare, der performer – og som er lavet med fokus på den mindste detalje.\nBosch Køkkenmaskine MUM58NP60 er fra mærket mærke, som er famøse for at producere kvalitetsdygtige, holdbare og effektive hvidevarer, der kommer i lækre designs, og som derfor matcher godt ind i hjemmet og samtidig lever op til dine ønsker.\nNår du køber Bosch Køkkenmaskine MUM58NP60 får du altid tjep levering, og du undgår selv at troppe op i en butik og forsøge at få fragtet varen hen til dig. Når du køber Bosch Køkkenmaskine MUM58NP60 online, kan du nemlig vælge bestille med levering direkte til dig.\nDet betyder, at du får Bosch Køkkenmaskine MUM58NP60 uden problemer og før, du ved det.\nHos Hvidevarebanditten mener vi ikke, det skal være udfordrende at købe hvidevarer som fx Bosch Køkkenmaskine MUM58NP60. Derfor forsøger vi at gøre vores bedste med at finde de bedste og mest købte hvidevarer til dig.\n1.467 DKK 1.155 DKK


Arbejde med jobkort og uddannelsesveje. - ppt download\nMål (Hvad vil jeg gerne have, at I opnår med arbejdet?) At I bliver klar på vejene gennem uddannelsessystemet. At I bliver i stand til at finde uddannelsesvejen/vejene til forskellige jobs.\n2 EUD (erhvervsuddannelse) EUX (EUD med gymnasiefag)\n9. kl. EUD (erhvervsuddannelse) EUX (EUD med gymnasiefag) 4 indgange (grundforløb): Omsorg, sundhed og pædagogik Kontor, handel, forretningsservice Fødevarer, jordbrug og oplevelser Teknologi, byggeri og transport Færdig uddannelse – Udlært f.eks.: smed frisør social- og sundhedsassistent GYM (gymnasial uddannelse) HTX (teknisk gymnasium) HHX (handels gymnasium) STX (alment gymnasium) IB (internationalt gymnasium) HF (højere forberedelse) Professionsbachelor/ Erhvervsakademi-uddannelse Sygeplejeskolen Maskinmesterskolen m.fl. Kandidat (universitet) medicin, geofysik Færdig Uddannelse sygeplejerske, maskinmester. uddannelse læge, meteorolog 10.kl Bachelor (universitet) f.eks.: medicin, geologi\n4 Tømrer EUD (erhvervsuddannelse) EUX (EUD med gymnasiefag) 9. kl. 10.kl\nHvilken indgang skal du vælge: Omsorg, sundhed og pædagogik Kontor, handel, forretningsservice Fødevarer, jordbrug og oplevelser Teknologi, byggeri og transport Tømrer Hvad skal du være god til i dette job? Find eksempler på videregående uddannelser med dette job/uddannelse: Er der adgangskrav? Skriv navnet på dit nye karrieremål: 10.kl\n5 Tømrer EUD (erhvervsuddannelse) EUX (EUD med gymnasiefag) 9. kl. 10.kl\nHvilken indgang skal du vælge: Omsorg, sundhed og pædagogik Kontor, handel, forretningsservice Fødevarer, jordbrug og oplevelser Teknologi, byggeri og transport Tømrer Hvad skal du være god til i dette job? Du skal have en god fysik og du skal kunne lide at arbejde udendørs, og du må ikke lide af svimmelhed eller højdeskræk. Du skal kunne tegne og planlægge opgaver, samt arbejde med værktøj og maskiner. Find eksempler på videregående uddannelser (karrieremål) med dette job/uddannelse og vælg ét: Kort- og landmålingstekniker Byggetekniker Energiteknolog Professionsbachelor i bygnings- konstruktion Er der adgangskrav? Nej Skriv navnet på dit nye karrieremål: Professionsbachelor i bygnings- konstruktion = Bygningskonstruktør Du skal være god til regning og matematik og have anlæg for tegning. Du skal også være god til at samarbejde med andre, til at organisere og til at forhandle. 10.kl\n6 Sygeplejerske EUD (erhvervsuddannelse) EUX (EUD med gymnasiefag)\n9. kl. EUD (erhvervsuddannelse) EUX (EUD med gymnasiefag) Hvilken indgang skal du vælge: Omsorg, sundhed og pædagogik Kontor, handel, forretningsservice Fødevarer, jordbrug og oplevelser Teknologi, byggeri og transport Hvilke konkrete EUD/job giver adgang mod målet? Hvad hedder uddannelsen/skolen? Er der adgangskrav fra EUD? Er der adgangskrav fra EUX? Er er adgangskrav fra GYM? Sygeplejerske Hvad skal du være god til i dette job? 10.kl GYM (gymnasial uddannelse) HTX (teknisk gymnasium) HHX (handels gymnasium) STX (alment gymnasium) IB (internationalt gymnasium) HF (højere forberedelse) Hvilke gymnasiale uddannelser opfylder bedst kravene frem mod målet? Beskriv hvorfor?\n7 Sygeplejerske EUD (erhvervsuddannelse) EUX (EUD med gymnasiefag)\n9. kl. EUD (erhvervsuddannelse) EUX (EUD med gymnasiefag) Hvilken indgang skal du vælge: Omsorg, sundhed og pædagogik Kontor, handel, forretningsservice Fødevarer, jordbrug og oplevelser Teknologi, byggeri og transport Hvilke konkrete EUD/job giver adgang mod målet? Social- og sundhedsuddannelsen trin 2 (social- og sundhedsassistent) Hvad hedder uddannelsen/skolen? Sygeplejerskeuddannelsen Er der adgangskrav fra EUD? Ja dansk C, naturfag C, engelsk D (bestået) Er der adgangskrav fra EUX? Nej Er der adgangskrav fra Gym? Nej Sygeplejerske Hvad skal du være god til i dette job? Du være god til at tale med mennesker i ofte belastede situationer og du skal kunne samarbejde med andre. Arbejdet kræver en høj grad af tolerance og respekt over for den enkelte patient. Det kan være belastende, både fysisk og psykisk, og kræver et godt helbred. 10.kl GYM (gymnasial uddannelse) HTX (teknisk gymnasium) HHX (handels gymnasium) STX (alment gymnasium) IB (internationalt gymnasium) HF (højere forberedelse) Hvilke gymnasiale uddannelser opfylder bedst kravene frem mod målet? Gymnasieforløb med naturvidenskabelige fag kan være en fordel Beskriv hvorfor? Uddannelsen indeholder bl.a. naturvidenskabelige fag\n8 Tand-læge GYM (gymnasial uddannelse) 9. kl. 10.kl\nHTX (teknisk gymnasium) HHX (handels gymnasium) STX (alment gymnasium) IB (internationalt gymnasium) HF (højere forberedelse) Hvilke gymnasiale uddannelser opfylder bedst kravene frem mod målet? Beskriv hvorfor: Hvad hedder den kandidat uddannelse, som fører frem til målet? Tand-læge Hvad skal du være god til i dette job? 10.kl Hvilken bacheloruddannelse skal du starte med? Er der specifikke adgangskrav? Find adgangskvotienten (karakterniveau):\n9 Tand-læge GYM (gymnasial uddannelse) 9. kl. 10.kl\nHTX (teknisk gymnasium) HHX (handels gymnasium) STX (alment gymnasium) IB (internationalt gymnasium) HF (højere forberedelse) Hvilke gymnasiale uddannelser opfylder bedst kravene frem mod målet? Gymnasieforløb med naturviden-skabelige fag: HTX og STX Beskriv hvorfor: På grund af de specifikke adgangskrav Hvad hedder den kandidat uddannelse, som fører frem til målet? Odontologi Tand-læge Hvad skal du være god til i dette job? Tandlæger ved meget om biologi og sygdoms-udvikling. Jobbet stiller store krav til håndelag, omhu og præcision. Det kræver god fysik og gerne en velafbalanceret psyke. Du må have evner for kommunikation og være i stand til at skabe en god kontakt med patienterne. 10.kl Hvilken bacheloruddannelse skal du starte med? Odontologi Er der specifikke adgangskrav? Ja dansk A, engelsk B og matematik A samt enten fysik B og kemi B eller fysik B og bioteknologi A eller geovidenskab A og kemi B. Alle fag skal være bestået. Find adgangskvotienten (karakterniveau): 10,3\n10 Brug af ug.dk - arbejdsbeskrivelse


Hvor der er et behov(Normalt om aftenen)\nFrivillig i Horsens Svømmeklub.\nSom frivillig i Horsens Svømmeklub kan du være med til at:\nVære billetscanner ved koncerter og andre arrangementer i Horsens.\nVære pladsanviser ved koncerter og andre arrangementer i Horsens.\nHjælper ved stævner og andre events.\nEr du forældre til en konkurrence svømmer vil du også kunne optjene point som frivillig hjælper.\nSom frivillig bliver du en del af Horsens Svømmeklub, du får klubbens nyhedsbreve, og har vi specielle tilbud til klubbens medlemmer vil du også få dem tilsendt(Events, tilbud fra sponsorer, og andre rabat aftaler)\nDet er GRATIS at være tilmeldt som FRIVILLIG MEDLEM i Horsens Svømmeklub. Ved tilmelding skal du oprette din egen profil, så vi har alle dine kontakt oplysninger.\nHar du spørgsmål er du velkommen til at kontakte Claus på mail cl@swimhorsens.dk.\nTirsdag fra 21.00 til 22.00\nForum - Varmtvandsbassin\nGravid gymnastik&nbspforegår i Forum Horsens varmtvandsbassin. Bevægelse i vand er den bedste motion for gravide. Fysisk og psykisk velvære under graviditeten.&nbspGymnastik, træning, øvelser, stræk m.v. &nbspafhjælper bl.a. graviditetsgener. Der vil være fokus på bækkenbund og vejrtrækning.\nDette hold er for dig som ønsker at styrke relevante muskelgrupper, f.eks. mave, ryg og hofter. Forberede dig fysisk på din fødsel. Du træner uden at overanstrenge dig og din krop.\nDer er tilknyttet erfaren instruktør.\nHoldet følger klubbens øvrige hold med sæson start og slut, herunder også ferie og helligdage.\nFor tilmelding skal du være inde på din profil - Er du ikke inde på din profil KLIK HER\nNår du er inde på din profil, kan du tilmelde dig med abonnement betaling - KLIK HER\nForum - 25 m bassin\nMasters er for dig, der har lært at svømme og kræver mere udfordring. Holdet er for både gamle konkurrence svømmere, der har lyst til at holde formen ved lige, triatleter der gerne vil optimere deres svømning og den målrettede og erfarne motionist, der ønsker god og seriøs træning. Der kan til hver træning sammensættes et program du kan følge, hvor der vil være forskelligheder alt efter, hvad dine ambitioner er. Til hver træning vil der også være en kompetent træner på kanten, som er klar med råd og vejledning.\nSpecielt for dette hold er, at man kan få en meget individuel træning, som bliver aftalt med træneren. Endvidere vil der 1 gang hver sæson, hvis du ønsker det, blive lavet en videoanalyse af din svømning, hvor du får feedback fra træneren.\nDu kan til hver en tid melde fra holdet senest den 20. i måneden. Dette gøres under din profil og dine tilmeldinger.\nBemærk at abonnementet er baseret på betaling hver måned, hele året. Det betyder at der også opkræves i ferie perioder.


Hvad man kan gøre med resterende og gammelt butiksinventar - altomhjemmearbejde.dk\nEfterhånden kan det sagtens tænkes, at du har akkumuleret en del butiksinventar fra Manneq.com, som du løbende handler hos gennem tiden med de ting, du skal bruge, så du ved, at du altid har det nyeste og bedste af det, du skal bruge.\nNogle ting bliver jo så opdaterede, andre gange har man ikke brug noget specifikt længere, noget bliver umoderne, noget kan ikke bruges og så videre, og så ligger det lige til højrebenet, at man bliver nødt til at smide det ud.\nDet er dog ikke så smart med tanke på miljøet, så vi vil komme med nogle konkrete forslag, hvad du kan gøre med dit butiksinventar, hvis du har for meget/gammelt/eller noget helt tredje.\nDu kan forsøge at sælge det videre til private, der ønsker disse dele, for det er da også blevet populært at have. Dette kan man gøre i ens egen butik, på ens webshop eller via andre sider på nettet.\nI sidste ende er det trods alt bedre at give det væk, end at man smider det ud, selvom man ikke tjener penge på den måde.\nHar noget af inventaret fået affektionsværdi for en, så kan man jo hænge noget af det op på væggene som en tidsramme for, hvordan tingene har ændret sig i ens butik gennem tiden, og har man noget helt specielt, der knytter sig til ens butik, så kan man jo gemme det.\nMåske bliver det penge værd en dag som en slags samlerobjekter!\nEllers kan du måske sælge det som restsalg i din butik eller bruge det som udstillingsmodeller for, hvad der er ved at komme ind at nyt i din butik.\nDog skal der selvfølgelig være plads til dette, for det er de færreste – specielt nyere – butikker, der har en charme ved at være proppede med ting. Der skal gerne være en fornemmelse af luft, lys og albuerum.


DET ONDE HUS af Michael Næsted Nielsen – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nDET ONDE HUS DET ONDE HUS af Michael Næsted Nielsen\nMikkel på 13 år går forbi huset hver dag på vej til skole. Huset ligger inde i skoven, og for mange år siden blev en hel familie fundet døde derinde. Ingen ved, hvad de døde af. Men alle ved, at noget ondt og overnaturligt, måske en dæmon eller et spøgelse, hjemsøger huset. Mikkel er godt nysgerrig. Det er, som om huset kalder på ham og prøver at lokke ham til sig. En sen vinternat står han op, mens alle andre sover, for at finde ud af, hvor den ondskab, som stråler ud fra huset, kommer fra. Han er mere nysgerrig end bange. Snart efter begynder en kamp på liv og død, for det onde væsen, som er i huset, bryder sig ikke om indtrængere! En jagt, hvor Mikkel er den jagede, og hvor han hele tiden må være et skridt foran, hvis han skal undgå en grusom skæbne. Uddrag af bogen Det var lidt uhyggeligt på den strækning, hvor han kom forbi huset. Han havde en fornemmelse af, at det ventede på ham hver morgen. Det kiggede på ham med de sorte, skårede ruder og den gabende døråbning. Det blev ikke bedre af, at skoven omgav ham på alle sider. Den var mørk og hemmelighedsfuld. Lyden af vinden i træerne overdøvede alle andre lyde. Mikkel havde hørte nogle rygter om huset, men han vidste ikke, om der virkelig var noget om det. Huset var blevet forladt for næsten 60 år siden. Den sidste familie, som boede der, var kommet frygteligt af dage. En morgen havde man fundet hele familien døde i huset. Det vil sige, man fandt kun de to voksne. De voksne lå i deres senge, og man kunne se, at børnene, tre drenge, også havde sovet i deres senge, men der var ikke noget spor af dem. De var sporløst forsvundet.\nOm forfatteren Michael Næsted Nielsen er en garvet forfatter med cirka 80 romaner, noveller og digtsamlinger bag sig. Han skriver fortrinsvis spændende, dramatiske og nogle gange uhyggelige bøger for børn og unge. Mange af hans bøger bruges også til læsetræning for unge og voksne læsesvage. Som han plejer at sige: Læs altid spændende bøger!\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'DET ONDE HUS' af Michael Næsted Nielsen i de 361 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 90.038 andre anmeldelser af bøger.


Apartamentos MLR San Marcos i Madrid til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nRabat på Apartamentos MLR San Marcos\nApartamentos MLR San Marcos, der ligger i Centrum i Madrid, er et populært valg hos rejsende. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Apartamentos MLR San Marcos sikrer gæster et behageligt ophold. Hotellet tilbyder gratis trådløst internet på alle værelser, familieværelse, elevator for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som udendørs pool, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Madrid, så er Apartamentos MLR San Marcos dit hjem væk hjemmefra.\nLokalt skatte-ID / Udlejningslicens: VT35\nGæsterne bedes fremvise gyldigt billed-id og kreditkort ved indtjekning. Bemærk venligst, at hvorvidt særlige forespørgsler kan imødekommes, afhænger af tilgængelighed på ankomsttidspunktet, samt at der kan pålægges et gebyr. Du bedes give Apartamentos MLR San Marcos besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 150 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.


Forældre, Børn & Familie Arkiv - DGI Huset Nordkraft\nKidfit styrketræning Find holdBliv medlem Kidfit styrketræning Holdet er for dig, som ikke er fyldt 15 år og ønsker at begynde at styrketræne med maskiner. Til KidFit Styrketræning får du mulighed for at benytte styrketræningsområdet. Der vil være en instruktør...\nMor i form yoga\nMor i form yoga Find holdBliv medlem Mor i form yoga Efterfødselsyoga er en skøn måde for mor og baby at være sammen på. Baby er med på måtten eller tager sig måske en lur, og du kan gå til og fra måtten som det passer.Timen afsluttes med en energigivende afspænding,...\nBabymassage Find holdBliv medlem Babymassage Velvære for dit barn. På denne time starter instruktøren ud med at fortælle lidt om de goder, der er ved at give dit barn babymassage. Derefter bliver du guidet igennem en gang babymassage samt nogle motoriske øvelser. Der...\nGymnastik og stimuli for din baby 3-10 mdr\naf alexander | nov 30, 2017\nGymnastik og stimuli for din baby På dette hold får i smil på læben sammen med jeres babyer Find holdBliv medlem Gymnastik og stimuli for din baby På dette hold får i sammen med jeres babyer et smil på læben. Bevægelse og motorik er en naturlig del af vores liv og...\nSøndagslegeland Søndagslegeland for HELE familien... BørnefødselsdagBliv medlem Søndagslegeland OBS! Søndags legeland er lukket til og med d. 30/1-22 grundet corona restriktioner. Sjov Søndagslegeland – en aktivitet for hele familien Hver søndag kan du og din...


Lørdag skyder de orange for alvor guldjagten i gang, når den første semifinale mod Herning-Ikast Håndbold skal spilles.\nDer står semifinale på kampprogrammet for de orange lørdag. Herning-Ikast Håndbold kommer på besøg i Odense Idrætshal til den første af minimum to semifinaler. Semifinalerne spilles bedst á tre. Vinder Odense Håndbold den første kamp, skal man blot sikre sig et enkelt point mere i returopgøret for at gå videre til finalerne.\nOpgaven er imidlertid ikke let. Herning-Ikast Håndbold råder over store profiler som Louise Burgaard, Helene Fauske, Sarah Iversen og Sabine Englert. De orange har dog haft gode erfaringer mod de violette enhjørninger i denne sæson. I første halvsæson vandt Odense Håndbold på udebane over Herning-Ikast Håndbold med cifrene 18-16 i en målfattig kamp, hvor begge hold lavede mange fejl. På hjemmebanen i Odense Idrætshal var oplevelsen noget anderledes. Her viste de orange storspil og sejrede 31-23 over midtjyderne.\nBåde Odense Håndbold og Herning-Ikast Håndbold går ind til semifinalerne med et nederlag fra den seneste og sidste spillerunde i slutspillet. De orange tabte til København Håndbold, og enhjørningerne tabte til Team Esbjerg – nederlag til netop de hold, som mødes i den anden semifinale.\nDer skal altså genoprejsning til for både Odense Håndbold og Herning-Ikast Håndbold, som lørdag igen står ansigt til ansigt. Ærmerne smøges op – nu gælder det en plads i finalen.\nDer er stadig ledige pladser i hallen, så du kan stadig nå at komme med til håndboldfesten. Billetter kan købes her.\nDu kan også følge opgøret hjemmefra sofaen. TV 2 er med, når kampen fløjtes i gang.


Sightseeing med rabat | VisitDenmark\nDer er penge og tid at spare, når du bruger et af de sightseeingkort, du kan læse om her. De enkelte kort giver enten gratis entré eller rabat til de seværdigheder, der er med i ordningen, og enkelte giver også gratis transport.\nEt Copenhagen Card giver dig gratis og ubegrænset transport med bus, metro og tog i hele hovedstadsregionen (HUR-området), som inkluderer Nordsjælland, Roskilde og Køge. Dertil kommer gratis besøg på over 60 museer og attraktioner samt rabat på mere end 20 kultur- og turisttilbud. Du får en gratis guide med beskrivelse af alle museer, attraktioner og tilbud ved køb af kortet.\nDu kan købe kortet i Københavns Turistinformation, på større jernbanestationer, udvalgte turistbureauer, Service Informationen i Københavns Lufthavn og hos de fleste hoteller, vandrerhjem og campingpladser i og udenfor hovedstadsregionen.\nHer kan du se priser og læse mere om Copenhagen Card.\nFå det meste ud af dit ophold i Aarhus med et AarhusCARD, der giver dig gratis adgang til mere end 20 museer, attraktioner og aktiviteter i Aarhus og omegn. Med et AarhusCARD kan du køre gratis med bus i byen såvel som regionen – og til lufthavnene i Aarhus og Billund. Derudover er der fri adgang til byens svømmehaller og rabatter i udvalgte butikker.\nDu kan købe et AarhusCard hos VisitAarhus online på www.aarhuscard.dk i Informationen på Dokk1 og på en lang række af byens hoteller og attraktioner.\nVærsgo’ - her er 31 fede fordele, der gør din ferie lidt sjovere! Som gæst på Aalborg Kyst inviteres du og din familie på en række ekstra ferieoplevelser - gratis eller med rabat - med fordelskortet PlusCard.\nDu indløser fordelen ved at vise dit PlusCard ved ankomst til den enkelte oplevelse. Rigtig go’ fornøjelse - rigtig go’ ferie!\nHer kan du se priser og læse mere om PlusCard\nMed Odense Oplevelsespas i hånden får du gratis adgang til mange af Odenses museer, 50% rabat på entré i Odense Zoo og fri bustransport i Odense Kommune.\nHer kan du se priser og læse mere om Odense Oplevelsespas


Aiayu - Belia Halstørklæde - Dark Military\nVask: Llama-uld er selvrensende, og kræver langt mindre vedligeholdelse end andre materialer. I de fleste tilfælde er luftning af et uldprodukt nok til at opnå en frisk duft og følelse. Har du alligevel brug for at vaske dit uldprodukt, anbefaler vi håndvask ved 30 grader med et uldvaskemiddel af høj kvalitet. Læg produktet i blød i vand i 10-15 minutter. Skyl i 30 grader lunkent vand. Undgå at vride produktet, og sørg for at det ligger fladt, når det skal tørre.\nAiayu Shirt Essential...\nFlot tidsløs skjorte i det lækreste 100% økologisk bomulds poplin. Shirt Essential har et minimalistisk udtryk, med bystlomme, smal krave og...\nAiayu - Tørklæde -...\nSuper fint Aiayu tørklæde. Scandinavian tørklædet er et luksuriøst tørklæde af 100% silke i et smukt grafisk mønster på en baggrund af støvede...\nAiayu - Bøllehat - Beige\nDen ultimative sommer accessory - Klassisk bøllehat med Aiayu logo.\nAiayu Bøllehat - Khaki\nLækker og klassisk brun rulamsluffe! Lufferne er produceret i rulam. Enkelt og klassisk design. Foret er rulam, og derfor er de varme og...\nCasual t-shirt kjole i afslappet look fra Aiayu i 100% økologisk bomuld. Den super bløde kjole i løs pasform har slids i siden og mulighed for at...\nAiayu - Shirt Robe - Hvid\nDen ikoniske Aiayu Shirt, nu i en lang version. Med sin knitrende tekstur og lette, åndbare sammensætning af 100% økologisk Chetna bomuld, vil...\nAiayu - Shirt Robe - Soil\nAiayu - Lili - Deep Forest\nFin strik med pufærmer og ribkant ved hals, ærmer og talje, hvilket giver et voluminøst og samtidig elegant fit. Fremstillet i en blød og let...\nAiayu - Elena Jumper - Sort\nKlassisk jumper i kort og lidt løs pasform med V-hals. Slidse ri siden og i ribkant ved håndled gør den feminin i pasformen.\nAiayu - Erika Sweater - Chalk\nLøs rullekrave sweater der falder afslappet på den elegante facon... En fintstrikket udgave af Fishermann´s rib med feminine detaljer som slidser...


Hos ILSE JACOBSEN HORNBÆK er kvalitet i fokus, men hvis du mod forventning skulle opleve fejl eller mangler ved en vare, er dit køb omfattet af Købeloven:\nDu har 2 års reklamationsret på alle varer, du køber. Hvis varen går i stykker eller har en fejl, kan du klage i op til to år til den butik, der har solgt dig varen.\nDu skal gemme din bon eller kvittering i de år, der er reklamationsret på varen.\nHvis du vil klage eller reklamere over en varen, har butikken ret til at forlange at se bevis for, at du har købt varen i butikken, hvornår det er sket, og hvad du har betalt.\nHvis du ikke kan finde din bon eller kvittering, kan du muligvis dokumentere dit køb på anden måde. Det kan fx være en Dankortkvittering eller en kontoudskrift fra banken.\nNår reklamationsfristen er udløbet, er butikken ikke længere forpligtet til at tage sig af nye fejl, der først opstår efter udløbe af fristen. Hvis du allerede har reklameret over en fejl inden for 2 års fristen, kan du reklamere igen, hvis samme fejl senere skulle vise sig – også selvom 2 års fristen nu er udløbet. Husk at få kvitteringen underskrevet af butikken, på den dato for reklamation.\nDu har ikke en generel fortrydelsesret efter loven, når du handler i butikker. Du har derfor ikke krav på at kunne levere en vare tilbage og få pengene retur, medmindre butikken yder den service.\nVASKEANVISNING OG PLEJE\nHvordan vasker jeg min softshell regnjakke og hvordan vedligeholder jeg den ?\nVaske mærket findes i ”inder” lommen på regnjakkerne. Her er beskrevet en generel anvisning for, hvad jakken kan tåle og hvor mange grader den må vaskes på. Vigtig er, at du kun skal bruge flydende vaskemiddel til disse jakker.Vi anbefaler eksempletvis Nikwax, som vaskemiddel og /eller til imprægnering. Dette kan købes i de fleste sports forretninger eller outdoor shops. Læs mere på www.nikwax.dk Vores egne ILSE JACOBSEN HORNBÆK butikker, vores online shop samt visse andre, forhandler også et imprægnerings produkt - Ilse Nano spray.Generalt er det vigtigt at imprægnere sin jakke, især efter vask, for at beskytte og bevare jakkens vandafvisende effekter. Imprægneringsmidler er specielt designet til at efterlade en fleksibel vandafvisende behandling på de individuelle fibre i jakken, hvilket forhindrer jakkens for i at gennemvæde og tillader, at fugtdampe passerer igennem, hvilket vedligeholder åndbarheden.\nHar i gode råd til pleje af jeres gummistøvler ?\nJa, det har vi naturligvis. Er dine støvler blevet beskidte kan de blot vaskes med en klud tilsat lidt lunkent vand og lidt sulfo. Støvlerne skal derudover plejes med vores gummistøvle olie, som kan købes i vores butikker og online. Olien hjælper med vedligeholdelsen af gummiet og sørger for at støvlen ikke tørrer ud. Skal gerne anvendes 1-2 gange om måneden, eller efter behov. Derudover må støvlerne ikke stå i direkte sollys eller varme, dette gør at de tørrer ud og krakelerer. De isolerende EVA såler kan tåle temperaturer mellem -40 og +40 grader, og gummiet kan tåle temperaturer mellem -20 og +40 grader. Hvis støvlerne udsættes for højere varmegrader, nedbrydes vulkaniseringen der sammenføjer de 28 dele, som gummistøvlen består af, hvorved vandtætheden kompromitteres. Der ydes ikke garanti for støvler der har været udsat for temperaturer over +40 grader eller under -40 grader.\nHvordan plejer jeg jeres støvler ?\nDet er vigtigt, at du imprægnere dine læderstøvler med olie/læderfedt for at nedsætte den naturlige ældningsproces, og for at forhindrer revner. Disse produkter kan købes i de fleste sko forretninger.\nGENEREL PLEJE AF SKO\nInden brug, skal dine nye sko sprayes et par gange med en god imprægneringsspray, som gør at vand og snavs ikke trænger ind i læderet. Er skoene blevet lidt “trætte” at se på, kan du give dem en gang læderfedt med eller uden farve, som kan købes hos en skomager. Det giver læderet fugt, så det holder sig pænt længere. Er skoene blevet snavsede, kan du børste det værste af med en blød børste og derefter bruge en leather cleaner. Når skoene er tørre, skal de have endnu en omgang imprægnering.\nInden brug, skal skoene sprayes et par gange med en imprægneringsspray. Sprayen må ikke indeholde silikone, da det kan give plamager på ruskind. Er skoene blevet lidt trætte at se på eller beskidte, kan du bruge en ruskindsbørste. Børst med korte, hurtige strøg for at løsne snavs og støv, så skoene bliver pæne igen.\n(indsæt link til ruskindsbørste).\nSpray med imprægnering igen efter rengøring.\nDet kan anbefales at købe en ruskindsspray med farve i (fås primært med sort farve hos de fleste skomagere), som efter rens gør dine sko nye at se på. Husk at en ruskindsspray ikke er lige så vand-/snavsafvisende, som en rigtig imprægneringsspray, så brug derfor altid en rigtig imprægnering efterfølgende.\nInden brug, skal skoene sprayes et par gange med en imprægneringsspray. Sprayen må ikke indeholde silikone, da det kan give plamager på tekstiler. Hvis de er snavsede, skal du bruge en cleaner, som er beregnet til tekstil. Kan købes hos alle skomagere. Lad skoene tørre og brug herefter imprægneringsspray igen.\nSpray et par gange med imprægneringsspray. Hvis de er snavsede, skal de rengøres med en fugtig klud.


Udflugt til Tintoreras | C&C Travel\nUdflugt til Tintoreras\nOm eftermiddagen skal du afsted mod Tintoreras. Stedet er opkaldt efter hajerne, som lever i vandet rundt om holmen. Ved holmen skal du holde godt øje med vandet, her kan du nemlig se søløver, havskildpadder og krabber. Her bor også tukaner og Galapagos pingviner, så nyd det specielle dyreliv helt tæt på. På turen skal du også selv ud i vandet – du skal nemlig snorkle i vandene tæt på holmen, hvor du kan se farverige fisk, søstjerner og, hvis du er heldig, også rokker, hajer og søløver, som ofte kommer helt tæt på. Udflugten varer i 3-4 timer.


Tre måder du som selvstændig kan optimere din arbejdsdag - Direkte\nDirekte 20.11.2020 kl. 11:10\nTre måder du som selvstændig kan optimere din arbejdsdag\nAt være selvstændig er både travlt og berigende. Man har mange bolde i luften, og mange gange skal det gå stærkt. Læs med her, og find ud af, hvordan du som selvstændig kan optimere din arbejdsdag.\nMange har faste rutiner i deres arbejdsdag. Det kan godt gøre arbejdsdagen lidt ensformig og til tider kedelig, hvis man bliver i det samme mønster. Derfor kan forandring gøre underværker, hvis du mangler et lille boost til din produktivitet, motivation eller dit drive. Og det kan være selv de mindste ting, der gør forskellen. For eksempel kan du skaffe dig selv nogle bambus strømper. Bambus strømper er nemlig lækre at have på, mens de samtidig er mere svedabsorberende. På samme måde kan bambus strømper også bruges, hvis du er træt af sure tæer. For bambus strømper virker nemlig naturligt antibakterielt, da bakterier ikke lige så høj grad trives i materialet.\nUdliciter nogle af dine arbejdsopgaver\nEr der run på i hverdagen, og har du og din forretning svært ved at følge med dine kunders efterspørgsel? Så kan det være en god ide at udlicitere nogle opgaver. Det kan for eksempel være pluk og pak af dine varer, integration med webshop eller lagerstyring. Ved at bruge et lagerhotel eller pakkecenter til dine varer kan du optimere din arbejdsdag, da du får flere timer til andre opgaver. Samtidig vil alt fra varemodtagelse og lager til distribution integration og returnering varetages af professionelle folk, der vil give dine kunder en oplevelse af din forretning.\nArbejd, når du er på arbejde, og hold fri, når du har fri\nHvis du allerede har investeret i bambus strømper eller udliciteret dine pakkeopgaver, lagerstyring eller distribution til et pakkecenter eller lagerhotel, så kan du tage og kigge på din arbejdstid. Mange af os har travlt på arbejdspladsen, og det er heller ingen undtagelse for selvstændige. Men det betyder også, at man i mange tilfælde kan komme til at tage sit arbejde med hjem, og grænsen mellem arbejde og fritid bliver en gråzone. Det kan resultere i at luften går af ballonen, og ens drive og motivation for sit livsstykke er svær at finde frem. Derfor kan du med fordel prøve at få opdelt din dag, så du kun arbejder, når du er på arbejde, og dermed også holder fri, når du har fri. På den måde vil du have større motivation og være mere produktiv i de timer, du arbejder.