Gulv — Off Grid Brenderuphøjskole\nGrusgrav og ler\nGulvet i huset er bygget op af tre lag. først et lag af en blanding af ler og sand. derefter et lag af rent sand. Og til sidst træklodser lagt som selve gulvet.\nAlle materialerne til gulvet er billige naturmaterialer som derfor er både affaldsfri og meget energivenlig i produktionen. I det her tilfælde var det også en løsning der kun kræver et minimum af arbejde.\nLer og sand-blandingen er den samme som vi bruger til vores vægge så det koster meget lidt ekstra og giver ikke ekstra arbejde med at anskaffe det da vi skulle bruge noget alligevel. Leret er et restprodukt fra grusgravene når de vasker silt, sand og ler ud af gruset. Derfor kan man ofte få lov til at hente det gratis hvis man ellers kan komme ned til det. De små mængder ler vi skulle bruge til væggene kunne vi hente i spande og murerbaljer, men i større mængder kan det være svært at komme ud til. Sandet kan man få billigt i grusgravene selvom de ikke altid er så imødekommende, da det er alt for små mængder man skal bruge til sådan et hus. Med både ler og sand gælder det at det kan betale sig at hente det selv så man slipper for at skulle betale for transport, da det koster det sammen uanset mængde. Transporten er som regel det dyreste når man ikke skal have større portioner. Man skal bare være opmærksom på at man har en god trailer og at man ikke overbelaster den. Hvis man fylder den op kan man overlæsse den med fire-fem gange den vægt den er beregnet til, så hellere tage et par ture.\nDet sand vi fik fat i indeholdte 10% ler, og til gulvet var det et fint blandingsforhold. Hvis vi ville have lavet et decideret lergulv skulle der have været mere ler i men eftersom vi lagde sand og træklodser ovenpå betød det ikke noget og vi behøvede dermed ikke at tilsætte ekstra ler. Lergulvet lukker af nedefra for det luft der ellers kan sive op igennem muslinge fundamentet og så hjælper til med at stabilisere temperaturen i huset, i kraft af den store masse der bliver varmet langsomt op og afgiver varmen igen lige så langsomt. Så hvis der f.eks. er 20 grader i huset, så holdes temperaturen på samme niveau i lang tid. Når blandingen stampes bliver den meget hård og stabil og fungerer derfor fint som bund til gulv.\nSandet lægges ovenpå for at gøre det fuldstændigt jævnt og for at træklodserne ovenpå kan ligge stabilt når de først har sat sig. Samtidig forhindrer det eventuel fugt fra leret i at komme i kontakt med træklodserne.\nOvenpå sandet lagde vi så gulvet af træklodser, som var genbrug og oprindeligt var affaldstræ fra en spærefabrik som sidst har været brugt som gulv i et andet hus som fik et nyt. Så det var ikke bare en billig løsning men en gratis løsning. Genbrug af andet træ er en både økonomisk og bæredygtig løsning men hvis man ikke lige kan skaffe noget lignende kan man bruge gulvplanker som alternativ.\nDirekte oven på fundamentet af muslingeskaller lagde vi blandingen af ler og sand som vi løbende strøg plant med en regel efterhånden som vi kom fremad. Man kan bruge et hvilket som helst lige bræt som afretter-bræt men det er vigtig under denne del af processen, ikke at gå på det, da fodspor vil skabe buler og ujævnheder når det senere skal vibreres. Da hele arealet var dækket og gjort plant vibrerede vi det ned med en pladevibrator. Det viste sig dog, at vores pladevibrator ikke var stærk nok og vi måtte derfor tage en jordstamper i brug, hvilket var tidskrævende, fysisk hårdt og ikke efterlod gulvet plant. Havde vi haft en pladevibrator på 400 kg havde det ikke været noget problem men det betød ikke noget for slutresultatet da sandlaget alligevel jævnede ujævnhederne ud. Det vigtigste var at lersandet blev stampet inden det tørrede ud for når det først tørre ud er det ikke til at have med at gøre.\nDet tager ikke meget tid at lave et sådan et gulv og kræver meget lidt øvelse. Men der er en ting der er meget vigtigt at huske. Fordi træet udvider sig når det er fugtigt, skal man i kanten, hvor gulv møder væg, have en blød kant der kan klemmes og udvide sig, hele vejen rundt. Ellers vil man risikere at gulvet løfter sig, hvis der bliver fugtigt i rummet og så er der ikke andet at gøre end at pille hele lortet op!\nSand: Ca. 100 kr (i alt ca. 2 m3, 50 kr. pr. m3).\nLer: Gratis. Vi bjergede det i grusgrav efter aftale.\nTrægulv/klodser: Gratis genbrug.


Love for Danmarks Kommunistiske Parti - DKP – Danmarks Kommunistiske Parti Frederikssundsvej 64 st. | 2400 København NV | Tlf.: 3391 6644 | ENGLISH\n10. marts 2010 26. juni 2012 DKP\nsom vedtaget på landsmødet i september 2009\n§ 1 Navn: Partiets navn er Danmarks Kommunistiske Parti (DKP). Partiet er skabt i erkendelse af et kommunistisk partis nødvendighed.\n§ 2 Formål: Ideologisk bygger DKP på den dialektiske og historiske materialisme som udviklet af Marx i samarbejde med Engels og senere videreudviklet af Lenin og en række andre tænkere op gennem det 19. og 20. århundrede. Partiets mål er, som redskab for arbejderklassen og andre udbyttede lag, at samle folket for at afskaffe det kapitalistiske samfund og opbygge et socialistisk, hvor det ene menneskes udbytning af det andet afskaffes, og hvor udviklingen hen imod et klasseløst samfund indledes.\nPartiet samarbejder nationalt og internationalt med kommunistiske partier og arbejderpartier som et solidarisk led i den globale klassekamp – mod imperialisme og krig for fred og socialisme.\n§ 3 Medlemskab: Enhver, som er fyldt 14 år, regelmæssigt betaler sit partikontingent og overholder partiets love, kan være medlem. Ethvert medlem er forpligtet til at\n– gøre en indsats for at sætte sig ind i DKP’s programmateriale og efter evne bidrage til at udvikle partiets politiske grundlag.\n– holde sig orienteret via partiets blade og hjemmeside, dagbladet Arbejderen og andre medier for at styrke sin viden om vigtige samfundsforhold og dermed bidrage til udvikling af partiets teori og dets politiske arbejde i arbejderklassen og befolkningen.\n– om muligt være medlem af en fagforening og efter evne gøre en indsats for at fremme solidaritet og fælles handling for grundlæggende faglige, sociale og demokratiske rettigheder.\n§ 4 Ophør af medlemskab: Ophør af medlemskab kan ske ved udmeldelse, sletning pga. kontingentrestance på mere end to kvartaler eller ved eksklusion. Udmeldelse træder i kraft umiddelbart og forelægges forretningsudvalget. Udelukkelse af et medlem kan foretages på grund af pågældendes handlinger, som direkte skader partiets arbejde eller omdømme. Udelukkelse foretages af landsledelsen efter indstilling fra forretningsudvalget eller pågældendes partidistrikt. Landsledelsens beslutning kan indankes for kongressen.\n§ 5 Demokratisk centralisme: Partiets organisationsprincip er den demokratiske centralisme, hvilket betyder: Ledelserne vælges og kontrolleres af medlemmerne; alle ledelser skal aflægge regelmæssig beretning for medlemmerne. Der skal være plads for frie diskussioner, så alle medlemmer er med til at udforme partiets politik. Der skal være plads til kritik og selvkritik. Alle medlemmer er ligeberettigede. Beslutninger truffet af et flertal i et distrikt eller afdeling er bindende for alle distriktets eller afdelingens medlemmer. Beslutninger truffet på en kongres eller af landsledelsen er bindende for alle medlemmer.\n§ 6 Organisation: DKPs grundorganisationer er partiafdelingerne. Der skal minimum 3 medlemmer til at oprette en afdeling. Oprettelsen af afdelinger sker med udgangspunkt i geografiske områder. Det enkelte distrikt bestemmer selv den lokale struktur, herunder oprettelse af afdelinger.\nStk. 1. Partiafdelingernes væsentligste opgave er at sikre, at partiets politik forankres lokalt. Afdelingerne skal sikre, at alle medlemmer af DKP inddrages så aktivt som muligt i gennemførelsen af partiets politik. Der skal som minimum afholdes 5 ordinære medlemsmøder årligt samt et medlemsmøde med valg. Afdelingsmøderne er afdelingens øverste myndighed.Der skal jævnligt gives plads til beretning fra landsledelsen på medlemsmøderne.\nStk. 2. På medlemsmøde med valg vælger afdelingens medlemmer en lokal ledelse, som sikrer de politiske og organisatoriske rammer mellem medlemsmøderne. Der skal som minimum vælges en formand og en kasserer til en lokal ledelse. På medlemsmøde med valg skal afdelingsledelsen fremlægge en beretning over det sidste års arbejde samt et revideret regnskab over afdelingens økonomi. Der skal ligeledes vedtages et arbejdspapir til sikring af det kommende års arbejde. Der kan efter ønske og behov nedsættes lokale udvalg, både for at sikre medlemmernes inddragelse samt øget synlighed.Hvis et flertal af medlemmerne i en afdeling ønsker det, skal der indkaldes til ekstraordinært medlemsmøde med valg. Medlemsmøde med valg indkaldes med min. 14 dages varsel.\nStk. 3. Partiets sekretariat er ansvarligt for opkrævning af partikontingent. Ved mere end ½ års restance vurderes det, om medlemmet kan fortsætte sit medlemskab.\nStk. 4. I et geografisk afgrænset område, hvori der er etableret flere afdelinger, udgør partidistrikterne en koordinerende og samlende politisk kraft. Distrikternes opgaver er at synliggøre partiets politik i et større geografisk område samt koordinere den politiske indsats mellem afdelingerne i distriktet.\nStk. 5. I de områder, hvor der ikke er partiafdelinger, overtager distriktet de opgave, afdelingerne ellers har ifølge lovene, jf. §6, stk. 1 og 2.\nStk. 6. Distrikterne indkalder til 2 årlige distriktsmedlemsmøder, heraf det ene med valg. På medlemsmøde med valg vælges der en distriktsledelse bestående af minimum 3 medlemmer: Formand, kasserer og sekretær. Den afgående ledelse fremlægger beretning, regnskab og arbejdspapir for det kommende års arbejde. Indkaldelse af ekstraordinær distriktskonference kan ske, når et flertal af distriktets medlemmer ønsker det. Indkaldelse til medlemsmøde med valg skal ske med minimum 14 dages varsel.\nStk. 7. Distrikternes økonomiske grundlag til politisk aktivitet sikres gennem kontingentet og evt. regionalindsamlinger.\n§ 7 Kongressen: Partiets højeste myndighed er kongressen, som afholdes hvert tredje år. Kongressen indkaldes af den siddende landsledelse med mindst to måneders varsel og med angivelse af tid, sted og dagsorden. Delegerede til kongressen vælges i distrikterne i forhold til disses medlemstal. Forholdstal besluttes af landsledelsen, men det skal dog sikres, at så mange medlemmer som muligt får mulighed for at få indflydelse på beslutningerne. Afdelinger og distrikter kan frit indstille medlemmer af DKP som gæster på kongressen. Gæster har taleret, men ikke stemmeret. Medlemmer og suppleanter fra den afgåede landsledelse har udelukkende taleret på kongressen, hvis de ikke vælges som delegerede i deres distrikt.\nStk. 1. På kongressen fremlægger landledelsen sin beretning over arbejdet i kongresperioden. Endvidere udstikkes de politiske linjer for den kommende kongresperiodes arbejde. Der fremlægges endvidere et revideret regnskab for kongressen samt et forslag til budget for den kommende periode. Kongressen vælger en landsledelse, landsledelsessuppleanter, revisor, suppleanter og fastsætter antallet af disse. Kun kongressen kan ændre på partiets program og love.\nStk. 2. Ekstraordinær kongres kan indkaldes, når minimum 2/3 dele af landsledelsen, eller når minimum halvdelen af partiets distrikter, der samlet repræsenterer minimum halvdelen af partiets medlemmer, ønsker det. Ekstraordinær kongres indkaldes med minimum 3 måneders varsel og med angivelse af tid, sted og dagsorden.\n§8 Landsmøder og partikonferencer: Imellem kongresserne kan der afholdes landsmøde. Landsmødernes opgave er at fastholde og præcisere den politik, kongressen har vedtaget. Partikonferencernes opgave er at præcisere partiets politik på helt konkrete områder. Landsmøder og konferencer kan udelukkende behandle indhold af politisk karakter og ikke organisatorisk. I lighed med kongresserne vælges delegerede til landsmødet i distrikterne. Landsledelsen bestemmer rammerne for dette.\n§9 Landsledelsen: Landsledelsen er partiets højeste myndighed imellem kongressen og landsmødet. Landsledelsen tegner partiet på grundlag af kongressens og landsmødets beslutninger og arbejder aktivt for at sikre, at vedtagne beslutninger realiseres. I øvrigt konstituerer landsledelsen sig selv og fastsætter selv sin forretningsorden.\nDer skal udpeges en redaktør for partiets avis. Landsledelsen nedsætter de nødvendige udvalg for at sikre kongressens beslutninger. Medlemmer udenfor landsledelsen kan på opfordring fra denne indtræde i de forskellige nedsatte udvalg.\nStk. 1. På første ledelsesmøde efter kongressen udarbejder landsledelsen en forretningsorden for at sikre sit arbejde. Landsledelsen kan afholde åbne møder, hvortil distriktsrepræsentanter indkaldes. Landsledelsen skal sikre, at diskussioner og beslutninger truffet af landledelsen integreres i distrikternes og afdelingernes daglige arbejde.\nStk. 2. Landsledelsen kan indlede og afslutte partidiskussioner og bede distrikter og afdelinger om at tage disse op på lokale møder. Ønsker om konkrete politiske diskussioner fra distrikter og afdelinger kan indsendes til landsledelsen som forslag.\nStk. 3. Landsledelsen nedsætter et forretningsudvalg til organisering af partiets virke mellem landledelsesmøderne. Forretningsudvalget kan efter behov invitere medlemmer og udvalg til møderne.\n§ 10 Økonomi: Partiets økonomi sikres af kontingentmidler, frivillige bidrag m.v. En fast procentdel af det opkrævede kontingent tilfalder dog afdelingerne og distrikterne til sikring af et økonomisk grundlag for politisk aktivitet. Kongressen fastsætter kontingentsatsen for den kommende kongresperiode. Landledelsen har dog mandat til, hvis det er nødvendigt i sikringen af partiets økonomi, at ændre på kontingentsatsen mellem kongresserne. Landledelsen kan iværksætte indsamlinger til sikring af partiets virke, agitation eller presse, hvis dette findes nødvendigt. Revisorerne reviderer partiets regnskaber og kan kontrollere regnskabsførelsen. Der aflægges løbende regnskab til FU og landsledelsen.\n§ 11 Ændringer af partilovene: Lovene kan ændres på kongressen med to tredjedele af de delegeredes stemmer, forudsat at forslag til ændring af love har været offentliggjort mindst to måneder før kongressen. Ændringer af lovene træder i kraft umiddelbart efter afslutningen af kongressen.\n§ 12 Nedlæggelse af partiet: DKP’s nedlæggelse kan ske, hvis minimum to tredjedele af de delegerede på kongressen har stemt for nedlæggelse på to på hinanden følgende kongresser (med minimum 2½ år imellem). Forslag om nedlæggelse af partiet skal være offentliggjort mindst to måneder før kongressen. På baggrund af indstillingen fra den første kongres træffes der indstilling om partiets formue, aktiver og repræsentation i fonde m.v.\nIkrafttræden: Ovenstående love blev vedtaget på DKP’s landsmøde d. 26.-27. september 2009. Lovenes § 3 blev revideret på DKP’s 33. kongres 16. – 17. juni 2012.\n← Anker Schjernings alternative partihistorie – kapitel 1\nProgramskrift nr. 2 – Manifest for kommunistisk fornyelse og enhed →


Pas godt på din hjerne - og se klog ud - Bedste Hjerner\nHjemArtiklerPas godt på din hjerne – og se klog ud\nPas godt på din hjerne – og se klog ud\n23. september 2021 BD3955252894 Artikler, Tendenser, Viden 0\nHvorfor er det klogt at køre med cykelhjelm? Fordi du elsker din hjerne og gerne vil beskytte den, så den kan fungere i mange år endnu. Så du ser aldrig dum ud med en hjelm på, men kan hurtigt komme til at se dum ud uden.\nCykelhjelmens vigtigste opgave er at passe på din hjerne. Den kan beskytte dit hovede mod de værst tænkelige skader i et trafikuheld. “Åbent kraniebrud” og “hjerneskade” lyder noget værre end “cykelhjelm”.\nSpar penge uden at spare på sikkerheden\nDer findes rigtig mange cykelhjelme på markedet, og de kommer i mange forskellige prislag. Men det er langt fra altid den dyreste hjelm, der er den bedste. Det er en skrøne, at dyre hjelme beskytter bedre.\nDu kan sagtens finde en billig cykelhjelm, der lever op til alle EU’s sikkerhedsgodkendelser. Kig efter CE-godkendelsen EN1078 – det er din garanti for, at hjelmen er sikker.\nPasformen er vigtigere end prisen\nNår du skal købe en ny cykelhjelm, betyder det mere, at hjelmen sidder rigtigt, end at den er dyr og smart. Din hjelm skal have den rigtige størrelse og pasform til dit hovede, så den kan beskytte ordentligt.\nHar du din cykelhjelm siddende for langt ned over øjnene eller om i nakken, er det en falsk sikkerhed, og der kan faktisk være risiko for kvælning – ikke lige tanken med en cykelhjelm. Den beskytter heller ikke dit hovede, hvis den hænger på cykelstyret.\nSå se at få spændt cykelhjelmen! Det er din hjernes eneste beskyttelse i trafikken.\nPas godt på de mindste i familien\nHar du en baby med på cyklen, er det selvfølgelig mindst lige så vigtigt med en babyhjelm. Du kan finde cykelhjelm til baby ned til omkring 6 måneder. Så kan de mindste også komme sikkert frem i trafikken.\nOplev nye udfordringer i et inkluderende fællesskab\nDerfor er møbler vigtige i hjemmet


To mindre bureauer med speciale i finansiel kommunikation og informations- og kommunikationsteknologi er blevet indlemmet i Primetime.\nDirektør i Capital Relations, Simon Richard Nielsen, ser frem til at kunne gøre brug af Primetimes viden inden for især corporate kommunikation, public affairs og analyse, udtaler han.\nOffentliggjort: 15.02.16 kl. 09:47\nKommunikationsbureauet Primetime overtager aktiviteterne i Capital Relations og Text100 Danmark, to mindre, specialiserede kommunikationsbureauer. Det skriver Primetime i en pressemeddelelse.\n"Aftalerne med Text100 og Capital Relations bidrager til to områder - IKT og finansiel kommunikation - hvor vi de seneste år har fået stadig flere kompetencer og mere forretning. Nu udbygger vi den position, hvilket hele tiden har været ambitionen," udtaler adm. direktør i Primetime, Peter Sterup.\nCapital Relations beskæftiger sig primært med kommunikation inden for den finansielle branche. Med overtagelsen vil Capital Relations indgå som en specialistenhed i Primetime, men det vil stadig være Capital Relations-navnet, som kunderne møder.\n"Hos Capital Relations har vores fokus næsten udelukkende været på højt specialiseret rådgivning inden for finansiel kommunikation. Nu bliver vi en del af en større virksomhed med flere kompetencer, og vi ser frem til, at vores kunder fremover også kan gøre brug af den viden, som PrimeTime har, især inden for corporate kommunikation, public affairs og analyse," udtaler Simon Richard Nielsen, direktør hos Capital Relations, i meddelelsen.\nHos Text100, der især er specialiseret inden for IKT, fortæller Annika Jungeteg-Falkman, managing director i Text100 Stockholm, at virksomheden har haft kig på flere virksomheder til at overtage de danske aktiviteter, men at valget i sidste ende faldt på Primetime.\nPrimetime oplyser, at aftalerne ikke ændrer på ejer- eller ledelsesstruktur i selskabet.


Nu vil Nordkorea have sin egen tidszone – Ekstra Bladet\nFredag d. 7. aug. 2015 - kl. 10:10 0\nNu vil Nordkorea have sin egen tidszone\nMan skal stille uret en halv time mindre frem, hvis man drager til Nordkorea i fremtiden\nSnart skal Kim Jong-un og resten af Nordkorea stille uret en halv time tilbage. (Arkivfoto: AP)\nHvis du i dag skulle finde på at tage en tur til Nordkorea, skal uret skrues i alt syv timer frem, men det er snart forbi.\nNordkoreas regering har nemlig besluttet, at diktaturstaten skal have sin egen tidszone. Det skriver nyhedsbureauet AP.\nNordkorea vil derfor have lavet en Pyongyang-tidszone, opkaldt efter den nordkoreanske hovedstad. Her skal klokken være en halv time mindre, end den nu er i Sydkorea og Japan.\nNordkorea fik sin nuværende tidszone sammen med Sydkorea, da Japan regerede over det samlede Korea fra 1910 til 1945.\nDen nye tidszone bliver en realitet fra 15. august, og den bliver lavet for at tage afstand til tiden under japansk styre.\n- De onde japanske imperialister begik så utilgivelige forbrydelser, så som at fratage Korea sin egen tidszone, mens de nådesløst nedtrampede landet med sin 5000 år gamle historie og kultur, mens de fulgte deres uhørte politik med at udslette den koreanske nation, lyder det i en meddelelse udsendt af nordkoreansk stats-tv.\nBoost til Kim Jong-un\nIfølge Yan Moo-jin, ekspert i Nordkorea fra universitetet i Seoul, tyder ændringen af tidszonen på at være et skridt for at gøre Nordkoreas leder Kim Jong-un mere populær i befolkningen.\nMange koreanere - både i nord og syd - har stadig en fjendtlig holdning til Japan ovenpå kolonitiden, hvor hundrede tusinder af koreanere blev tvunget til at arbejde under slave-lignende forhold, kæmpe som frontlinje-soldater eller arbejde som prostituterede i bordeller, som var styret af det japanske militær.\nSydkorea har i sinde at beholde sin tidszone af praktiske årsager og af hensyn til international praksis.\nDen nye tidszone skaber frygt for problemer ved et industriområde, der ligger i grænseområdet mellem Nord- og Sydkorea, og desuden frygtes det, at det vil give problemer i forhold til at genskabe en større fælles identitet mellem de to nationer.\nSydkorea brugte kortvarigt den 'nye' tidszone imellem 1954 og 1961. Tidszonen blev oprindeligt indført i Korea i 1908, inden Japan indførte den japanske tidszone i 1912.\nMed 'halv-times'-tidszonen tilslutter Nordkorea sig et lille selskab af lande, der har en tidszone, der adskiller sig med en halv time fra andre frem for en time. Blandt andet Iran og Myanmar har også en tidszone, der adskiller sig med en halv time fra nabotidszonerne.


MC forsikring med indbygget frihed og op til 15 % rabat på alle dine forsikringer hos os, som medlem af vores fordelsprogram.\nBeregn pris med nummerplade\nSkal du forsikre en MC til erhverv?\nMC forsikringen dækker dit ekstraudstyr op til 50.000 kr.\nMed en MC forsikring med kasko får du fri kilometer, helårskørsel, dækning af ekstraudstyr op til 50.000 kr., ingen selvrisiko på ansvarsskader og kun 10% i selvrisiko ved tyveri.\nPrisen er fast; det vil sige ingen bonustab, hvis du får en skade.\nVælg selv, om du blot ønsker den lovpligtige ansvarsdækning, eller om du vil opgradere til MC forsikring med kaskodækning. Se de forskellige dækninger i skemaet herunder.\nBeregn pris med nummerplade Beregn pris uden nummerplade\nTilvælg If Autohjælp\nMed If Autohjælp får du hurtig hjælp, fx hvis din MC ikke kan starte eller punkterer.\nMC forsikring inklusiv helårskørsel\nSom noget helt unikt kan du med vores MC forsikring trygt køre hele året, uden at det koster dig ekstra. Det gælder både ansvar og kasko.\nSe din pris på en forsikring til din MC\nKøber du en ny eller brugt MC hos en BWM eller Suzuki forhandler, så har If en samarbejdsaftale, hvor MC forhandleren kan tilbyde MC forsikring med en række fordele.\nSpørgsmål og svar til MC forsikring


▷ Bedste Hjuloprettere online → Klik her for at se udvalget\nInternet firmaer med hjuloprettere\nCykelpartner.dk er aktuelt imellem de mest benyttede online shops i Danmark inden for cykler og tilbehør. Butikkens sortiment omfatter ca. 11000 produkter fra diverse producenter. Firmaets Trustpilot-rating på 9,6 af 10 tilkendegiver god tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 24460 vurderinger, hvoraf 22028 af disse giver topkarakter. På Facebook er 41558 personer tilhængere af Cykelpartner.dk, og herpå har virksomheden modtaget 396 bedømmelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,5 af 5, hvilket ligeså er særdeles flot.\nCykler.dk er aktuelt en af de største internet firmaer der sælger cykler og tilbehør. Webbutikkens udvalg rummer omtrent 3000 produkter fra diverse producenter. Netbutikkens Trustpilot-rating på 9,3 ud af 10 viser utrolig kundeloyalitet. Scoren er baseret på 2505 ratings, hvoraf 1901 af disse giver topkarakter. På Facebook er 2863 mennesker tilhængere af Cykler.dk, og her har forretningen modtaget 49 vurderinger med en middel vurdering på 4,7 af 5, hvilket også er ekstremt overlegent.\nPedalatleten.dk er i dag en af de mest benyttede internet shops i Danmark inden for cykler og tilbehør. Deres sortiment indbefatter opimod 2000 produkter fra flere brands. Deres Trustpilot-rating på 8,1 af 10 giver indtryk af stor kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 175 anmeldelser, hvoraf 114 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 392 brugere fans af Pedalatleten.dk, og her har firmaet modtaget 12 vurderinger med en middel score på 4,5 af 5, hvilket ligeledes er temmelig godt.\nCykelexperten.dk er pt. iblandt de mest benyttede online forretninger med cykler og tilbehør. Forhandlerens udvalg indeholder på den anden side af 4000 produkter fra en række producenter. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,1 ud af 10 er et udtryk for enorm kundetilfredshed. Tallet er baseret på 1560 bedømmelser, hvoraf 1174 af dem giver topkarakter. På Facebook er 14379 personer tilhængere af Cykelexperten.dk, og herpå har netshoppen modtaget 100 bedømmelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,1 af 5, som tillige er temmelig imponerende.\nFribikeshop.dk er pt. en af de mest populære e-shops inden for cykler og tilbehør. Webshoppens sortiment spænder over flere end 5000 produkter fra en række brands. Forretningens Trustpilot-bedømmelse på 8 af 10 er et udtryk for en høj grad af kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 1740 bedømmelser, hvoraf 1184 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 35097 mennesker tilhængere af Fribikeshop.dk, og herpå har forhandleren modtaget 72 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,2 af 5, hvilket tillige er ekstremt overlegent.\nHjuloprettere købes på internettet\nEn del shops på nettet udlover på nuværende tidspunkt et hav af forskellige leveringstyper. Den mest populære er på nuværende tidspunkt at få afleveret pakken hos en pakkeshop, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente produkterne når du har lyst. Løsningen er nemlig yderst praktisk, samt mange gange endda den prisbilligste leveringsløsning.\nDu kunne tillige beslutte dig for at få produkterne bragt til din hjemmeadresse eller ud på din arbejdsplads. Denne bliver typisk en tak mindre prisbillig, men desuden ualmindeligt praktisk. Den prisbilligste form for levering af hjuloprettere kan ikke modsiges at være at du selv henter varerne, hvilket er betinget af at du fysisk befinder dig lige ved hjuloprettere online forhandlerens lager.\nFragtperioden er jo ualmindeligt vital såfremt man har behov for din pakke om få sekunder, så derfor er det altså centralt at du kigger nærmere på det estimerede leveringstidspunkt for den relevante vare.\nAdskillige hjuloprettere e-shops reklamerer med levering på næstkommende hverdag på en hel del varenumre, men vær obs på at det er påkrævet at handlen laves forud for et aftalt klokkeslæt, så de sandsynligvis kan nå at få hjuloprettere ordnet forinden personalet tager hjem.\nEn hel del internet firmaer sikrer levering uden beregning, men for det meste stiller det krav om at du handler for en konkret sum. Derudover skulle du foretrække den mest betalelige type af levering, som i mange tilfælde – uanset om man opholder sig tæt på København, Aabenraa eller Hundested – er at få leveret pakken til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden ultra nemt for internetbrugere at prissammenligne på hjuloprettere i blandt flere firmaer på nettet, og til gengæld har langt de fleste forretninger på nettet set sig tvunget til at presse udsalgspriserne på en række af deres produkter – til børn og babyer, og samtidig også til herrer og damer – drastisk, og endda nogle gange byde på portofri levering.\nDet kan dog ikke desto mindre være gavnligt at sammenholde enkelte webshops efter hjuloprettere rabatkoder forinden du placerer ordren, så man er på den sikre side med at indhente den mindst kostelige pris.\nMan må lige meget hvad ikke glemme, at såfremt en butik sælger hjuloprettere for en salgspris der er himmelråbende overkommelig, burde det mange gange være et karakteristika der viser en svindel netshop. Bestillinger med betalingskort er imidlertid en del af en anordning, som bistår dig som køber overfor snydagtige e-firmaer.\nGenerelt tilråder vi kortbestillinger eller MobilePay. Som et alternativ bør du bruge en afdragsløsning som f.eks. ViaBill, hvis du ser en fordel i at afbetale prisen ude i fremtiden.\nForud for at nogen handler hjuloprettere i en internet handler kunne man i virkeligheden have øje for deres vilkår, men det er oftest ikke super spændende.\nEt nemt alternativ kunne måske være at tjekke om internet virksomheden er verificeret af e-mærket, grundet at det ofte er en indikator for at online webshoppen tilslutter sig de gældende danske regler, samt at internet forhandleren ofte monitoreres af fagfolk som forstår de gældende regulativer. Dette er desuden din mulighed for hjælpende service, hvis du møder problemer med din ordre.\nLigeså tilrådes det at køber er vaks omkring de elementære betingelser der indvirker på bestillingen, som fx den byttepolitik på hjuloprettere shoppen garanterer. Derfor er det på samme måde relevant, at man permanent beholder ens ordremail, så man altid vil kunne vidne om bestillingen, hvad end man søger efter varer til en voksen eller et barn.\nTrustpilot fremskaffer altid relevante løsninger til at gøre dig bekendt med en længere række øvrige kunders kritik og derved tilråder vi, at du evaluerer online forretningens hjuloprettere ratings forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook byder på tillige fuldt ud fantastiske metoder til at få en idé om internet butikkens kundefokus. Her ser vi mange internet butikker som tilbyder folk at meddele en evaluering af virksomhedens service, som tillige kan udnyttes til at afveje kundetilfredsheden.\nWebsitet er finansieret af annoncer. Vi arbejder tæt sammen med diverse internet handler eftersom vi formidler butikkernes tilbud, og opnår kommission såfremt en bruger fra vores side realiserer en ordre.\nData om hjuloprettere og online webshops i Danmark vedligeholdes nu og da, men vi giver ingen garanti imod reguleringer der eventuelt er udarbejdet siden seneste opdatering af vores oplysninger.


Anmeldelse: Kongens fald – EN PODCAST OM DANSK SCENEKUNST\nAarhus Teater, Anmeldelser, Clara, Det Kongelige Teater, Line, Teater\nSkrevet af Den 4. Væg on 20 november, 18\nSpillested: Det Kongelige Teater og Aarhus Teater\nSpilleperiode: 16. november – 10. december 2018 (Det Kongelige Teater) + 10. januar – 9. februar 2019 (Aarhus Teater)\nMagtliderlighed, mørke, store drømme, blod, sved og ubeslutsomhed hersker i Danmark i det 16. århundrede, hvor Christian d. II (Peter Christoffersen) regerer det danske land. Dét er udgangspunktet for Johannes V. Jensens Kongens Fald. Fortællingens centrale karakter, Mikkel Thøgersen (Joen Højerslev), der stammer fra et lille spartansk bondesamfund, er en drømmer med store ambitioner. Han vil have alt det, han ikke har: magt, kvinder og viden. En dag falder hans øjne på Kong Christian d. II, og på et splitsekund tændes et inderligt begær for at opnå alt det, kongen har, om det så skal koste ham alt. Omend Mikkel Thøgersen mener, at han handler af godhed og ærlighed, ender hans handlinger dog med at være både hadske og ødelæggende.\nKongens Fald er for længst kanoniseret som et litterært mesterværk og tilmed kåret til det 20. århundredes bedste danske roman. Den er ikke tidligere dramatiseret på scenen, men nu har det Kongelige Teater og Aarhus Teater kastet sig over det store værk og tilmed lagt det i hænderne på den catalanske instruktør Carlus Padrissa.\nDet helt store spørgsmål på premiereaftenen er, om Det Kongelige Teater og Aarhus Teater virkelig kan lykkes med at forvandle denne bastante roman til en vellykket teaterforestilling.\nVed første blik kunne man hurtigt fristes til at lade sig overbevise. Scenografien er fuldstændig overdådig! Pileflet og enorme mængder af vand dominerer den dystre og mørke scene, som uden problemer henleder fantasien til middelalderens Danmark. Et hold akrobater giver scenen liv, når de forvandler sig til muskuløse heste og andre mere eller mindre overbevisende dyr. Flot lyder det, og flot er det, men det kommer ikke uden store udfordringer for selve fortællingen, der flere gange drukner i den overdådige scenografi. Det store hold teknikere, der nærmest konstant er synligt til stede på scenen for at styre scenografien, forstyrrer både øje og øre, og gør det svært at hengive sig til illusionen. Larmen fra de store mængder vand og de knirkende trækonstruktioner gør det ligeledes svært at koncentrere sig om den tunge fortælling.\nMed Carlus Padrissa ved roret lader det til, at der har været plads til enormt store armbevægelser. Det lader dog også til, at han har haft svært ved at begrænse sig. Han har muligvis fået lidt for frie tøjler til sin fortolkning af det episke danske drama og dets vægelsind. Han gør et absolut hæderligt forsøg, og det er tydeligt, at han har forsøgt at give et originalt bud på fortællingen. Hans version af Kongens fald bliver dog netop også et godt eksempel på, at det ikke nødvendigvis er alle store og gode romaner, der nødvendigvis skal laves til teaterforestillinger. På papiret lyder det som en ganske imponerende præstation at forvandle det 20. århundredes bedste roman til et scenekunstnerisk værk, men desværre må vi efter denne opsætning konstatere, at det ikke er lykkes at gøre det overbevisende endnu.\nDet er som om, der mangler noget at gribe efter i det tunge drama, som vi haster igennem. Vi skal nå igennem utrolig meget historie, hvorfor fortællingens hyppigt afbrydes af sceneskift. Der sker simpelthen så meget på overfladen hele tiden, og det er næsten umuligt at investere nogle følelser i det store drama, når det hele skal afsluttes så hurtigt. Skuespillet er desuden underligt overfladisk, hvorfor det også er svært at komme til bunds i karaktererne og sympatisere med dem .\nDramaet er for tungt og bastant til at fungere ordentligt på scenen, og det bliver både kedeligt og langt. Hvad handler det hele egentlig om? Hvad vil Padrissas version fortælle det moderne publikum? Det fortryllende sprog og symbolikken, som flere af Johannes V. Jensens læsere gennem tiden har ladet sig forføre af, kommer ikke til sin ret i Det Kongelige Teater og Aarhus Teaters store satsning. Selvom der bestemt er gjort et oprigtigt forsøg, sidder man tilbage med en følelse af manglende mening med det virvar, man lige har været vidne til.\n…du vil se et overflødighedshorn af sceneeffekter, men kan se udover, at forestillingen aldrig rigtigt bliver til at investere sig i.\nEr du under 25 år kan du sikre dig billetter til kun 80 kr., hvis du har lyst til at sidde i en af salens loger. Ellers kan du slippe godt 150 kr. for nogle rigtig fine pladser på balkonerne.\nTidligere indlæg Anmeldelse: Selene Muñoz


Archimedes · lgseeds\n75 89 22 00 info@lgseeds.dk\nEneste sort på markedet med både kålbrokresistens, Phoma resistens og skulpe-opspringsresistens\nLG skulpegenetik giver stærkere skulper og mindsker risikoen for udbyttetab som følge af opspringende skulper. Det øger udbyttesikkerheden, og er et væsentligt forædlingsfremskridt, som direkte kommer avlerne til gode. Den øgede skulpestyrke reducerer risikoen for dryssespild før høst betragteligt.\nI LG hybriderne med stærkere skulper modstår skulperne en langt kraftigere påvirkning fra vind og vejr, også når de er modne. Det kan være af afgørende betydning, hvis det i høsten sætter ind med hagl, torden eller andet vejr, der giver stor risiko for dryssespild. Det er en god ekstra sikkerhed at have, som kan give lidt ro i sjælen ved udsigt til dårligt vejr omkring modenhed.\nStærke skulper giver desuden større fleksibilitet omkring høsttidspunktet, som ikke er uvæsentligt, når der skal høstes store arealer og høsten derfor strækker sig over mange dage. Det er netop ved høst efter det optimale tidspunkt, at de stærkere skulper viser deres værd i praksis. Ved direkte høst vil de stærkere skulper også være mindre tilbøjelige til at springe op og derved mindskes tærskespildet betragteligt.\nUdbytte på et pænt middel niveau\nTidlig ensartet modning\nHøj energikoncentration og høj cellevægsfordøjelighed giver mere mælk 6. maj 2018\nHelsædsmajs set med forædlerens øjne 6. maj 2018\nLimagrain – forskningleder i majsensilage 6. maj 2018


italiensk blond Piss sexvideoer | Pisshamster.com\nitaliensk blondiner Tissende videoer\nHvis du er i pissende porno som vi er, vil du elske dette italiensk blond sektion. Selvom pissende fetish kan synes monotont, er det faktisk ret varieret. Der er mange ting, folk, der elsker at pisse, gør. italiensk blondine kan være et godt eksempel på det. Mange mennesker tænker, "Hej, pissende porno betyder, at du kaster dig ud af at se din pige, mens hun er slidt?" men de forstår ikke, hvordan man virkelig kan nyde fetisier som at pisse. Og fordi du er her, tror vi, at du helt sikkert vil sætte pris på det store udvalg af vores indhold. Især italiensk blond porno videoer du kan se lige her. Vi tog os tid til at vælge den bedste italienske blonde klip for dig, men ingen er 100% nøjagtige. Og især hos fetisjer er der mange forskellige smag. For at hjælpe os med at gøre dette afsnit endnu bedre, glem ikke at bedømme eller kommentere videoer, så vi og alle andre ved, hvilke videoer der er værd at vores tid! Det er det, nyd din daglige dosis af italiensk blond porno!


LIGESTILLING: Kvinder kan godt | sportsdebatten\nForside > Atletik, Uncategorized\t> LIGESTILLING: Kvinder kan godt\nLIGESTILLING: Kvinder kan godt\n19. marts 2012 sportsdebatten\tSkriv en kommentar Go to comments\nPræsidenten for IOC talte til fordel for at eliminere alle kvinde-idrætsgrene fra OL\nEn kollega, der arbejder i Danmarks Idræts-Forbunds kommunikationsafdeling, sendte mig i går et link til en rapport om motionsløbere i Danmark; analysen er lavet af Idrættens Analyseinstitut (Idan) for Danmarks Idræts-Forbund og Dansk Atletik Forbund og belyser, hvorfor vi løber.\nAnalogien til min blog om samme emne i går er således klar nok. Og rustet med interesse og overskydende tid gik jeg i gang med at læse på de 206 pdf-sider.\nFor nogle dage siden fik jeg en mail fra en anden kollega. Den indeholdt blandt andet historien om den første kvinde, der løb Boston Marathon, Kathrine Switzer, som i 1967 tilmeldte sig løbet med sine initialer, K.W. Switzer, blev optaget – og løb af sted. Den gang var det opfattelsen, at kvinder ikke kunne tåle at træne og udmatte sig selv så hårdt, og derfor var maratonløb en sag for mænd. Derfor var der adgang forbudt for kvinder, men selv om den unge kvinde blev forsøgt smidt ud af løbet undervejs af løbets direktør, så gennemførte hun, og hendes betydning for kvindernes ligestilling på dén led kan efter min bedste overbevisning ikke undervurderes.\nDer findes en berømt foto-serie af, hvordan Kathrine Switzer bliver angrebet af løbets direktør, og der er her en video-sekvens, hvor hun – så mange år senere – fortæller om forløbet. I dag er Kathrine Switzer en markant kvinde i USA. Hun løber for øvrigt fortsat…\nEn lille historie om ligestilling og som sådan en symbolsk én af slagsen. Man kan jo sagtens anføre, at det er et slag i luften, om kvinder kan få lov at løbe maraton lige som mænd, hvis der i øvrigt er u-ligestilling på det sociale niveau i et samfund.\nMen akkurat som jeg tror, man ikke skal undervurdere symbolikken i homoseksuelle rollemodeller, så kan man næppe undervurdere, hvordan Kathrine Switzer og andre har åbnet i 1970erne for et ændret syn på, hvad kvinder kan og ikke kan holde til.\nMen det gik langsomt. Det vidner også pdf-rapporten fra DIF om. I en historisk gennemgang fortælles det (s. 16), hvordan kvinderne har været sat bagud:\nOgså på kvindesiden har Danmark vist vejen inden for arrangerede motionsløb. Generelt er kvinders deltagelse i arrangerede motionsløb en relativt ny aktivitet. Før begyndelsen af 1970´erne blev det at løbe lange distancer stadig anset som skadeligt for kvinder i vide kredse. Kvinder var således forment adgang til at deltage i Boston Marathon frem til 1972, og generelt har løb over længere distancer i atletikkonkurrencer været mindre udbredt blandt kvinder end mænd. Først ved OL i Atlanta i 1996 kom 5.000 meter for kvinder på det olympiske program, mens distancen til sammenligning har været på det olympiske program for mænd siden OL i Stockholm i 1912. I dag er der ingen forskelle på mænd og kvinders deltagelse i mellem- og langdistancekonkurrencer ved OL, VM og EM\nDet fik mig til at lede i mine gemmer. Og der er ingen tvivl om, at man får et godt fingerpeg om ligestilling ved at se historisk på atletikken, som er den olympiske paradedisciplin. Så det har jeg gjort.\nI 1983, da de første verdensmesterskaber i atletik blev arrangeret i Helsinki, var der fuldt program for mændene, mens kvinderne ikke kunne deltage i løb længere end 3.000 meter på banen. Der var dog maratonløb, som i parentes bemærket blev vundet af en anden af de helt store mytologiske figurer, norske Grete Waitz, som alt for tidligt afgik ved døden i fjor.\nMen kvinderne kunne heller ikke deltage i: 3000 meter forhindringsløb, trespring, stangspring, hammerkast og tikamp. Der var heller ikke kapgang for kvinder (20 og 50 kilometer er de klassiske discipliner), så man kan roligt konstatere, at der var ikke lige muligheder for begge køn.\nOpfattelsen af, at kvinder ikke kan tåle anstrengelserne ved de længere løb, var i øvrigt tæt på at blive vakt til live igen blot et enkelt år senere, da kvindernes maratonløb ved OL i Los Angeles blev afviklet i bankende varme. De store navne – Joan Benoit, Grete Waitz, Rosa Mota og Ingrid Kristiansen – afgjorde løbet mellem sig, og publikum langs vejen i Los Angeles var, ifølge den amerikanske OL-historiker David Wallechinskys optegnelser, ’moved to tears as the women dashed by’. Nu var ligestillingen mere komplet, og signalet var svært at tage fejl af.\nDa den schweizisk-amerikanske kvinde Gabriela Andersen-Schiess løb ind på OL-stadion 20 minutter efter Joan Benoit havde krydset målstregen som vinder, blev det til gengæld efterfølgende af flere brugt som anledning til at sige, at kvinder altså ikke er egnet til maratonløb. Andersen-Schiess, en 39-årig kvinde bosiddende i Idaho, var nemlig bukket under for varmen, og det tog hende 5 minutter og 44 sekunder at løbe den sidste omgang på 400 meter – det lignede en dødedans, men efter nogle timers behandling efter løbet var hun faktisk frisk igen.\nNå nej – der er fortsat forskel på kvinder og mænd i atletik\nMen det middelalderlige syn på, hvad kvinder kan og bør holde til, som tidligere havde været toneangivende for OL og dermed al anden sport, har altid ligget og luret. Det var det blik på kvinder, der i 1928 fik den daværende præsident for IOC, Henri de Baillet-Latour fra Belgien, til at foreslå, at OL kun skulle være forbeholdt mænd.\nDet skete i forlængelse af 800 meter finalen i 1928 i Amsterdam, hvor løbet var så hårdt, at flere af deltagerne bagefter næsten kollapsede. Hvilket gav masser af omtale og spalteplads til bagstræberiske mænd. Et uddrag af omtalen i Wallechinskys OL-bog om den pågældende finale, oversat af undertegnede, fortæller sin egen historie:\nAntifeminister i pressen og i det internationale atletikforbund (IAAF) pegede på de udmattede kvinder som bevis for, at kvinder skulle udelukkes fra at løbe længere end 200 meter i konkurrence. London-avisen Daily Mail citerede læger for, at kvinder, der deltog i 800 meter løb og andre sådanne ’udholdenheds-begivenheder’ (Feats of endurance) ville blive ’for gamle for tidligt’. Præsidenten for IOC, Grev de Baillet-Latour, talte til fordel for at eliminere alle kvinde-idrætsgrene fra OL og returnere til den antikke græske tradition med en ’kun-for-mænd-konkurrence’.\nMen der var også dem, der støttede kvinders atletik, og de pegede på, at mænd ofte besvimede efter konkurrencen, akkurat som kvinderne havde gjort. I virkeligheden blev det forventet af mandlige roere, at de nærmest var komatøse ved afslutningen på vigtige konkurrencer, som eksempelvis dem mellem Oxford og Cambridge, eller Harvard og Yale.\nI bakspejlet ser argumenterne fra antifeministerne naturligvis både tåbelige og vanvittige ud, i særdeleshed i lyset af inklusionen af kvindernes maraton ved OL i 1984. Men det, der gør historien til mere en tragedie end en komedie, er, at IAAF’s executive committee rent faktisk forbød løb længere end 200 meter, og i de følgende 32 år var der ingen konkurrencer for kvinder i løb længere end ½ baneomgang (200 meter)\nMan kan faktisk godt blive lidt overrasket over, at det ikke er længere tid siden, at kvinder var så ekstremt u-ligestillet i sport. Man kan også sagtens anføre, at u-ligestillingen fortsat har indpas i sportens fastgroede kønsrollemønstre og traditioner.\nMen man kan ikke sætte spørgsmål ved, om kvinder kan holde til anstrengelserne. Nu er de med overalt i atletikken.\nNå nej – der er fortsat forskel på kvinder og mænd i atletik: Kvinderne har konkurrencer i syvkamp, mens mændene dyster i tikamp. Så meget for den lille forskel…\nKommentarer (6)\tTrackbacks (0)\tSkriv en kommentar Trackback\n19. marts 2012 kl. 19:44\n“Den lille forskel” er jo det, der rammer det hele ind i et fascinerende spil, hvor mennesker konkurrerer på nogenlunde lige vilkår, uanset 7-10-kamp. Hver ting til sin tid. Jeg gad simpelthen ikke (kun) at sidde og juble over svedige mænd i sport. Det gider jeg også, men ikke kun. Og en stor del af det kan vi takke Kathrine og andre for – ikke den kære Henri de Baillet-Latour…\n19. marts 2012 kl. 20:16\nGod blog Lars 🙂\nAngående syvkampen har man faktisk forsøgt at få den erstattet med tikamp – men det havde paradoksalt nok ingen interesse blandt de bedste syvkæmpere (muligvis fordi de i givet fald skulle lære at springe stang og kaste diskos..).\nDesuden var der fra de mere teknisk indstillede (og måske endnu vigtigere fra medierne/tv) også nogen modstand, idet det ville betyde yderligere tre discipliner i et i forvejen presset tidsskema forbundet med mesterskaberne.\nSidstnævnte har også været et tungt vejende argument for, at kvindernes 50 km kapgang ikke er indført.\nFor nylig var jeg sammen med æresmedlemmet af IAAF’s Women’s Committee, Ilse Bechthold, som i årtier har ydet en stor indsats for ligestilling i atletikken. Hun erklærede ved den lejlighed, at der i dag i IAAF-regi er sportslig ligestilling. Samtidig anførte hun dog, at det halter gevaldigt med ligestillingen i mødelokalerne, hvor mændene fortsat er i overtal; det kan man vel næppe være uenig i.\nSluttelig skal det nok nævnes, at der fortsat er udfordringer ift. ligestilling ang. størrelsen af startpenge og pengepræmier ved en del større events udenfor IAAF- og EA-regi.\n19. marts 2012 kl. 22:44\nJakob, tak for fin inside-vurdering fra atletikkens noget krinkelkrogede verden, det er meget værdifuldt.\nJacob – jeg er helt enig i din vurdering. Og jeg kan da sige med egen erfaring, at træningen også er sjovere, når der både er kvinder og mænd/piger og drenge på stadion\n20. marts 2012 kl. 07:46\nJakob: God pointe med startpenge og pengepræmier. Den havde jeg ikke lige tænkt på. Men her er vi nok inde i noget, som er vanskeligt at ændre med opfordringer. Hedder det ikke udbud og efterspørgsel eller markedskræfter og interesser (tv). Men interessant, for et eller andet sted er vi jo her helt inde ved det centrale. Er de lige meget værd? Og det er de nok ikke kommercielt. Men er der egentlig ikke eksempler på kvindelige atleter, der været pænt oppe at ringe på startpenge og/eller sponsorkontrakter. Ikke som Bolt, men flot i forhold til det hele?\nLars: Ja, alt er sjovere med dem:-). For slet ikke at tale om en OL-delegation forestiller jeg mig. Tungt med ene mænd i flyet……og så er min erfaring med kvinder i alle sammenhænge, at de jo rent faktisk kan noget, vi ikke kan. Måske anskue ting på en anden måde. Man siger jo, at der står en kvinde bag enhver mand, så måske burde man lægge sig og takke dem for mænds resultater haha…\n20. marts 2012 kl. 11:43\n@Jacob: Jo – der er kvindelige atleter, som henter gode penge (tænk Isinbayeva). Men ønsker man at samle verdens otte bedste 100 meter løbere, koster mændenes heat væsentligt mere end kvindernes – og bestemt ikke kun pga Bolt. Dette er i øvrigt ikke kun begrænset til 100 meter.\nNu kan man jo sagtens skyde skylden på arrangørerne, men reelt kan de så pege på alle os andre. For spørger vi den generelle publik, vil de fleste sandsynligvis hævde, at mændenes 100 meter finale er et større højdepunkt end kvindernes ditto ved det forestående OL – uanset om Bolt er med eller ej.\nVed OL 2004 havde mændenes 100 meter finale næst flest danske seere i tv (kun overgået af en håndboldfinale). Ved den lejlighed bestod mændenes finale af atleter uden en massiv bred appel. Man kan derfor med nogen ret antage, at det var selve brandet “mændenes 100 meter”, som trak markant flere seere end kvindernes ditto.\nJeg vil nødigt kloge mig på, hvorfor det forholder sig sådan, men i mine øjne taler tallene sit tydelige sprog: Atletikken er blot et spejl på den verden, den befinder sig i. IAAF har 24 % kvinder i sine komiteer o.lign. På nationalt forbundsplan er det blot 5 % af IAAF’s medlemslande, som har en kvindelig formand.\nI dansk atletik varetages formandshvervet af en kvinde i 17% af DAF’s foreninger. De personlige trænere for samtlige udøvere i vort elitearbejde er i mere end 90 % af tilfældene mænd.\nDet er i mine øjne reelt meget få steder, om nogen, hvor IAAF er bagud på ligestillingsområdet ift. den omgivende verden.\nStørre sociologisk undersøgelse værdigt 🙂\nJa, der er ingen tvivl om, at mændenes 100-meter er et brand, der sælger billetter. Ingen tvivl. Når jeg sidder og ser det, eller glæder mig til at se det som helt almindelig sportsinteresseret, så kan jeg næppe nævne samtlige løbere ved navn. Det er begivenheden, som jeg har en interesse i, et forhold til, en historik omkring og som jeg tidligere har fået noget ud af at se, og derfor gør jeg det igen. (også selv om Bolt fjumrer rundt lige inden start). Med hensyn til at få flere kvinder ind i bestyrelser, klubber, kommiterer og andet, så er det jo snakken om igen med bestyrelsesposter og lederstillinger. Jeg tror ikke, man kan trække noget ned over hovedet på mænd og kvinder. Eller det kan man godt, men jeg tvivler på resultatet andet end på papiret. Man må skabe mulighederne, opmuntre og motivere og appellere til kvinder. Vise at det nytter, og de har noget at byde på. Naturligvis har de det. Masser. Andet ville jo være tåbeligt. Men at stemme eller overtale en hel flok ind i noget, fordi man så kan bryste sig af at være politisk korrekte, tror jeg måske ikke holder så meget i længden. Det har ikke isoleret noget med IAAF eller DAF at gøre som sådan. Handler det ikke om at fremelske det?\nJeg tror sådan set godt, man kunne åbne manges øjne for fx 100 meter for kvinder, eller kvinder og maraton. De er da nøjagtig lige så dramatisk, spændende og medrivende at følge. Måske mangler vi bare fortællingerne. De historier, vi som iagttagere kan identificere os med. Lige præcis der, hvor vi bliver fanget af histoirien om…hende…og hende…hendes formåen…hvor niveauet er…hvorfor…hvorfor det er fantastisk helt ud over det sædvanlige, hvad disse 8 kvinder eksempelvis lige udretter den pågældende dag…der, hvor vi tager hatten af og forstår det lidt mere i dybden. Det gør du jo, og andre i atletik-verdenen, men hvis jeg bare lige zapper forbi en søndag formiddag med en forudindtaget holdning om, at kvinder…det er sgu ikke særlig hurtigt…så fanger jeg den jo ikke.\nJeg tror meget, det er den vej rundt, det skal komme i stedet for at man tvinger folk til at elske noget, de ikke forstår. Fremelske interessen og ikke diktere den.\nOg det er meget generelt og ikke så meget kun atletik.\nMen det er lige så vigtigt, at jeg må sige, at når de spiller VM-slutrunde i håndbold, så ER niveauet (efter min mening) bare ikke sammenligneligt med mændene. Det er det heller ikke i fodbold. Så her skal der gøres en endnu større indsats for at fange mig med fortællinger, så jeg får et forhold til udøverne.\nDOPING: Kipketers OL-overmand under mistanke MOTION: At bevæge sig for at nå et mål


Oplev Nonnernes dal på Madeira - tips til din ferie på Madeira\nSeværdigheder 14. september 2017 1. februar 2018\nHar du oplevet Nonnernes Dal på Madeira? Foto: Det portugisiske turistbureau i Danmark\nÉn af de mest sagnomspundne seværdigheder på Madeira er Nonnernes Dal, der et naturligt udflugtsmål på en rejse til Madeira.\nPå portugisisk hedder stedet Curral das Freiras, som betyder Nonnernes Refugium, og navnet henviser til den dramatiske historie, som gemmer sig bag dette sted. Curral das Freiras er en lille landsby, som ligger lunt og godt mellem næsten lodrette bjerge i hjertet af Madeira. Den store gryde, hvor Curral das Freiras er beliggende, blev enten dannet ved erosion eller ved et vulkansk udbrud.\nLegenden om Nonnernes Dal på Madeira\nIfølge legenden var året 1566: Udenfor Funchal havn lå en flåde af brutale, franske pirater klar til at angribe Funchal og plyndre Madeiras, og navnlig Funchals, befolkning uden at tage hensyn til, om de er bønder, handelsfolk eller nonner.\nNonnerne flygtede, da Madeiras hovedby Funchal – her i moderne udgave – blev angrebet fra søsiden.\nEn gruppe af nonner fra klostret Santa Clara i Funchal beslutter sig til søge ly i den afsides og utilgængelige dal, 20 kilometer vest for Funchal, som senere bliver kendt som Nonnernes Refugium.\nDalen er omgivet af takkede bjergtoppe hele vejen rundt og så utilgængelig, at den helt indtil 1959 kun var mulig at nå via snoede og ujævne stier. Først i 1986 bliver der lagt tv-kabler til dalen.\nKastanjetræer i Nonnernes Dal\nNonnerne vendte senere tilbage til Funchal by, men navnet og landsbyen, som de boede i, eksisterer endnu. Landsbyen er omgivet af kastanjetræer, fra hvis frugter den lokale befolkning bager søde kastanjebrød og brygger licor de castanha. Størstedelen af byens indbyggere lever af lokale afgrøder.\nKastanjer er en vigtig del af næringslivet hos de lokale i Nonnernes Dal\nFor at få den bedste udsigt til landsbyen rådes man til gøre holdt ved udsigtspunktet Eira do Serrado, som knejser 800 meter over landsbyen.\nI dag har Nonnernes Dal en årlig fest. Hvert år fejrer de lokale ”Kastanje-festivalen”, som stammer fra den tid, da det lokale sogn havde overskud af kastanjer. De blev brugt i forskellige kulinariske lækkerier lige fra suppe til kager og fra desserter til likører. I dag er festivalen en stor attraktion med masser af fødevarer, musik, dans og selvfølgelig vin, og den lokale kastanje er vidunderlig og bliver brugt hver dag til madlavning.


Responstid: Fremskudt ambulance holder klar i Ryomgård - Ebeltoft Folketidende\nRegion Midtjyllands fremskudte ambulance i Ryomgård får base på Vestergade 55, hvor der er sørget for sovepladser til piloterne, ligesom der snart opføres en garage til ambulancen på adressen\nFra starten af februar 2018 har en af Region Midtjyllands ambulancer fået en såkaldt ’fremskudt placering’ på Vestergade 55 i Ryomgård\nDe fremskudte placeringer er et supplement til egentlige ambulancebaser\nFølgende fremskudte placeringer med overnatningsmulighed findes allerede: Ulfborg, Karup, Langå, Videbæk\nHerudover findes i dag fremskudte placeringer uden overnatningsmulighed følgende steder: Thyborøn, Balling, Fjellerup, Hadsten, Havndal, Sdr. Felding, Aulum, Juelsminde, Vinderup og Gjesing\nDe fremskudte placeringer med overnatning i Ryomgård og Vinderup er etableret i samarbejde med regionens ambulanceleverandør i området, Falck Danmark A/S\nRegionsrådet har afsat 0,3 mio. kr. årligt til drift samt 0,2 mio. kr. i 2018 til etablering af fremskudte placeringer med sovemulighed i Ryomgård, Ry og Vinderup\nRegionsrådet besluttede som en del af budgettet for 2018 at oprette fremskudte placeringer til ambulancer i Ry, Vinderup og Ryomgård. Placeringerne i Vinderup og Ryomgård er nu på plads, mens Ry forventes at være klar 1. april 2018.\nI Ryomgård har ambulancen fået base på Vestergade 55, det tidligere Aktivitetscenter Jættegården og før da Ryomgård Hvilehjem, hvor der også i en af lejlighederne er blevet plads til, at ambulancepiloterne kan overnatte.\nDet er Falck, der har opgaven og har skaffet basen, og lige nu venter man kun på, at en garage til ambulance bliver klar. Den afventer en myndighedsgodkendelse fra Syddjurs Kommune.\nRegion Midtjylland har 66 ambulancer, som holder til på 36 forskellige ambulancebaser. Derudover har regionen en række såkaldte “fremskudte placeringer”, som ambulancerne kan holde på midlertidigt. Disse fremskudte placeringer øger muligheden for i perioder at flytte ambulancer til det pågældende geografiske område og dermed sikre en bedre dækning.\n“Vi følger løbende responstiderne og justerer det præhospitale set-up, når vi kan se at der er en mulighed for at styrke den akutte indsats. Med de nye fremskudte placeringer, håber vi at kunne forbedre responstiderne i de her områder,” siger Henrik Gottlieb Hansen, formand for hospitalsudvalget i Region Midtjylland.\nPræhospital er et ord, som jævnligt benyttes i Region Midtjylland-sammenhæng. Det kan bedst oversættes som 'et hospital på hjul'. Tidligere var ambulancer en transportordning fra skadested til sygehus. Nu er det en del af en samlet akutindsats uden for sygehuset, hvor behandlingen starter allerede på skadestedet og under transporten til sygehuset.\nDer findes allerede i dag en række såkaldte fremskudte placeringer, som en ambulance kan sendes til.\nAf arbejdsmiljømæssige hensyn må beredskabet kun holde dér i op til to timer ad gangen. Der er dog i dag fire fremskudte placeringer med sovemulighed (Langå, Videbæk, Ulfborg og Karup).\nMed Ryomgård, Vinderup og Ry er der i alt syv. Når der er mulighed for at overnatte på stedet, kan AMK-vagtcentralen (AMK er en forkortelse for Akut Medicinsk Koordinering, red.) sende ambulancer ud at holde på stedet i længere tid.\nDet betyder, at man kan øge dækningen med ambulancer og dermed reducere responstiden i disse områder. Dette forudsætter dog, at der er ledige ambulanceberedskaber i andre områder, som kan frigøres til det, som kaldes 'forkantsdisponering'.\nDet er Præhospitalets AMK-vagtcentral, der har ansvaret for at disponere regionens ambulanceberedskaber. Herfra er der også tilfredshed med de nye muligheder for forkantsdisponering.\n“Det er et logistisk puslespil at sikre den bedst mulige udnyttelse af ambulancekapaciteten. Derfor følger vores medarbejdere via skærme hele tiden med i, hvordan ambulancerne bevæger sig rundt i regionen. Hvis det sker, at alle ambulancer i ét geografisk område kommer på opgaver, prøver vi at dække af ved at flytte andre ambulancer frem mod området. De nye fremskudte placeringer i Vinderup og Ryomgård giver bedre mulighed for at optimere dækningen i disse områder, også selvom der samlet set ikke er kommet flere ambulancer til,” forklarer Kurt Kongerslev, AMK-vagtcentralleder i en pressemeddelelse.\nThomas Balle Kristensen, præhospital direktør, understreger, at basen i Ryomgård er en strategisk placering, der vil gøre det muligt at være klar, hvis uheldet er ude i området.\n“Vi har jo ambulancer stående i Hornslet, Rønde, Ebeltoft, Tirstrup og to i Grenaa, hvor også akutlægebilen holder. Basen i Ryomgård skal ses som en mulighed for, at vi rent strategisk bedre kan være forkant, hvis der skulle ske noget på Midtdjursland. Derfor kalder vi det 'forkantsdisponering'.”\n“Borgerne i Ryomgård vil selvfølgelig ikke kunne forvente, at ambulancen holder der altid, men de enkelte ambulancers aktivitet følges nøjes af vores vagtcentral, og derfor kan vi hele tiden disponere bedst muligt. Det giver mulighed for at flytte den ene af de to ambulancer i Grenaa til Ryomgård om natten, hvis de ikke er i aktivitet.”\nRyomgård Distriktsråd har efterlyst, at der bliver indbudt til en egentlig indvielse af den nye base i Ryomgård, men det bliver ikke aktuelt, fortæller Thomas Balle Kristensen.\n“Netop, fordi der er tale om holdeplads med overnatningsmulighed og ikke en stationær arbejdsplads.”\nPubliceret: 08. Februar 2018 14:37


Mød dyrene på et natureventyr på Borneo – Risskov Rejser\nNår man rejser til Borneo, kan man være sikker på én ting – at der rundt om hvert hjørne venter helt fantastiske naturoplevelser. Det kan rejseekspert Isabella Jensen skrive under på, da hun på sin Borneo-tur både nåede at spotte pygmæelefanter, sætte havskildpadder ud i måneskinnet og adoptere sin helt egen orangutang-unge\nMødet med orangutang-unger i Borneos jungle\nDet var ikke kun den sjældne pygmæelefant, Isabella var heldig at møde. Også vores orangerøde fætter stiftede hun bekendtskab med på Sepilok Orangutan Rehabilitation Centre.\nHun fortæller: ”I orangutangcenteret i Sepilok fik vi at vide, at der ikke altid kommer orangutanger ved de to daglige fodringer – så jeg følte mig heldig, da den første lille forældreløse orangutang kom til syne i trætoppene og hoppede op på platformen. Den satte sig lidt genert med ryggen til og der gik ikke lang tid, før der kom flere for at tage for sig af mælk og bananer.”\n”De fortalte på Sepilok-centret, at det selvfølgelig var ærgerligt, når besøgende ikke var heldige at opleve orangutanger – men at det faktisk var en god ting. For det at der kommer færre aber til fodringstid, betyder, at centret har lykkedes med at få aberne på fode igen, så de igen kan leve vildt i naturen og selv finde mad,” fortsætter Isabella.\nIsabella blev faktisk så begejstret for orangutangerne under sit besøg, at hun endte med at adoptere en lille unge ved navn Bella.\nHavskildpadde på vej ud på sin korte, men farefulde færd mod havet\nDet er ikke kun i regnskoven og junglen, at der venter enestående naturoplevelser – der er også store oplevelser at finde ude i vandet. Bl.a. på den lille ø Libaran Island, der er et yndet sted for havskildpadden at lægge sine æg.\nHer har man en helt unik mulighed for nære naturoplevelser, da man bor i luksustelte og har naturen lige uden for teltdugen. Og det er her, man kan få en stor oplevelse, når man forsøger at hjælpe de små havskildpadder, der er født med hårde odds imod sig – kun 1 % af alle havskildpaddeunger forventes at overleve.\nHvis du selv har fået blod på tanden efter et fantastisk natur-eventyr, så kan du tage med på vores 13-dages rundrejse til Borneo, der viser dig det bedste af øen, og giver dig mulighed for at møde bl.a. orangutanger og havskildpadder.\nLæs mere om rejsen til Borneo her


Her er fremtidens elskovsdrikke | Natgeo.dk\nI anledning af valentinsdag bringer vi her tre bud på fremtidens elskovsdrikke. Var der nogen, der sagde viagra til kvinder?\n#fremtiden #hjerneforskning #hormoner #elskovsdrikke #valentinsdag\nSiden tidernes morgen har vi mennesker været fascinerede af elskovsdrikke. Og skuer vi frem i tiden, kan hjerneforskning måske komme til at spille en rolle i forbindelse med udviklingen af elskovsdrikke. Faktisk lader vi til at stå på tærsklen til elskovsdrikke, hvis virkning er empirisk bevist.\nHjerneforsker Larry J. Young forklarer, at studsmus, der menes at være en af de få monogame pattedyrarter bortset fra mennesker, kan være nøglen til udvikling af virksomme elskovsdrikke.\nDe bånd, der binder studsmus sammen, har tilsyneladende forbindelse med to hormoner – oxytocin hos hunner og vasopressin hos hanner – som reagerer med neurotransmitteren dopamin. Forskning tyder på, at de samme kemiske udløsere måske virker hos mennesker. Det betyder igen, at det måske er muligt at fremstille effektive midler beregnet på at indgyde kærlighed og styrke kærlighedsbåndene, skriver Larry J. Young.\nFaktisk er produkter, der gør brug af oxytocin, allerede tilgængelige på internettet. Et af disse midler er Flibanserin, som angivelig fremmer seksualdriften hos kvinder.\nUSA's lægemiddelstyrelse (FDA) afviste i 2010 Flibanserin som middel mod kvinders manglende lyst til sex. Medicinen markedsføres nu som antidepressiv, men er omtalt mange steder på internettet som et effektivt middel, hvis man som kvinde har mistet lysten til sex.\nOg i 2012 blev der offentliggjort to undersøgelser, der viste, at Flibanserin kan have en positiv effekt på kvinders evne til at opnå seksuel tilfredsstillelse.\nFeromoner er kemiske stoffer, som dyr sender signaler til hinanden med, ofte i forbindelse med parring. Om de også findes hos mennesker, er et mysterium. Ikke desto mindre udbydes såkaldte feromondrikke over alt på internettet til mennesker, der gerne vil øge tiltrækningen.\nIndtil der foreligger et videnskabeligt bevis, er blomster og chokolade dog nok et mere sikkert bud.\nMidler mod hjertesorg\nFlere forsøg med posttraumatisk belastningsreaktion har den seneste tid peget på, at man ved hjælp af medicin kan reducere virkningen af hjertesorg til et mere håndterbart niveau, også selv om den slags midler ikke sletter de konkrete hukommelsesindtryk.\n"I tilfældet med posttraumatisk stress, er følelsen så voldsom, at den overskygger de normale hjernemekanismer, der gør mennesker i stand til bearbejde minderne og komme videre," siger Karim Nader fra McGill University i Canada.\nGiv et abonnement i gave. Klik her.


Elie Cohen, kapitalismens nye tidsalder - Bøger, dokumentarer og film\nDer er en gåde over nutidig kapitalisme. Hvordan at forklare, at det største børskrak vi har kendt siden 1929, sprængningen af internettet boblen, har haft ingen af de sædvanlige effekter på den generelle økonomi? Hvorfor nedsatte de svigagtige fejl i Enron og Worldcom den globale spredning af amerikansk stil finansiel kapitalisme? For at forstå den nye logik på arbejdet, har Elie Cohen valgt at analysere storhed og fald to ikoniske selskaber i 1990 år: Enron og Vivendi. Langt fra at deltage eneansvar deres initiativtagere fremfusende, disse fejl afslører dybere rolle de finansielle markeder til at bestemme erhvervsstrategier. Ekstremt reaktive, markedsfinansiering reducerer risici ved at sprede dem og forværre dem ved at fremme spekulation. Denne bog analyserer uddannelse markedets myter, bobler, ledelsesmetoder, det skildrer en verden af aktører i risiko industri (analytikere, revisorer, bedømmere) og rapporter til et system, hvor den kollektive fejl foretrækkes at bryde konsensus. Hvordan regulere de finansielle markeder uden at hindre kapaciteten til innovation? Hvordan man forhindrer voldgift mellem bestemmelser i kapitalismens nye tidsalder? Dette er problemerne for vores regeringer og de store internationale finansielle institutioner, spørgsmål, som Elie Cohen reagerer med klarhed og glans.\nElie Cohen er økonom, forskningsdirektør ved CNRS og Nationalfonden for Statskundskab. Han er forfatter til Colbertism "high tech" (1992), The Temptation hexagonal (1996) og The World Economic Order (2001).\n← Samlet kapitalisme\nLivet efter olie →