1 Flemming Balvig, Bjarne Laursen, Karin Sten Madsen, Maj-Britt Elise Martinussen, Katrine Sidenius Voldtægt der anmeldes... Del I: Undersøgelsens fokus, metode og grundmateriale\n2 1 VOLDTÆGT DER ANMELDES Del I: Undersøgelsens fokus, metode og grundmateriale Flemming Balvig, Bjarne Laursen, Karin Sten Madsen, Maj-Britt Elise Martinussen, Katrine Sidenius Udgivet af Det kriminalpræventive Råd Odinsvej 19, Glostrup Tlf April 2009 Fås kun som pdf på dkr.dk ISBN:\n3 2 Indholdsfortegnelse Forord... 3 Resumé... 5 Formål... 6 Anmeldelse af voldtægt... 6 Optagne anmeldelser... 6 Anmeldelser med et andet udgangspunkt... 6 Anmeldelser der ender anderledes... 6 Falske og ikke-falske anmeldelser og 217 i straffeloven... 6 Undersøgelser og anmeldelser Danmark: 2000, 2001 og Fra til Udtræk af sager Det samlede antal optagne voldtægtsanmeldelser Antal voldtægtssager i undersøgelsen = antal ofre Antal udpegede gerningsmænd i undersøgelsen Undersøgelsens grundlæggende database Indhentning af basisoplysninger Indhentning af supplerende oplysninger Kvalitativ database Terminologi Datamaterialets fremtid Bilag Bilag A. Kodeskema anvendt ved gennemgang af politijournalerne Bilag B. Kodehåndbog anvendt ved kodning af politijournalerne kan hentes som selvstændigt bilag Bilag C. Kodeskema anvendt i ved gennemgang af politijournalerne i Rigspolitiets undersøgelse vedrørende årene (Der er ikke i Rigspolitiets undersøgelse vedrørende årene udarbejdet kodehåndbog) Tabeller Tabel 1. Anmeldelser vedrørende voldtægt, og Skemaer Skema 1. Oversigt over straffelovens kap. 24 vedrørende forbrydelser mod kønssædeligheden... 8\n4 3 Forord De sidste 25 år har i gennemsnit omkring 500 kvinder årligt anmeldt til politiet, at de er blevet udsat for voldtægt eller forsøg herpå. Voldtægt er et af de mest alvorlige overgreb, et menneske kan foretage sig over for et andet menneske, og det er derfor af yderste vigtighed, at der gøres, hvad der er muligt for at forebygge og mindske antallet af sådanne overgreb. Det er endvidere af stor betydning, at de, der alligevel udsættes, får den bedst mulige behandling af deres omgivelser. Dette bør være en ret i sig selv, men det er jo også helt afgørende for at bidrage til at mindske de ofte voldsomme skadevirkninger af overgrebet. Det er ikke mindst vigtigt, at kvinderne behandles optimalt af og i retssystemet. Det er vor opfattelse, at en af grundene til, at forebyggelsen kunne være bedre, end den er, og at kvinderne ikke altid behandles optimalt i retssystemet mv., er manglende viden. Det er ikke den eneste grund men det er én af grundene. Det er baggrunden for, at der er gennemført en undersøgelse af kvinder, der anmelder voldtægt. Undersøgelsen vedrører de politianmeldte voldtægter i perioden 2000 til En tilsvarende undersøgelse er tidligere gennemført vedrørende perioden 1990 til 1992, hvorfor det også er muligt at give et bidrag til beskrivelse og forståelse af, hvordan de politianmeldte voldtægter har udviklet sig. Den nyeste undersøgelse belyser langt flere aspekter ved de politianmeldte voldtægter end den tidligere, og den repræsenterer utvivlsomt den mest omfattende undersøgelse på dette område, der hidtil er gennemført i Danmark. Undersøgelsen er blevet til i et unikt tværfagligt samarbejde, hvor bl.a. jura, samfundsvidenskab og sundhedsvidenskab har været repræsenteret, og hvor der har deltaget såvel praktikere som forskere. Det Kriminalpræventive Råd, Det Juridiske Fakultet på Københavns Universitet, Statens Institut for Folkesundhed, Center for Voldtægtsofre på Rigshospitalet og Rigspolitiet har samarbejdet om gennemførelse af denne undersøgelse. OAK Foundation, Justitsministeriets Forskningspulje, Det Kriminalpræventive Råd, Egmont Fonden og Aase og Ejnar Danielsens Fond har gjort undersøgelsen mulig. Vi er overordentlig taknemmelige for den betydelige og velvillige støtte, der er ydet undersøgelsen. Mange andre har bidraget, ikke mindst ansatte fra og på de ovennævnte institutioner. Særlig tak til de tre, der har taget et medansvar i projektets styregruppe sammen med forordets underskrivere: Charlotte Mathiesen Bech, Merete Djurhuus og Jørgen Abildgaard. Det var sidstnævnte, der havde hovedansvaret for undersøgelsen vedrørende , og Jørgen Abildgaard har været af uvurderlig betydning for gennemførelse af det aktuelle projekt i alle dets faser. At det i undersøgelsen blev muligt at få tilgang til og at opspore hele 98 pct. af alle sager er i høj grad daværende formand for Politimesterforeningen, Poul Bjørnholdt Løhdes fortjeneste. Jesper Søholm har varetaget det komplicerede IT-arbejde med opbygning af et elektronisk kodeskema. Selve den meget omfattende kodning er blevet foretaget af Maj-Britt Elise Martinussen med bistand fra Tine Søberg, Priscilla Sant Anna Gravesen, Anette Peitersen og Morten Haagensen.\n5 4 Afrapporteringen af undersøgelsen sker i form af en række delrapporter. Rapporterne offentliggøres ligesom nærværende publikation i første omgang på Det kriminalpræventive Råds hjemmeside, men vil siden, evt. i en reduceret og/eller revideret form, blive samlet i en trykt publikation, som til den tid vil kunne erhverves ved henvendelse til Det Kriminalpræventive Råd. København 2009 Professor, dr.jur. Flemming Balvig, Det Juridiske Fakultet, Københavns Universitet Seniorforsker Bjarne Laursen, Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet Informationsmedarbejder Karin Sten Madsen, Center for Voldtægtsofre, Rigshospitalet Cand.jur. Maj-Britt Elise Martinussen Overlæge Katrine Sidenius, Center for Voldtægtsofre, Rigshospitalet\n6 5 Resumé Der er gennemført en undersøgelse, hvis formål har været ud fra samfunds- og sundhedsvidenskabelige synsvinkler at beskrive og belyse de voldtægter, som kvinder anmeldte til politiet i Danmark i årene Ifølge den almindelige årlige kriminalstatistik vedrørende anmeldte straffelovsovertrædelser, der udgives af Danmarks Statistik, skulle det for den pågældende periode dreje sig om et årligt antal på tæt ved 500 voldtægtsanmeldelser i gennemsnit. Undersøgelsen viser imidlertid, at det reelle antal ser i størrelsesordenen 15 pct. mindre, altså godt 400. Forskellen beror på egentlige fejl samt indgivelse af falske anmeldelser. Totalt er der indsamlet op mod 900 forskellige oplysninger om de enkelte voldtægtsanmeldelser, herunder om de involverede kvinder og mænd. De fleste oplysninger baserer sig på en manuel gennemgang af politiets journaler og sagsmapper, men disse er suppleret med oplysninger fra Det Centrale Kriminalregister, Danmarks Statistiks demografiske database, Landspatientregisteret og Det Psykiatriske Centralregister. Det har været et vigtigt udgangspunkt for igangsættelse af undersøgelsen at foretage en sammenligning med en tilsvarende undersøgelse vedrørende I ti-års perioden mellem de to undersøgelser er politiets journaliseringssystem og fejlretningssystem formentlig blevet mere effektivt, og vedrørende er det lykkedes at få en mere komplet adgang til de eksisterende journaler mv. Det betyder, at undersøgelsen vedrørende giver et noget mere dækkende billede af kvinder, der anmelder voldtægt, for sin tid, sammenlignet med undersøgelsen vedrørende , men det betyder også, at eventuelle direkte sammenligner givet et noget overdrevet billede af eventuelle stigninger og tilsvarende et noget underdrevet billede af eventuelle fald.\n7 6 Formål Hovedformålet med den gennemførte undersøgelse har været at kaste nærmere lys over en af de mest alvorlige forbrydelser, der findes, voldtægt. Det er bogstavelig talt de voldtægter, der selv er trådt frem i lyset, der har været undersøgelsens fokus, nemlig de af retsmyndighederne kendte. Det har ligget uden for undersøgelsens rækkevidde at sige noget om de voldtægter, retsmyndighederne ikke har fået kendskab til: de skjulte voldtægter (voldtægtsmørketallet). Denne i øvrigt særdeles vigtige problematik vil dog blive berørt en række steder i undersøgelsens afrapportering. Anmeldelser af voldtægt Mere præcist udtrykt har undersøgelsens fokus da været de voldtægter, der blev anmeldt til eller som på anden måde er kommet til politiets kundskab. Det vil ofte være offeret selv, der har anmeldt, men det kan også være andre såsom vidner, familie mv., og i helt særlige tilfælde kan det være politiet selv, der reagerer på en information. For enkelthedens skyld vil vi omtale de undersøgte tilfælde som anmeldelser af voldtægt, eller blot anmeldelser, frem for voldtægter der ved anmeldelse eller på anden måde er kommet til politiets kundskab. Optagne anmeldelser Det er vigtigt at understrege, at undersøgelsen drejer sig om optagne anmeldelser, dvs. henvendelser eller informationer, der af politiet er registreret som en voldtægtsanmeldelse på de hertil eksisterende formularer og systemer til optagelse af sådanne anmeldelser. En eventuel information om eller henvendelse vedrørende voldtægt, der ikke på denne måde registreres det være sig fordi den enten slet ikke registreres, eller fordi den registreres på en anden måde, f.eks. som en anmeldelse om vold indgår ikke. I praktiske og juridiske termer vil det sige, at det er sager, der er blevet henført som mulige overtrædelser af straffelovens paragraf 216 (der internt i politiet har gerningskode 72211) eller 217 (gerningskode 72215). Anmeldelser med et andet udgangspunkt Samtlige sager, der på et eller andet tidspunkt i det retlige forløb har fået disse gerningskoder, indgår, dvs. sagen kan ved selve anmeldelsen godt være startet med et andet udgangspunkt. Fokus er altså sager der ved anmeldelsen og/eller senere under efterforskningen og/eller ved eventuel sigtelse er blevet registreret som mulige overtrædelser af straffelovens 216 eller 217. Anmeldelser der ender anderledes Heri ligger tillige, at også sager, der f.eks. senere viser sig at blive henført under en anden straffebestemmelse, er med. Falske og ikke-falske anmeldelser Endvidere indgår som udgangspunkt anmeldelser, der forsøges trukket tilbage, og/eller som viser sig at være falske. 216 og 217 i straffeloven Straffelovens 216 siger: Den, der tiltvinger sig samleje ved vold eller trussel om vold, straffes for vold tægt med fængsel indtil 8 år. Med vold sidestilles hensættelse i en tilstand, i hvil ken den pågældende er ude af stand til at modsætte sig handlingen.\n8 7 Stk.2. Straffen kan stige til fængsel i 12 år, hvis voldtægten har haft en særlig farlig karakter eller der i øvrigt foreligger særligt skærpende omstændigheder., og 217: Den, som skaffer sig samleje ved anden ulovlig tvang, jf. 260, end vold eller trussel om vold, straffes med fængsel indtil 4 år. Juridisk er det altså alene overtrædelser af 216, der betegnes som voldtægt. 217 omfatter anvendelse af mindre alvorlige tvangsmidler og har, som det fremgår, en lempeligere strafferamme. end 216. Anvendelse af 216 (alene) forudsætter, at samleje er opnået eller forsøgt opnået. Samleje under den nugældende straffelov er altid blevet forstået som betegnelse for et forhold mellem mand og kvinde, hvor manden indfører sit kønslem (penis) i kvindens skede (vagina). 1 Analt samleje henføres under 224, hvori det hedder, at Bestemmelserne i a finder tilsvarende anvendelse med hensyn til anden kønslig omgængelse end samleje. 2 Undersøgelsen er således en undersøgelse af voldtægt mod kvinder. Voldtægt af person af samme køn (mand over for mand eller kvinde over for kvinde) henføres under 225, hvori det hedder, at Bestemmelserne i og a finder tilsvarende anvendelse med hensyn til kønslig omgængelse med en person af samme køn. Anmeldelserne omfatter såvel forsøg som fuldbyrdede tilfælde. Fuldbyrdelse af 216 sker ved indførelse af det mandlige kønslem i kvindens skede. Den tvang eller tiltvungethed, der er en forudsætning for anvendelse af 216, inkluderer trusler. For anvendelse af 216 kræves der forsæt i relation til alle led i denne paragraf. De senere års debat om, hvorvidt man også burde kriminalisere uagtsom voldtægt, baserer sig på det forhold, at retstilstanden på undersøgelsestidspunktet var og i skrivende stund stadig er at forsæt til at tiltvinge sig samleje mangler, hvis gerningsmanden ikke har opfattet kvindens modstand. Til en vis grad i teorien, men ikke mindst den praktiske anvendelse af og i særdeleshed ved paragrafisering af anmeldelser foreligger der en række mulige afgræsningsog overlapningsproblemer mellem disse bestemmelser og andre bestemmelser i straffelovens kap. 23 (Forbrydelser i familieforhold) og 24 (Forbrydelser mod kønssædeligheden). Der er således ud over de allerede nævnte en række grænseområder til andre seksuelle krænkelser, hvor vi i mere eller mindre kendt omfang vil have nogle af krænkelserne med, men ikke andre. Her skal især fremhæves to typer af krænkelser, som helt eller delvist ikke med det udgangspunkt vi har taget er en del af undersøgelsen. Det drejer sig for det første om opnåelse af samleje med barn under 15 år ved tvang eller fremsættelse af trusler, såfremt 222, stk. 2 er citeret, men 216 ikke er. Paragraf 222 har følgende formulering: Den, som har samleje med et barn under 15 år, straffes med fængsel indtil 8 år. Stk. 2. Har barnet været under 12 år, eller har gerningsmanden forskaffet sig samlejet ved tvang eller fremsættelse af trusler, kan straffen stige til fængsel indtil 12 år. 1 Jf. Vagn Greve m.fl.: Kommenteret straffelov - Speciel del, 8. omarbejdede udgave, Jurist- & Økonomforbundets Forlag, 2005, s Gerningsmanden kan dog være en kvinde. Dette er muligt, idet 217, som det fremgår, omfatter opnåelse af samleje ved brug af anden ulovlig tvang jf. 260, og dermed omfatter tilfælde, hvor en kvinde eksempelvis tvinger en anden kvinde til at tåle samleje med en mand.\n9 8 Skema 1. Oversigt over straffelovens kap. 24 vedrørende forbrydelser mod kønssædeligheden 3 Paragraf i loven Omhandler 216 Voldtægt 217 Samleje med ulovlig tvang 218 Samleje v. udnyttelse af psykisk abnormitet 218, stk. 2 Samleje v. udnyttelse af hjælpeløs tilstand 219 Samleje med institutionsanbragt 220 Samleje v. misbrug af afhængighedsforhold 221 Samleje, tilsnigelse til 223a Samleje m. prostitueret u. 18 år kunde 222, stk. 1 Samleje m. barn u. 15 år 222, stk. 2 Samleje m. barn u. 12 år/skærpende omstændigheder 223, stk. 1 Samleje m. plejebarn/stedbarn mv. 223, stk. 2 Samleje ved forførelse 224 jf. 216 Anden kønslig omgæng. v/vold 224 jf. 217 Anden kønslig omgæng. v/ulovlig tvang 224 jf. 218 Anden kønslig omgæng. v/udnyttelse af psykisk abnormitet 224 jf. 219 Anden kønslig omgæng. m/institutionsanbragt 224 jf. 220 Anden kønslig omgæng. v/ misbrug af afhængighedsforhold 224 jf. 221 Anden kønslig omgæng. v/tilsnigelse 224 jf. 222, stk. 1 Anden kønslig omgæng. m/barn u. 15 år 224 jf. 222, stk. 2 Anden kønslig omgæng. m/barn u. 12 år 224 jf. 223, stk. 1 Anden kønslig omgæng. m/plejebarn/stedbarn mv. 224 jf. 223, stk. 2 Anden kønslig omgæng. v/forførelse 225 jf. 216 Homoseksualitet v/vold 225 jf. 217 Homoseksualitet v/ulovlig tvang 225 jf. 218 Homoseksualitet v/udnyttelse af psykisk abnormitet 225 jf. 219 Homoseksualitet m/institutionsanbragt 225 jf. 220 Homoseksualitet v/ misbrug af afhængighedsforhold 225 jf. 222, stk. 1 Homoseksualitet m/barn u. 15 år 225 jf. 222, stk. 2 Homoseksualitet m/barn u. 12 år 3 Der henvises til straffeloven for den præcise ordlyd af de enkelte paragraffer og deres henførelsesområde. De korte beskrivelser her har kun til hensigt at formidle en helt overordnet, og derved også upræcis og mangelfuld, beskrivelse af de enkelte paragraffers dækningsområde. Udover de her nævnte indeholder kap. 24 i straffeloven desuden 236, der omhandler forskellige former for pålæg, der kan idømmes i forbindelse med forskellige former for sædelighedsforbrydelser.\n10 9 225 jf. 223, stk. 1 Homoseksualitet m/plejebarn/stedbarn mv. 225 jf. 223, stk. 2 Homoseksualitet v/forførelse 226 Seksualforbrydelse, uagtsom 228 Rufferi 229 Utugt, alfonseri 230 Utugtig foto/filmoptagelse af person u. 18 år 232 Blufærdighedskrænkelse 233 Opfordring til utugt 234 Salg af utugtige billeder/genstande t. person u. 16 år 235 Udbredelse af utugtige fotografier/film af personer u. 18 år Samleje med barn under 15 år ved brug af tvang eller fremsættelse af trusler straffes i henhold til straffelovens 222, stk. 2, jf. stk. 1. Da 222, stk. 2 omtaler tvang og trussel om vold, er der et vist overlap mellem gerningsbeskrivelsen i 216 og 222, stk. 2, og der vil derfor kunne straffes i sammenstød, dvs. begge bestemmelser citeres. Ifølge retspraksis er det dog ikke nødvendigt at citere 216 i situationer, hvor der er tale om trussel om vold med henblik på opnåelse af samleje jf. 222, stk.2. Såfremt politiet alene sigter gerningsmanden for overtrædelse af 222, stk. 2, vil sagen ikke figurere i undersøgelsen. Lyder anmeldelsen til politiet på voldtægt af barn, vil anmeldelsen dog formentlig oprettes som en voldtægt jf. 216, og sagen vil indgå i undersøgelsen. For det andet drejer det sig om de såkaldte drug rapes eller rustægter. "Drug-rape" foreligger, når gerningsmanden hensætter kvinden i en situation, hvor hun ikke er stand til at modsætte sig den seksuelle handling, dvs. han skal med vilje have påvirket hende med stoffer eller alkohol for at opnå samleje. Dette straffes efter straffelovens 216, 2. pkt. og indgår i undersøgelsen. Udnytter han blot kvindens f.eks. bevidstløse tilstand, straffes han i henhold til straffelovens 218, stk. 2, og disse sager indgår ikke i undersøgelsen. Den praktiske virkelighed bag denne distinktion er imidlertid, at oprettelsen af sagen hos politiet i forbindelse med anmeldelse er afgørende for, hvilken gerningskode sagen får, og derfor om sagen indgår i undersøgelsen. Hvis en kvinde henvender sig hos politiet og fortæller, at hun mener sig seksuelt udnyttet mens hun sov eller var "væk"/bevidstløs, må man gå ud fra, at sagen oprettes som en overtrædelse af 218, stk. 2, med mindre kvinden mistænker gerningsmanden for at have hensat hende i den hjælpeløse situation, altså mistænker ham for at have givet hende stoffer og/eller alkohol. Vi har dog uformelt fået det generelle indtryk ved samtaler med forskellige politifolk, at alt der minder om voldtægt rubriceres som sådan ved anmeldelsen. Det vil dermed også sige en række tilfælde af incest, misbrug af sindslidende og fysisk handikappede, tilsnigelse af samleje, og - i forlængelse af det problematikken drug rapes mv. samleje med en person, der ikke er i stand til at gøre modstand. Det får dog fremstå som en hypotese, som vi i undersøgelsen ikke har den nødvendige dokumentation til at afgøre, om denne er korrekt eller ej. Det kan ikke afvises, at der findes voldtægter eller voldtægtsforsøg, hvor den anvendte tiltvingelse har en sådan alvorlighedsgrad, at denne i sig selv ville kunne medføre sigtelse i forhold til en paragraf, der indeholder end endnu højere strafferamme end 216, og der derfor ved en fejl ikke oprettes en 216-sag Det vil i realiteten sige drab og forsøg på drab. Det er klart, at det i givet fald vil dreje sig om ganske få sager, men det er jo samtidig de alvorligste sager. 4 4 Der er i undersøgelsesmaterialet 2 af ofrene, der er døde som følge af den vold, der blev anvendt i forbindelse med voldtægten, men det vides med sikkerhed, at der i var mindst 1 yderligere tilfælde. Af større talmæssig betydning kan det formentlig have, at der blandt sager henført som forsøg på drab kan skjule sig nogle voldtægter. Det\n11 10 Undersøgelser og anmeldelser Når politiet modtager underretning om et forhold eller en begivenhed kan det i visse situationer være vanskeligt umiddelbart at vurdere, om der er grund til at tro, at der foreligger en forbrydelse. Et eksempel herpå er brand. I den første fase kan det være særdeles vanskeligt at vurdere, om der er tale om forsætlig brandstiftelse, uagtsom brandstiftelse, eller om der slet ikke er tale om brandstiftelse overhovedet. Politiet kan her vælge i stedet for at starte med en anmeldelsesrapport, at klassificere sagen som en undersøgelse og give den et undersøgelsesnummer. Viser der sig siden hen ikke at være noget, der tyder på, at branden var påsat, bliver undersøgelsen aldrig til en anmeldelse. I modsat fald bliver undersøgelsen til en anmeldelse. Det vides, at der er meget forskellig praksis eller i hvert fald har været indtil for nylig med hensyn til, om en brandsag startes som en undersøgelse eller en anmeldelse. Der har været eksempler på politikredse, der næsten altid opstartede en brandsag som en undersøgelse, og politikredse, der som hovedregel optog sagen som en anmeldelse vedrørende brandstiftelse. På dette område betyder eller betød? disse praksisforskelle så meget, at det bliver blev? - meningsløst at bruge anmeldelsestallene til at forsøge at sige noget om eventuelle forskelle i forekomsten af brandstiftelse mellem forskellige områder ligesom totaltallene og sammenligninger over tid bliver blev? meget usikre. Også på sædelighedsområdet forekommer det, at politiet indledningsvist registrerer en henvendelse som en undersøgelse af muligheden for voldtægt, og som ikke siden hen på noget tidspunkt registreres som en anmeldelse. Omfanget, hvori det sker, er ukendt. Der er også her god grund til at tro, at der forefindes betydelige praksisforskelle, måske ikke så meget mellem forskellige områder, men især fra den ene betjent til den anden. I visse tilfælde har det været muligt at registrere, hvorvidt nogle af de anmeldte sager oprindelig er startet som en undersøgelse, og altså ikke fra starten er gået ind i systemet som en anmeldelse. Det er en svaghed ved den gennemførte undersøgelse, at brugen af undersøgelsessager på voldtægtsområdet, som aldrig bliver til anmeldelser, ikke har kunnet belyses nærmere det være sig kvantitativt eller kvalitativt. Man kan have mange forestillinger om, hvor omfattende brugen af undersøgelsesnumre er på voldtægtsområdet, og hvad dette er for en slags sager, men det foreliggende grundlag gør det desværre ikke muligt at bekræfte eller afkræfte disse formodninger. Danmark: 2000, 2001 og 2002 Undersøgelsen omfatter de voldtægtsanmeldelser, der blev registreret i Danmark i treårs perioden fra 1. januar 2000 til 31. december Det er anmeldelsesregistreringstidspunktet, der har været afgørende for, om en sag kom med i undersøgelsen og ikke gerningstidspunktet. Voldtægterne kan altså være foregået forud for år 2000, men senest til og med år Færøerne og Grønland er ikke med i undersøgelsen. Danske kvinder, der har anmeldt voldtægt i udlandet er heller ikke med. Derimod indgår voldtægter, som begås i udlandet, men anmeldes i Danmark. Fra til Når perioden blev valgt, skyldes det, at sigtet, udover at belyse kvinder der anmeldte voldtægt i denne periode, tillige har været at belyse udviklingen over en tiårs periode, nemlig fra til Faktisk var det en undersøgelse, der blev gennemført vedrørende politiregistrerede voldtægter i , der var den egentlige inspiration til igangsættelse af den aktuelle undersøgelse. Undersøgelsen vedrørende er beskrevet i rapporten Voldtægters omfang og karakter har desværre ligget uden for undersøgelsens ressourcemæssige rammer at gennemgå samtlige drabssager med henblik på at vurdere, i hvor mange af disse der forekommer voldtægter eller forsøg herpå, som ikke også er registreret som voldtægt.\n12 11 i Danmark. En undersøgelse af voldtægtsanmeldelser i 1990, 1991 og 1992 & Voldtægtsudviklingen i Danmark, udgivet af Rigspolitichefen, I såvel udvalget af sager som i de oplysninger, der er søgt indhentet omkring de enkelte sager, er der tilstræbt optimal sammenligningsmulighed. I den aktuelle undersøgelse er der herudover søgt supplerende sagsoplysninger på en lang række forskellige områder og fra en lang række forskellige kilder undersøgelsen er altså i datamæssig henseende langt mere omfattende og kompleks end undersøgelsen. 5 Der er to nævneværdige forskelle i udvalget af sager vedrørende sammenlignet med For det første medtog man vedrørende ikke anmeldelser, der havde et gerningstidspunkt forud for denne periode. For det andet medtog man anmeldelser indgivet helt frem til medio 1994 i den udstrækning disse anmeldelser vedrørte et gerningstidspunkt, der lå inden for perioden, dvs. i Det er vurderingen, at disse forskelle hverken kvantitativt eller kvalitativt generelt set påvirker sammenligningsmuligheden i noget betydende omfang. Udtræk af sager Sagerne, efter de her skitserede kriterier, er med hjælp fra Politiets Dataafdeling fundet frem gennem udtræk fra politiets sagsstyringsregister, POLSAS. Udtrækket er foretaget på baggrund af gerningskoder. Gerningskoderne for voldtægt i henhold til 216 og 217 er henholdsvis og Udtrækket er sket ud fra, om disse gerningskoder optræder i anmeldelsen, senere bliver korrigeret til at indeholde én af disse gerningskoder eller der bliver rejst sigtelse i henhold til én af disse gerningskoder. Det samlede antal optagne voldtægtsanmeldelser Ifølge Danmarks Statistiks offentliggjorte anmeldelsesstatistik (jf. Kriminalstatistik diverse år) skulle der i i alt være indgivet og registreret anmeldelser vedrørende straffelovens Politiets registre for anmeldelser mv. i de tre år, det nævnte POLSAS register, udviser imidlertid kun i alt sager af denne karakter. Forskellen på 121 sager beror formentlig først og fremmest på siden hen korrigerede sager og måske også på dobbelttællinger i forbindelse med sager der oversendes fra en politikreds til en anden. Der er gode grunde til at antage, at de er et mere korrekt tal end de Af de sager (journalnumre), der fandtes i POLSAS, er 28 ikke medtaget i undersøgelsen af følgende grunde: 1 sag eksisterede ikke (indholdsløst journalnummer) 2 sager var dobbelttællinger 1 sag var sket i Tyrkiet og begået af en tyrkisk gerningsmand 2 sager drejede sig om anmeldelser foretaget i sag drejede sig om et forhold begået i sager var forsvundet og kunne intetsteds findes i retssystemet 1 sag havde så mangelfulde sagsakter, at kodning ville være formålsløs 2 sager beroede hos Retslægerådet 1 sag var det ikke muligt at kode, fordi der blev nægtet aktindsigt 7 sager drejede sig om homoseksuel voldtægt (mand-mod-mand) 5 Udvidelsen af undersøgelsen omfatter også, at en del af de spørgsmål, der blev belyst i undersøgelsen, er søgt belyst mere fyldigt/nuanceret i , men på en sådan måde, at sammenligneligheden er opretholdt.\n13 12 De homoseksuelle voldtægter er ikke medtaget i undersøgelsen af hensyn til sammenligneligheden med den undersøgelse, der blev foretaget vedrørende , men det har selvfølgelig i sig selv interesse at vide, at det i gennemsnit drejede sig om et par forhold om året i Maksimalt er det altså ifølge ovenstående opgørelse 14 sager, der burde have været med ifølge undersøgelsens formål, men som det ikke har været muligt at inddrage, først og fremmest fordi sagerne er forsvundet i det retlige system. Generelt er det interessant at notere sig, at af det årlige antal voldtægter på knapt 500, der blev registreret og opført i den officielle kriminalstatistik i undersøgelsesperioden, er det op mod en halv snes procent, der tilsyneladende har været fejlagtige, eller som har været fejlagtigt placeret/kategoriseret. Også i var der en diskrepans mellem kriminalstatistikkens anmeldelsestal og det antal anmeldte voldtægter, man fandt i politiets register, jf. tabel 1. Diskrepansen var tillige betydeligt større i Formentlig er hovedforklaringen herpå, at der siden er sket en effektivisering af journalføringen, især i form af mere effektive rettelsesprocedurer. Tabel 1. Anmeldelser vedrørende voldtægt, og Anmeldelser ifølge kriminalstatistikken Anmeldelser ifølge Anmeldelsesregistret/POLSAS Sager i undersøgelsen, inklusiv falske anmeldelser Sager i undersøgelsen efter tilretning*, inklusiv falske anmeldelser Sager i undersøgelsen efter tilretning*, eksklusiv falske anmeldelser ? 1.364? * Se nærmere om mulige fejl og rettelser i den følgende tekst. Det er uklart, om der i undersøgelsen vedrørende er foretaget tilretninger med hensyn til opgørelsen af antal sager. Under alle omstændigheder kendes disse tilretninger ikke, hvorfor deres størrelsesorden ikke kan angives. Hovedprincippet for politiets optagelse af EN voldtægtsanmeldelse dvs. EN voldtægtssag/et journalnummer) er, at der foreligger en voldtægtsepisode: 1. Det typiske forhold vil være ET offer, der anmelder, at hun er blevet voldtaget af EN gerningsperson EN gang. Et sådant forløb registreres som EN voldtægtssag og får/har ET journalnummer (solovoldtægt). 2. Hvis der er flere gerningsmænd, der ved samme episode på skift voldtager kvinden eller på anden måde i fællesskab bidrager til voldtægten (gruppevoldtægt), registreres også dette som EN voldtægtssag og får/har ET journalnummer. 3. Hvis gerningsmanden eller gerningsmændene ved samme episode flere gange voldtager kvinden, registreres dette som EN voldtægtssag og får/har ET journalnummer.\n14 13 4. Hvis en kvinde er blevet voldtaget af samme gerningsmand/gerningsmænd ved forskellige lejligheder og i forskellige situationer registreres dette som FLERE voldtægtssager, der får/har ET journalnummer for HVER af de situationer, der har fundet sted. 5. Hvis en kvinde er blevet voldtaget af forskellige mænd, uden at der er tale om, at disse mænd under en eller anden form har gjort det i fællesskab, registreres dette som FLE- RE voldtægtssager, der får/har ET journalnummer for HVER af de mænd eller grupper af mænd, der har voldtaget hende. Analysen af de sager (journalnumre) viser, at der i enkelte tilfælde synes at være sket fejl i anmeldelsernes optagelse eller registrering (talbenævnelserne i det følgende refererer til tallene ovenfor): Type 1-fejl: I 5 sager med hver kun ét journalnummer er der reelt tale om to ofre, der er blevet voldtaget af samme gerningsperson. Her er der altså tale om i alt 10 voldtægtsepisoder. Type 2-fejl: I 1 sag med ét journalnummer har to mænd voldtaget to kvinder. Her er det analysemæssigt mest hensigtsmæssigt at medtage og analysere denne ellers sammenhængende episode som 2 voldtægtsepisoder (dvs. 2 gruppevoldtægter). Type 3-fejl: Der er ikke konstateret fejl, der strider mod dette princip. Type 4-fejl: I 10 sager med hver kun ét journalnummer er en kvinde blevet voldtaget af samme gerningsmand i flere situationer (i 8 sager to situationer, i 1 sag tre situa tioner og i 1 sag 4 situationer). Her er der tale om = 23 voldtægtsepiso der. Hertil kommer et antal sager (med hver ét journalnummer), hvor det i anmeldelsen angives, at offeret er blevet voldtaget et stort, men ubestemt, antal gange, eventuelt uendeligt mange gange. Disse sager er ikke opregnet/omgjort til voldtægtsepisoder (med hver sit journalnummer) i projektets grundmateriale, men vil blive omtalt og analyseret i forbindelse med analysen. Type 5-fejl: I 3 sager med hver kun ét journalnummer er samme kvinde blevet voldtaget af to gerningsmænd, uden at der har været tale om gruppevoldtægt, dvs. der foreligger 6 voldtægtsepisoder. Type4/5-fejl: I 1 sag er samme kvinde blevet voldtaget af to gerningsmænd, uden at der har været tale om gruppevoldtægt, samtidig med at kvinden er blevet voldtaget i to situationer af den ene gerningsmand, dvs. der foreligger 3 voldtægtsepisoder. De i alt 20 sager, der er omfattet af disse fejl, burde rettelig indgå som i alt 43 sager, dvs. at de sager rettes og korrigeres til sager. 100 af de sager er registreret som falske, svarende til 7,3 pct. Problematikken omkring falske anmeldelser, herunder sammenligneligheden mellem og , vil blive behandlet i en separat delrapport (Delrapport II) Antal voldtægtssager i undersøgelsen = antal ofre Fratrukket de falske anmeldelser udgør de i undersøgelsen analyserede sager (voldtægtssager) Det tilsvarende tal for var Det følger af den måde, voldtægtssagerne er journaliseret på og også opgjort i undersøgelsen, at antallet af voldtægtssager er identisk med antallet af ofre. Nogle af ofrene har anmeldt flere gange inden for treårs perioden. Tallet for antal forskellige kvinder, der har anmeldt ikke-falske voldtægter, er derfor mindre end det samlede antal voldtægtsepisoder og udgør\n15 14 Man kan altså bemærke sig, at for disse år i begyndelsen af indeværende årtusinde skal man pga. fejl og falske anmeldelser - reducere det antal voldtægtsofre, der fremgår af den almindelige anmeldelsesstatistik Fra Danmarks Statistik med omkring 15 pct. for at komme frem til et mere realistisk bud på, hvor mange det drejer sig om. I stedet for et årligt gennemsnit på tæt ved 500, lå det reelle antal politiregistrerede voldtægtsofre snarere på godt og vel 400. Man skal være opmærksom på, at selv om undersøgelsestallet for var højere end undersøgelsestallet for med i alt 101 sager, så skyldes det først og fremmest, at det er lykkedes at få et relativt større antal sager ud af de mulige inddraget i den seneste undersøgelse. Ved sammenligninger vil vi således have indbygget en tendens til at overvurdere eventuelle stigninger og undervurdere eventuelle fald med op mod en halv snes procent. Antal udpegede gerningsmænd i undersøgelsen Antallet af udpegede gerningsmænd er større end antallet af voldtægtssager/voldtægtsofre, fordi der i en del af sagerne er flere gerningsmænd: de såkaldte gruppevoldtægter af de kvinder, der indgav ikke-falsk anmeldelse, tilkendegav ved anmeldelsen, at der var tale om 1 gerningsmand, mens 137 tilkendegav, at der havde været tale om gruppevoldtægt. I alt blev der udpeget gerningsmænd af de kvinder, der indgav ikke-falsk anmeldelse. De 100 kvinder, der indgav falsk anmeldelse, udpegede i alt 164 gerningsmænd. Undersøgelsens grundlæggende database Med henblik på at kunne belyse netop gruppevoldtægt og gerningsmændene som sådan bedst muligt er undersøgelsens grundlæggende database opbygget ikke med ofre, men med gerningsmænd som enhed. Det betyder, at denne database omfatter = sager. 6 Ved brug af en vægtfaktor (= 1/(antal udpegede gerningsmænd)) kan oplysningerne og databasens enhed transformeres og bruges til belysning af voldtægtssager/ofre. 7 Indhentning af basisoplysninger POLSAS indeholder alene meget grundlæggende og enkle oplysninger om de enkelte sager, idet de elektroniske dokumenter såsom anmeldelsesrapporter og vidneafhøringer som udgangspunkt slettes efter et halvt år. Det har derfor været nødvendigt at gennemgå de papirmæssige dokumenter i sagen, og disse er blevet indhentet fra de politikredse, hvor de har befundet sig. Der er tale om meget varierede dokumenter anmeldelsesjournaler, afhøringsrapporter, psykologerklæringer, skadeattester, retsudskrifter osv. osv. af meget varierende omfang. Herudaf er trukket og kodet oplysninger i forhold til et systematisk udarbejdet kodeskema med 796 variable/spørgsmål. Det følger heraf, at der er foretaget og den grundlæggende database består af i alt X 796 = kodninger/oplysninger. Der har været gjort betydelige indsatser for at minimere og rette fejl i den omfattende og for mange variables vedkommende meget vanskelige kodeproces. Samkørslerne og/eller sam- 6 Hovedreglen for afgrænsningen af en sag i den grundlæggende database er altså, at der er udfyldt et skema for hver voldtægt begået af hver gerningsmand mod hver kvinde, bortset fra de tilfælde hvor overgrebene er sket i direkte forlængelse af hinanden. Der er dog en undtagelse til denne hovedregel om, at antallet af skemaer repræsenterer antallet af anmeldte overgreb. Det drejer sig om sager, hvor der anmeldes mange overgreb, uden at disse er detaljeret forklaret. Manglende detaljerede forklaringer om mange overgreb vil typisk være incestsager og ægteskabs- /kærestesager, hvor alle overgreb ikke kan huskes, eller hvor der har været så mange, at det ikke giver mening af kode dem eller at fortælle om dem alle. I disse sager er det oplysningerne om den seneste voldtægt, der er kodet. 7 Denne vægtvariabel er benævnt NYJOURNALVÆGT. Der er også dannet en OFFERJOURNALVÆGT, hvor enkeltsager med to ofre er trukket ud som to sager. Når denne anvendes, er der tale om i alt sager/ofre, ikke-falske og 99 falske.\n16 15 menligningen mellem parallelle variable i forskellige databaser, f.eks. den grundlæggende database og Det Centrale Kriminalregister, har givet visse muligheder for ekstern validering. 8 Den grundlæggende database har indeholdt ganske betydelige muligheder for gennemførelse af logiske kontroller, herunder kontrol for manglende udfyldelse. Specielt ved kodningens opstart blev samme sager kodet af flere forskellige personer, og disse kodninger blev så sammenholdt med hinanden, såvel med henblik på at øge kodningens pålidelighed som gyldighed. Disse fejlfindings- og fejlretningsprocesser har været meget ressourcekrævende, bl.a. også på grund af, at det undervejs har været nødvendigt at få et antal sager tilbagesendt og helt eller delvist rekodet, efter at de var afleveret. Desuagtet vil vi afgjort ikke påstå, at grundmaterialet er fejlfrit eller blot tilnærmelsesvist fejlfrit. Det er stadig sådan i skrivende stund at når data vedrørende særlige variable skal analyseres, så opdages der enkelte nye fejl, eller i hvert fald noget, der kunne være fejl. Materialets kompleksitet taget i betragtning burde man have haft tredobbelt uafhængig kodning af hver eneste sag med efterfølgende forhandling om forskelle naturligvis og desværre en helt utopisk mulighed. Indhentning af supplerende oplysninger For både gerningsmændene og ofrene er der indhentet supplerende oplysninger i Det Centrale Kriminalregister. Herved er der tjekket visse oplysninger i basismaterialet (vedrørende gerningstidspunkt m.v., men først og fremmest er der blevet suppleret med oplysninger om eventuel tidligere kriminalitet). 9 For både gerningsmændene og ofrene er der endvidere foretaget en samkøring med og indhentet oplysninger fra Danmarks Statistik, svarende til gerningstidspunktet Det drejer sig om sociale oplysninger såsom uddannelse, erhverv og familieforhold, der befinder sig i Danmarks Statistiks demografiske database. I alt er der fundet oplysninger for 1122 kvinder og 816 fundne gerningsmænd, hvor gengangere kun er medtaget en gang og falske sager er ekskluderet. En særlig styrke ved denne samkørsel er, at man har kunnet etablere kontrolgrupper bestående af personer med samme aldersfordeling som henholdsvis ofrene og gerningsmændene, tilfældigt udtrukket blandt fastboende danskere. Herved har det kunnet vurderes om den sociale situation for gerningsmænd og ofre adskilte sig fra den øvrige befolkning. Turister og andre ikke-fastboende udlændinge blandt ofrene og gerningsmændene har naturligvis ikke kunnet indgå i disse analyser. Der er også foretaget en samkøring med Landspatientregisteret (der befinder sig i Danmarks Statistik, hvorfor samkøringen har kunnet foretages i tilknytning til samkøringen med den demografiske database). Her er der indhentet oplysninger om alle indlæggelser og alle skadestuebesøg for de involverede personer i perioden fra , dvs. mindst 3 år før voldtægtstidspunktet og 2 år efter denne, idet voldtægtstidspunkter fra 1998 of frem er benyttet som udgangspunkt. For de enkelte indlæggelser/skadestuebesøg er oplyst kontaktårsag, diagnose, tidspunkt mv. Endelig er der foretaget en samkøring med Det Psykiatriske Centralregister, der fysisk ligger på Århus Universitetshospital. Her er der indhentet oplysninger om alle psykiatriske indlæggelser, skadestuebesøg og ambulante besøg i perioden , dvs. ligeledes mindst 3 år før voldtægtstidspunktet og 2 år efter denne. For de enkelte indlæggelser/skadestuebesøg/ambulante besøg er oplyst kontaktårsag, alle diagnoser, tidspunkt og evt. indlæggelsestid. 8 I selve basismaterialet har det også ofte været muligt at sammenholde oplysninger vedrørende de samme variable i forskellige dokumenter dokumenter der bygger på forskellige kilder. 9 En central oplysning, der er indhentet via kriminalregistret, vedrører eventuelle retlige reaktioner for falsk anmeldelse.\n17 16 Kvalitativ database For hver eneste sag i undersøgelsen er der udarbejdet et skriftligt referat, der på jævnt dansk forsøger at opsummere de centrale dele af sagen. Referaterne er ikke udarbejdet efter nogen fast skabelon, men har først og fremmest haft som formål at omfange den virkelighed som let går tabt i tallene. Det er ikke mindst sammenhængen, kompleksiteten og helheden tal opfanger meget dårligt. Det slående ved at læse de mere end tusinde referater igennem er, hvor forskellige voldtægter er. Den ene historie ligner ikke den anden. Referaterne er udarbejdet af forskellige personer, og eftersom der ikke er fulgt en nøje beskrevet skabelon betyder det også stor forskellighed såvel med hensyn til omfang som med hensyn til indhold. Det er ikke så meget gengivelsen af de fundamentale sagsomstændigheder, der varierer, men detailrigdommen i beskrivelserne. Denne kvalitative database er udarbejdet som et fortløbende word-dokument, hvor de enkelte sager har identifikationsnumre, der svarer til dem, sagerne har i den grundlæggende kvantitative database. Det er den kvalitative database, der trækkes på, når der ved præsentationen af resultaterne gengives og analyseres konkrete cases. Terminologi I nærværende præsentation af undersøgelsen har vi hverken været særligt præcise eller konsekvente med hensyn til de begreber, der er anvendt. Det er i det hele taget vanskeligt på det felt, som undersøgelsen vedrører at finde og anvende dækkende begreber: Begreber, der indeholder og formidler nøjagtig den mening, der tilsigtes, og hverken mere eller mindre. For de mest centrale begreber, eksempelvis benævnelse af selve handlingerne og de implicerede personer, er det faktisk umuligt. Når det gælder benævnelse af de centrale handlinger og personer har vi derfor i de publikationer, der præsenterer undersøgelsens resultater, valgt at bruge neutrale operationelle begreber, dvs. begreber der blot referere til, hvordan de grundlæggende er målt i undersøgelsen. Selve udgangspunktet og fokus for undersøgelsens er anmeldelsen, hvormed vi mener den registrerede anmeldelsesjournal, der forefindes hos politiet, men selvfølgelig også den proces, der fører til oprettelse af anmeldelsesjournalen. Den mulige forbrydelse, der beskrives i denne anmeldelse, benævnes voldtægt, uanset om den fra starten har været journaliseret som sådan, eller at det siden hen viser sig at dreje sig om noget anden. Personen, der i anmeldelsen beskrives som havende været udsat for voldtægt, benævnes kvinden. Vi har valgt kvinden frem for det mere subjektive forurettede, men også frem for det måske mest nærliggende offeret eller ofret. Det er bl.a. begrundet i, at anmeldelser kan være falske, og at anmeldelser i sagens natur er at betragte som et partsindlæg en mistanke, en hypotese, en formodning eller hvordan man nu vil vælge at karakterisere den. Det er af samme grund, at den eller de personer, der i anmeldelsen beskrives som havende begået den mulige forbrydelse benævnes manden. I beskrivelserne af, hvad der er foregået, har vi behov for en række opdelinger, specielt opdelinger i former for voldtægt. Hovedopdelingen vedrører sondringen mellem forsøg på voldtægt og fuldbyrdet voldtægt. Her lægger vi os op af den juridiske definition, jf. tidligere, der siger, at der foreligger fuldbyrdet voldtægt, når manden har indført sin sit kønslem i kvindens skede. Større problemer knytter sig til en anden opdeling, der ikke blot i nærværende undersøgelse, men generelt er meget anvendt i såvel debat om som i undersøgelser af voldtægt samt i det\n18 17 retlige system, nemlig opdelinger, der baserer sig på relationen mellem kvinden og manden: Overfaldsvoldtægt, kontaktvoldtægt og partnervoldtægt. 10 Overfaldsvoldtægt er afgrænset som sager, hvor der ikke har været samvær eller bekendtskab af betydning mellem parterne forud for voldtægten. Inkluderet i denne gruppe er situationer, hvor kvinden kort har bemærket mandens tilstedeværelse forinden voldtægten, eller ved hvem han er, men ikke har noget egentligt bekendtskab med ham eller haft noget med ham at gøre. Partnervoldtægter omfatter voldtægter, hvor manden er en nuværende eller tidligere kæreste/samlever/ægtefælle. For kvinden er der naturligvis tale om to grundlæggende situationer, afhængig af om det er en tidligere eller en nuværende partner, om end virkeligheden også her ofte er broget i form af partneres skiftende status som tidligere og nuværende. Kontaktvoldtægter er negativt defineret ved, at det ikke er overfaldsvoldtægter og ej heller partnervoldtægter. Det er så at sige en begrebsmæssig restskuffe, og det kan i høj grad diskuteres, om det er meningsfyldt at opretholde som kategori/begreb. Det dækker over en stor mangfoldighed af meget forskellige relationer mellem kvinden og manden. Manden kan være hendes far, onkel, bror eller et andet familiemedlem. Han kan være hendes kollega, chef eller kunde. Det kan være hendes læge, eller hendes patient. Han kan være hendes mangeårige ven, men også hendes mangeårige uven. Han kan være et kortvarigt værtshusbekendtskab, hendes nabo, taxachauffør, en ven af familien osv. osv. Skal man karakterisere kontaktvoldtægter nærmere bliver det således hurtigt nødvendigt at opdele i undergrupper for at sikre, at den sociale kontekst, beskrivelserne refererer til, bliver blot nogenlunde entydig og homogen. Ved selve kodningen af kontaktvoldtægter i undersøgelsen er der gennemført en differentieret kodning med mange underopdelinger. Ved præsentationen af undersøgelsens resultater sondres ofte mellem uopklarede voldtægter og opklarede voldtægter. Opklarede voldtægter er voldtægter, hvor en eller flere mænd er blevet sigtet i sagen. Det betyder altså ikke nødvendigvis, at man med sikkerhed ved og har fastslået, hvem der har begået voldtægten. Det er f.eks. muligt at sigtelsen siden findes grundløs, at en eventuel tiltale frafaldes på grund af bevisets stilling eller at manden frikendes af en domstol. Opklaring betyder altså, i denne sammenhæng, alene at politiet på et tidspunkt eller i en periode har ment, at man havde tilstrækkelig begrundet mistanke til at sigte en eller flere mænd i sagen, og at man faktisk har gjort dette. Datamaterialets fremtid Den grundlæggende database, suppleret med og korrigeret på basis af oplysningerne fra Det Centrale Kriminalregister, vil blive afleveret til Dansk Data Arkiv, når undersøgelsen er færdiganalyseret og færdigpubliceret. Data fra andre arkiver, såsom Danmarks Statistiks registre m.fl., har været placeret i temporære registre. De vil således skulle rekonstrueres ved fornyede samkørsler, hvis behovet herfor skulle opstå. Det overvejes, om også den kvalitative database kan gives en sådan form, at den kan afleveres til Dansk Data Arkiv sammen med den grundlæggende kvantitative database. Det overvejes også, om de enkelte sager kan anonymiseres tilstrækkeligt til, at den kvalitative database direkte kan publiceres offentligt, og derved udgøre et ønskeligt med- og modspil til de kvantitative resultater. 10 I det retlige system benævnes partnervoldtægt vanligvis parvoldtægt.\n19 18 Bilag A Kodeskema anvendt ved gennemgang af politijournalerne\n20 Basisoplysninger SKEMA: 12 ÅBENT : 12 BRUGER : JS A101 A102 A103 A104 A105 A106 A Maj-Britt Martinussen 2 Flemming Balvig 3 Jesper Søholm 4 Tine Søberg 5 [DisponibelB] Skemanummer Id-nummer for koder Undersøgelse Journalnummer Journalnummer kun tal Undersøgelsesnummer Gerningskode Anmeldelsestid: // UOPLYST Anmeldelsestidspunkt: A111 Ugedag A109 Dato A110 Måned A108 År A112 Tidspunkt 1 Mandag 2 Tirsdag 3 Onsdag 4 Torsdag 5 Fredag 6 Lørdag 7 Søndag Januar 2 Februar 3 Marts 4 April 5 Maj 6 Juni 7 Juli 8 August 9 September 10 Oktober 11 November 12 December\n21 Forbrydelsen Karakter SKEMA: 12 ÅBENT : 12 BRUGER : JS B101 1 Fuldbyrdet voldtægt 2 Forsøg på voldtægt Forbrydelsen B111 B112 B113 B HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI Sex-type Vaginalt samleje Analt samleje Oralt samleje Onani B121 B122 B123 B HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI Seksuel berøring udelukkende uden på tøj (ikke med penis eller mund) Bryst Vagina Anal Andet B131 B132 B133 B HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI Seksuel berøring under tøj (ikke med penis eller mund) Bryst Vagina Anal Andet B141 B142 B143 B144 B145 B146 B HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI Kys og/eller slik Mund Hals Ansigt Bryst Vagina Anal Andet B151 B HI/VI 998 HI/VI Penis berørt ofret udover en eventuel indtrængning Ydre vagina Ydre, anal\n22 B153 B154 B155 B HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI Hud Mund Hænder Andet B161 B162 B163 B HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI Forsøg på indtrængning (ikke lykkedes) Mund Anus Vagina Andet B171 B172 B173 B HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI Penis indført Mund Anus Vagina Andet B181 B182 B183 B HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI Andet indført Mund Anus Vagina Andet B191 B192 B193 B194 B HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI 998 HI/VI Hvad er indført Dildo Våben Fingre/hånd [Disponibelt B] Andet B201 1 Nej 2 Ja, hele tiden 3 Ja, i begyndelsen 4 Ja, ind imellem 5 Ja, i slutningen 6 Forsøg, uvist om brug af kondom 7 Andet 998 Husker ikke/ved ikke Kondom benyttet


Hingstekåring i Herning er skudt i gang - Helgstrand Dressage\nHingstekåring i Herning er skudt i gang\nOnsdag satte 47 heste kurs mod Herning for at deltage i dette års hingstekåring i Herning – en begivenhed, som vi har set frem til i lang tid. Blandt de mange heste er ikke bare hingste, der skal stilles til kåring, men også heste, der skal deltage i unghestechampionatet og de internationale CDI-klasser.\nAndreas og Zhaplin lægger sig i spidsen\nAllerede onsdag aften stod der unghestechampionat på programmet og i den første test lagde Zhaplin sig suverænt i spidsen sammen med Andreas. Dommerne Dennis Fisker og Susanne Baarup var meget begejstrede over den unge vallak efter Zonik/Stedninger og Dennis Fisker sagde således:\n- Det er en helt fantastisk hest. Den er ekstremt god både i trav og galop, og der er masser af rummelighed i den og stort potentiale.\nAndreas og Zhaplin opnåede 8,5 i skridt og 10 i både trav og galop i den første test, som var gangartsbedømmelse og dermed en samlet karakter på 171,0.\nOg en stolt Andreas tilføjer også:\n- Jeg er meget, meget tilfreds. Det er en fantastisk hest. Den balancerer så fint rundt. Jeg føler slet ikke, at den er presset. Den kan blive ved med at trave, siger han.\nAnne-Marie og hoppen ML's Zeline red sig ind på en flot 12. plads i det stærke felt med karakterne 7,5 i skridt og 8 i hhv. trav og galop.\nAndreas vinder også anden afdeling\nTorsdag stod der igen unghestechampionat på programmet og her skulle der rides FEI's unghesteprogram for de kvalitetsbevidste dommere. Og som forventet lagde Zhaplin og Andreas sig igen i spidsen med 8,5 i skridt, 9,5 i trav og kapacitet, 9 i ridelighed og 10 i galop og således en samlet kararakter på 391.\nI samme klasse opnåede Anne-Marie og ML's Zeline 7 i ridelighed, 7,5 i skridt samt 8 i trav, galop og kapacitet, som resulterer i en samlet pointsum på 323.\nFor hingstenes vedkommende startede torsdagen ud med mønstring og besigtigelse på fast bund. Her kunne kåringskommissionen danne sig et indtryk af hingstenes eksteriør og efterfølgende blev hingstene vist en rundt i trav til ære for publikum. Her var vi især spændte på at vise de sidste nye skud på stammen, nemlig Knock-Out (Expression/Ferro), Kadans (Franklin/Jazz) og ikke mindst fløjhingsten i det hollandske KWPN, Kremlin MD (Governor/Rousseau) samt hingstestationens nye superstar, den unge, storrammede Apache-søn, Jovian. Efter nogle timers hvil i boksen skulle de 4-års og ældre hingste gå gangartsklasse med efterfølgende frasortering og kåring.\nHer er resultatet af kåringen:\nJovian - opnået avlsgodkendelse i et år\nTørveslettens Sylvester - opnået avlsgodkendelse i et år\nAtterupgaards Botticelli - færdigkåret med bronzemedalje\nD'Avie - færdigkåret\nFor Emotion - færdigkåret\nFerrari OLD - færdigkåret\nHeiline's Zanzier - færdigkåret med bronzemedalje\nValverde - færdigkåret\nSpringbank II VH - færdigkåret\nFlorist Enshøj - færdigkåret\nQuaterhit - færdigkåret\nCarina rider sig ind på 2. pladsen i PSG\nDet er ikke lang tid siden, Carina Nervermann Torup startede som rytter hos Helgstrand og nu er hun allerede med ude og starte under Helgstrands faner. På hesten Grevens Sa VA efter B. H. Soprano/B. H. Romancier red hun sig ind på en flot andenplads med 70,971% i dagens Prix St. Georges. I samme klasse opnåede Marianne og Super Mario en flot 8. plads med 69,471% og Anne-Marie og Diva Unik blev nummer 9 med 69,235%.


"Er hun tosproget? Om børns sprogudvikling og en runde to – Danica Chloe\n“Er hun tosproget? Om børns sprogudvikling og en runde to\nHere we go again, har jeg lyst til at sige. Vores børn minder på mange måder slet ikke om hinanden. Den ene er følsom, lettere genert og har brug for meget tryghed, hvor den anden elsker at være i centrum, altid råber højest og gerne vil hænge ud med alle.\nDen sidstnævnte er Nola, og selvom hun kun er knap to år, kan vi allerede nu se hvordan hendes personlighed går i en anden retning. Sylvester minder klart mest om mig, personlighedsmæssigt, og Nola bliver som sin far, bare hvor der er skruet lidt på knapperne.\nPå det her punkt minder mine børn om hinanden.. Nemlig deres tilgang til sproget\nMEN der er et punkt, hvor de minder om hinanden, eller i hvert fald har gennemgået en udvikling på samme måde, og jeg bliver lidt overbeskyttende, når vi taler om netop det emne. Det handler nemlig om børns sprogudvikling.\nFik du nogensinde læst: 7 TING, JEG GERNE VIL HAVE VIDST INDEN JEG BLEV MOR TIL TO\nSylvester var ikke hurtig til at tale. De første to år skænkede vi det ikke mange tanker, fordi han jo stadigvæk var så lille, men da vi begyndte at nærme os de 2,5 år fik vi klar besked af vuggestuen. De mente der var nogle sprogudfordringer og at han havde brug for en talepædagog.\nTalepædagog, børns sprogudvikling, eftertænksomhed og at holde igen\nSådan nogle er der desværre ventetid på, og han fik først en tilknyttet, da han havde skiftet til en børnehave et helt andet sted. Hun konstaterede indenfor en halv time, at der slet ikke var brug for en talepædagog. Han var blot et barn, der havde brug for at ramme plet første gang.\nHan er eftertænksom og varsom, og havde ikke brug for at fyre ord afsted, før han kunne bruge dem korrekt. Og rigtigt nok. Lige pludselig en dag startede han med at tale, som han skulle, og det har han fortsat med lige siden..\nJeg troede jeg havde ro i maven, men det var kun indtil spørgsmålene kom igen..\nDet har givet mig en ro i maven at vide, at børn bare tager tingene i forskelligt tempo. Modsat sproget kunne Sylvester nærmest alt motorisk før han skulle, og mig bekendt lærer alle mennesker både at gå, slå kolbøtter og snakke.\nDerfor har jeg også været rolig her anden gang i forhold til Nola. Hun er nemlig heller ikke på forkant med sproget. Jeg kan godt høre, at der er andre børn på hendes alder, som nærmest taler i hele sætninger, mens Nola på 22 måneder siger “hej, miaw, far, hva’ det og ost”. Ej, hendes ordforråd er betydeligt større, men hun er sørme selektiv med hvornår det kommer i brug.\nForældresamtale, selektivt ordvalg, motorik og det at være barn nummer 2\nTil første forældresamtale, da hun var 1,5 år blev det nævnt, sammen med hendes klodsethed i forhold til motorik (hun er en stor pige). Vi tog selvfølgelig samtalen seriøst, men grinte også lidt af det herhjemme, da hun jo kun var 1,5 år. Det skal nok komme, blev vi enige om.\nSiden da har hun udviklet sin motorik, men sproget er stadigvæk selektivt. I sidste uge fik vi så spørgsmålet nede i vuggestuen: “Er hun tosproget”. For så mente pædagogen nemlig det vil give meget mere mening, at hun ikke gentog de ord hun bad hende om. Jeg tænker hun har set vores specielle efternavn, og mit fornavn, og måske formodet vi talte to sprog herhjemme. Det kunne også sagtens have været tilfældet, men det gør vi bare ikke. Vi taler dansk hele tiden.\nDer er få ting, der kan få mig til at føle jeg har fejlet\nDer er få ting, der kan få mig til at føle jeg fejler som mor, men nogle stikker alligevel ud, som jeg tænker er tilfældet i de fleste hjem? I mit tilfælde er det;\n.. Amning. Det lykkedes ligesom aldrig. Hverken med nr. 1 eller 2. Det kan I læse om her.\n.. Når jeg kommer til at råbe af mit barn. Det er sjældent, men jeg kan blive presset. Især med den ældste.\n.. Sprogudvikling. Ja, her er vi så nu. Igen. Gør vi noget forkert?\nVi gør hvad vi kan og forsøger at arbejde med sproget hver eneste dag\nOg det er ikke fordi vi ikke øver. Vi læser flere bøger hver dag, der skal udvikle sproget. Hver måned låner vi nye på biblioteket. Vi peger, forklarer og svarer på hendes million “hva’ det” spørgsmål.\nHun har en storebror, der taler konstant, som jeg lidt havde en forestilling om gjorde barn nummer 2 endnu hurtigere til at tale. Vi er så heldige, at have jobs, der giver os masser af tid med vores børn, og samtidigt bliver hun godt udfordret i vuggestuen. Hun har altså alle rammer for at lære det, men tager det ikke rigtigt til sig. Endnu.\nMellemstadiet, hvor alt bliver kastet op og man ikke helt ved hvordan fremtiden ser ud\nDet er så dumt, at jeg tvivler. Jeg har set på Sylvester, hvor hurtigt det kommer, når barnet er klar. Og når jeg ser på ham i dag, er jeg stolt. Han er så klog og reflekteret. Han læser selv, laver matematikopgaver på et langt højere niveau end han burde, er sjov, social, ydmyg, kærlig og bare lige præcis hvor han burde være.\nDet samme bliver tilfældet med Nola, det er jeg ikke i tvivl om, og derfor hader jeg det her mellemstadie, hvor der bliver stillet spørgsmålstegn ved hendes sprog allerede nu. Egentlig ikke af os, men andre, hvilket får mig til at tvivle. Jeg ved jo hun forstår hvad jeg siger.\nEn kærlig reminder og et barn, der bare gerne selv vil bestemme, hvornår hun gider tale\nHvis jeg beder hende om at smide noget skrald ud i skraldespanden, gør hun det. Det samme gør sig gældende med vasketøj, at tage overtøj på, at skulle indenfor, udenfor, at hente sin dukke. You get the point. Hun forstår alt det vi siger. Hun gider bare ikke rigtigt deltage i sproglegen endnu.\nHvor Sylvester skulle være helt sikker inden han hoppede ud i det sproglige, tror jeg mere Nola er stædig. Vi skal sørme ikke bestemme hvornår hun skal sige et ord. Det må da også være irriterende med os lige op i ansigtet på hende, der siger “KAN DU SIGE TRAKTOR? TRAAAAAKTOR. TRAAAAAAAAAAKTOOOOOR”. Hun må jo tro vi er idioter.\nDet her indlæg fungerer som en reminder om at børn er forskellige, og jeg i bund og grund er fuldstændig ligeglad med at Yvonne fra grøn stue kan sige “Jeg kører på scooter”. Nola er glad og generelt bare en lille livsnyder. Vigtigst af alt trives hun i sin hverdag.\nHun elsker sin vuggestue. Hun spiser godt, leger, griner, snakker (på sin egen måde) og sover trygt og rart. Det andet skal nok komme. Vi kan støtte hende i processen, og gøre hvad vi kan herfra, men det er sørme hende selv, der bestemmer hvornår og hvordan, hvilket siger meget om hendes personlighed. Jeg tror vi får nok at se til om bare et par år.\nKan du genkende det jeg skriver? Var dit barn hurtig til at tale eller holdte han eller hun igen? Hvornår begyndte de at tale i sætninger og hvad var deres første ord? Og har du også fået besked på at sproget ikke fulgte kurverne?\nMin datter på 5 år talte i sætninger da hun var 2. Hun var nysgerrig på sproget og det kom let til hende, som med alt andet. Hun er kvik og langt foran sprogligt. Min søn på 18 mdr er helt som Nola. Hans ordforråd er nærmest ikke-eksisterende og pædagogerne har også påtalt det. Dog uden bekymring. Endnu. Han er også stædig som bare fanden og vil selv styre hvornår han gider sige hvilke ord. Han forstår alt vi siger og beder ham om, han nikker både ja og nej og kommunikerer tydeligt med øjnene, lyde og peger. Det kommer… Læs mere »\nDet er præcis det samme her.. Stædige unger ❤ Hvordan gik det hos ørelægen? Vi fik også tjekket Sylvester i sin tid og har faktisk også fået tjekket Nola, men der er ingenting. Så vi øver, venter og er rolige omkring det kommer, når det passer hende.\n25. februar 2020 19:59\nVi er helt samme sted med Asta, også på 22 måneder, og jeg har tænkt det samme som dig, jeg tror også det er hendes stædighed, dog synes jeg at de i vuggeren egentlig umiddelbart har ro omkring det, men jeg bliver ramt når vi til svømning er sammen med en anden Asta på samme alder som snakker, som i rigtig snakker med hendes mor, og jeg tænker, burde hun være længere…. og lige der kan jeg også tvivle, lige indtil jeg kommer hjem, og husker at det kommer jo.\n24. februar 2020 11:28\nDejligt vuggestuen har ro omkring det. Det har de også her, men samtidigt har de nogle skemaer de skal følge, og så kan sådan et par bemærkninger ramme. Især når vi er bevidste om det ❤ Alt er præcis som det skal være.\nJeg kender alt til følelsen. Ikke lige med sproget, men andre ting. Fx den stores ængstelige tilgang til nye ting og manglende selvstændighed ift mange jævnaldrende, den miderstes kræsenhed, den stores udfordringer med at beskæftige sig selv (med andet en iPad/tlf) og sådan fortsætter det for evigt. Jeg skal dagligt minde mig selv om ikke at sammenligne mine børn med andre, og huske at der også er områder hvor de er foran (sjovt nok var de begge lynhurtige sprogligt?) Alting til sin tid og så længe man er opmærksom på deres udviklingspunkter og forsøger at udfordre dem på det, skal… Læs mere »\nDu har helt ret. Hvis det ikke er den ene bekymring, så er det den anden. Vores børn er præcis som de skal være, og ellers er vi ikke et sekund i tvivl og må støtte dem i det. Tak fordi du læste med ❤\n25. februar 2020 20:00\nMin datter var ikke den hurtigste til at snakke, men hun var meget tydelig i sit kropssprog med hvad hun ville og bestemt ikke ville (fx rykke sin tallerken hen til det mad hun vil have på bordet) og så længe hun blev forstået så “behøvede” hun ikke at øve sproget så meget. Sproget kom lige pludselig og nu foregår alt primært i sang?\nI vores kommune sprogvuderer man ikke før børnene er 3 og sætter oftest ikke ind før de er 4, fordi de netop udvikler sig forskelligt.\nDet er præcis det samme her. Hun bruger også sin krop til at kommunikere TYDELIGT. Og hvor hyggeligt med sang ❤\nVildt der er så stor forskel på kommunerne. Her er de obs, og hun er ikke engang to endnu. Omvendt fanger de måske noget, hvis det var tilfældet. Jeg ved det ikke. Vi forholder os rolige og satser på det kommer, når det passer hende.\nMin dreng på snart fire år er præcis som du beskriver Sylvester; gør ikke noget før han er sikker på at gøre det rigtigt. Sådan var det med at kravle, gå og snakke. Og selvom jeg ved han er sådan stresser jeg stadig over, at han ikke har smidt bleen endnu. Det er så dumt, for han øver i sit tempo. Så kort og godt kender jeg til de samme tanker, og folks spørgsmål. Jeg er sikker på, at Nola også lige pludselig begynder at spytte ord ud.\nBeklager det sene svar, men der var lige noget teknik, der skulle ordnes.\nDet må du endelig ikke stresse over. Det kommer når han er klar. Jeg tror også nogle gange de kan mærke vi ønsker noget, og så gør de det modsatte. Lige pludselig kan vores børn det hele og så har vi glemt den her fase ❤\n06. marts 2020 21:55


Hvis du er ved at købe en bolig med brændeovn, er det relevant at undersøge hvor gammel den er. Der er kommet nye regler for udskiftning af ældre brændeovne af\nHjælp til boligkøb omfatter juridisk rådgivning og et virustjek af alle ejendommens dokumenter. Hvis du står overfor et boligkøb, kan det være relevant at overveje muligheden for at bruge en\nHvis du er ved at købe bolig, vil du møde begrebet tinglysning. Men hvad er tinglysning egentlig? Det ser vi nærmere på i denne artikel. Tinglysning er en offentlig registrering,\nUgifte samlevende og fast ejendom: Sådan er reglerne\nHvis I køber fast ejendom sammen som ugifte samlevende, eller hvis din samlever kommer med på skødet, er det væsentligt at kende reglerne og sikre hinanden, idet mange ugifte samlevende\nHvis ejendommen er blevet solgt gennem en ejendomsmægler, vil købsaftalen typisk være udformet via standardformularen fra Dansk Ejendomsmæglerforening. Hvis denne formular er anvendt, er det aftalt, at sælger skal stå\nHvis du står overfor at købe hus eller sommerhus, er det relevant at undersøge, om ejendommen har påbud om separatkloakering. Dette bør i så fald være oplyst af sælger i\nI forbindelse med boligkøb, er det væsentligt at få aftalt en formel overtagelsesdag med sælger i købsaftalen. Denne overtagelsesdag er dagen hvor du som køber formelt overtager ejendommen. Det er\nHvis du er i gang med et boligkøb, er det vigtigt, at du gennemgår BBR-meddelelsen for at sikre, at oplysningerne stemmer med de faktiske forhold. Er BBR arealet mindre end\nSom førstegangskøber tænker man ofte, at det kan være svært eller nærmest umuligt at komme ind på boligmarkedet i de store byer. Som boligkøber skal du selv stille med 5\nUdbetaling ved boligkøb (hus, ejerlejlighed eller et sommerhus) udgør som hovedregel minimum 5% af den kontante købesum. I forbindelse med boligkøb, skal du overveje, hvordan dine nye boliglån skal se


Hvor meget koster det at rejse til Mexico? - ALinks\nKunne det være muligt at rejse til Mexico med et budget? Lær hvordan du planlægger dit besøg i Yucatan Mexico -, omkostningsguider, ting at lave, hvor man kan bo og mere. Så udforsk landets bedste!\nMexico er et land med mikroklimaer og en af verdens mest komplekse topografier. Om morgenen kunne du være på stranden og blive pakket ind i et tæppe om natten og nippe til et varmt krus varm Chiapan-chokolade i højlandet. Så lad os vide, hvor meget det koster at rejse til Mexico?\nThan billigste tider at besøge Mexico\nBesøg Mexico for begivenheder\nI løbet af året er der festivaler, og nogle af dem er ret fantastiske. Husk, at festivaler har tendens til at være den mest kostbare og overfyldte tid til at deltage, men for et par fantastiske minder vil du være med.\nHvor meget koster det Mexico?\nTOTALE DAGER = 36\nTOTAL FORVENDT = US $ 995\nUSD DAGLIG GEMIDDEL = US $ 27\nBemærk: Brug kun disse tal som generel vejledning. Husk at bevæge sig forskelligt. Dit rejsebudget kan variere i Mexico.\nMexico er normalt meget billigt, men Yucatan er lidt dyrere end andre områder i Mexico, der modtager mindre turisme på grund af dens popularitet og placering.\nBudget rejsende vil leve på omkring $ 30- $ 40 om dagen.\nMexicos valuta er mexicansk peso ($ - det samme symbol som dollartegnet), der svarer til 16 - 18 MXN for $ 1 USD. Selvom amerikanske dollars ofte accepteres og endda er tilgængelige i nogle hæveautomater til udbetaling, anbefales det, at du konverterer dine penge til pesos, da konverteringsfrekvensen er lavere.\nHvor man kan bo i Mexico\nYucatan tilbyder enhver form for indkvartering, du måtte tænke på. Fra træhuse til luksuriøse resorts. Yucatan-boligpriserne er sammenlignelige, hvis du skal til Cancun, Tulum eller Playa del Carmen, men de kan være 5 gange højere i højsæsonen og store helligdage, inklusive forår og jul.\nHer er et par eksempler, der hjælper dig med at forberede dit budget i overensstemmelse hermed.\nVandrerhjem til backpackers: $ 4 - $ 17 pr. Dag\nPensionater: $ 40 - $ 95 pr. Nat\nMellemklassehoteller: $ 100 - $ 200 pr. Nat\nResorts & Nice Hoteller: $ 200 - $ 500 pr. Nat.\nSpis mad mexicansk!\nMexicansk køkken er meget forskelligartet, selvom taco er det mest almindelige.\nMed så lidt som $ 1 for en kødtaco og $ 1.20 for en fisk og skaldyr, kan du få taco på ethvert gadehjørne. Da du spiser tre tacos, ville du komfortabelt være fuld, så middag med en side af guacamole koster dig omkring $ 5.\nHvis du leder efter et sidde-ned måltid, kan du dog betale $ 1 eller $ 2 ekstra for at få dine taco og drikkevarer bragt til bordet af en tjener.\nAt flyve over Mexico er billigt og er meget mere komfortabelt med lokale flyselskaber end andre amerikanske luftfartsselskaber. Gennem reservation af lavprisflyselskaber på forhånd kan du få en flyrejse, der starter på cirka $ 25 USD.\nBook dine flyvninger mindst otte uger i forvejen. I løbet af februar, den billigste måned at flyve, når flybillet kan være 29 procent billigere end normalt. Men ifølge Rabinor er dette på grund af en høj grad af forurening og smog en af de værste måneder. Fly til Cancún skal reserveres op til 14 uger i forvejen, endnu længere ude. Oktober er den billigste måned at flyve med fly, der er 35 procent billigere. Selvom dette er lige i orkanens sæson, og du sandsynligvis får mere regn end varme. Så på denne måde kan man vide let om, hvor meget koster det at rejse til Mexico?


Hvad er der galt og hvad kan jeg gøre? – Support\n4. april 2019 14:05\na) Det kan skyldes at du anvender en forældet browser. Det mest hyppige tilfælde er Internet Explorer som ikke længere opdateres af Microsoft idét de har lanceret en ny browser (Microsoft Edge). Derfor kan Internet Explorer være inkompatibel med nyere sider som Euroinvestor der ofte opdateres med nye koder.\nb) Det kan også være en kompatibel browser som Google Chrome, Mozilla Firefox eller Microsoft Edge som ikke kører på nyeste version. Tit beder browseren dig automatisk om at opdaterer til den nyeste version, og nogle gange gør den det endda automatisk.\na) I forbindelse med Berlingske Medias overtagelse af Euroinvestor er der ligeledes kommet ny cookiepolitik i overensstemmelse med GDPR-reglerne. Ved accept har brugeren chancen for at modificerer selve accepten af cookiepolitiken. Bliver accepten af cookies ændret, kan det betyde at visse funktioner på Euroinvestors hjemmeside er utilgængelige, disse tæller bl.a. Log-in-funktionen samt visning af grafer (avanceret graf).\na) Hos Euroinvestor anbefaler vi til alle tider at vores brugere benytter enten Google Chrome eller Mozilla Firefox.\nb) Ønsker du ikke at skifte browser, eller har du af andre grunde ikke mulighed for dette, anbefaler vi at du altid er sikker på at du benytter den nyeste version af den givne browser. Her kan du se hvordan du finder ud af om du har den nyeste browser:\nGoogle Chrome: https://support.google.com/chrome/answer/95414?co=GENIE.Platform%3DDesktop&hl=en\nMozilla Firefox: https://support.mozilla.org/en-US/kb/update-firefox-latest-version\nMicrosoft Edge: https://www.whatismybrowser.com/guides/the-latest-version/edge\na) Vil man slette eksisterende cookies skal man i sin browser finde browserindstilling og slette cookies.\nDette gøres på følgende måde(r)\nGoogle Chrome: I højre hjørne under krydset er der tre prikker lodret placeret, klikker man på disse og vælger “Indstillinger” som tredje nederst åbnes et nyt vindue. Herfra ruller du ned i bunden, trykker på “Avanceret”. Der foldes nye proceslinjer ud, og under den første box “Sikkerhed og privatliv” findes i bunden af boksen en knap kaldet “Ryd browserdata” her kan man slette cookies.\nMozilla Firefox: Åbner du Mozilla Firefox kan du i bunden af skærmen finde “Indstillinger”, under indstillinger finder du sektionen “Privatliv” hvori du kan vælge at slette browserdata eller individuelle cookies.\nInternet Explorer: I højre hjørne finder du et lille tandhjuls-motiv, dette trykker du på og vælger “internetindstillinger” (næsten) nederst. Derefter åbnes et lille vindue hvor du kan trykke “slet” under Browserdata sektionen.\nMicrosoft Edge: I højre hjørne finder du tre prikker horizontalt placeret, denne trykker du på og vælger så “indstillinger”, derefter trykker du på “vælg hvad der skal slettes” under sektionen Ryd Browserdata.\nFlemming Sivertsen 4. april 2019 14:05\nJeg modtog mail med angivelse af brugernavn og kode.\nMen jeg kan stadig ikke logge på. Jeg har email: info@sivertsen.com og ønsker kode som Bent2613.\n"Siden opdaterer ikke længere tallene i realtid" - LØST\nJeg kan ikke se min portefølje på mobil versionen


Hyggeligt sommerhus med sauna og spa i fredfyldte omgivelser -\nHjem Hyggeligt sommerhus med sauna og spa i fredfyldte omgivelser\nHyggeligt sommerhus med sauna og spa i fredfyldte omgivelser\nNørrevang 204, Houstrup\n- Sommerhusnr.: 30667\nLeder I efter et sommerhus i fredfyldte omgivelser, hvor I rigtig kan slappe af og glemme hverdagen? Så er dette hyggelige hus på Nørrevang 204 et godt valg. Huset rummer plads til 6 personer og er endda udstyret med sauna og spabad.\nNyd ferien i al slags vejr\nHuset er udstyret med en stor terrasse, hvor I kan læne jer tilbage i liggestolene og nyde de solrige dage, mens børnene leger og spiller bold på den store græsplæne.\nInde blandt træerne finder I en legeplads med gynge og rutsjebane. Her kommer de aldrig til at kede sig.\nSkulle vejret være dårligt, er der en hyggelig udestue, hvorfra I kan nyde de smukke naturomgivelser med en varm kop kaffe, mens regnen trommer på ruden eller vinden suser udenfor.\nFokus på hygge med sauna og spabad\nDer er lagt stor vægt på hyggen i dette sommerhus, og det mærker man straks. Den personlige og hjemlige indretning sørger for, at I med det samme føler jer hjemme i de nye ferieomgivelser.\nEfter en lang dag ude i den friske luft, kan I få varmen i saunaen eller spabadet og lade batterierne op til endnu en ny og spændende feriedag.\nDe sene aftentimer kan bruges på sofaen foran fjernsynet, hvor I kan se en god film eller læse en bog i sofaen. Med den knitrende brændeovn i baggrunden bliver det kun endnu hyggeligere, og bedre måde at lade dagen rinde ud på findes ikke.\nDet siger vores gæster om sommerhuset 30667\nDejligt sommerhus til os, der var det vi skulle bruge\nOplistet i: Områder Houstrup Nørrevang, 6830 Nørre Nebel\nBolig-/Grundareal:110 / 1.235 m²\nGratis trådløs internet, sauna, Vaskemaskine, Tørretumbler, Barneseng, Barnestol, Trægulv i stue, Trægulv i soveværelse, Varmepumpe, Åben terrasse, Havemøbler, Liggestole, Grill, sandkasse, gynge.


Vejledende udsalgspris: 371.985 kr.\nHonda Fireblade SP tager total kontrol på højeste niveau til et endnu højere niveau. Med sine 195 kg er den endnu lettere end Firebladen og har det samme motor-output, men den er den første Honda-motorcykel, der er udstyret med semiaktiv Öhlins Electronic Control (S-EC) – 43 mm NIX30-gafler og TTX36-støddæmper – plus Öhlins Objective Based Tuning interface (OBTi).\nDen har desuden en kompakt 16 liters brændstoftank i titanium og Brembo monobloc-radialmonterede bremsekalibre med 4 stempler. En 5-akset inertial målingsenhed (IMU) fungerer gennem en ECU til styring af alle maskinens elektroniske kørselshjælpemidler. Hondas Selectable Torque Control (HSTC) er blevet forbedret til 2019, så den leverer en blødere og mere diskret intervention ved aggressiv banekørsel plus en helt separat wheelie-styring, der administreres via TFT-skærmen.\nGasrespons– samt motorreaktionen ved lukket gasspjæld ved indgang til et sving er blevet skærpet, og der er et kraftigere moment ved udgang af et sving - takket været input fra HRC. ABS’en er ligeledes blevet optimeret, så den giver ultimativ kontrol og bremseevne ved høje hastigheder. Med det skarpt vinklede logo hylder Fireblade SPs Grand Prix-røde HRC-Tricolour Hondas racertradition og -historie og er i 2019 defineret af mere iøjnefaldende hvide og blå accentstriber.


De bedste italienske restauranter i Timbuktu - TripAdvisor Vi kan se, at du bruger en browser, som vi ikke understøtter. Derfor vises TripAdvisors website eventuelt ikke korrekt.Vi understøtter følgende browsere:Windows: Internet Explorer, Mozilla Firefox, Google Chrome. Mac: Safari.\nForslag til aktiviteter i Timbuktu\nBilleder af Timbuktu\nKort over Timbuktu\nTimbuktu VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om TimbuktuHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nBedste italienske spisesteder i Timbuktu, Mali\nItalienske restauranter i Timbuktu\nDu har zoomet for langt ud til at kunne se nålene. Zoom ind igen. Vi kunne ikke finde en restaurant med alt det, som du leder efter. Prøv at fravælge et mærke eller to. Er du villig til at rejse? Vi fandt nogle gode resultater inden for 40 km fra Timbuktu.\nEr du villig til at rejse? Vi fandt nogle gode resultater inden for 40 km fra Timbuktu.


Cinematic Universe-teori: 22 film bindes sammen af "Commando" | Filmz\nCinematic Universe-teori: 22 film bindes sammen af “Commando”\n“Commando”, “Predator”, “Die Hard” og “Speed” hænger alle sammen. I hvert fald ifølge en ny, overbevisende teori. Sammen med i alt 22 film deler disse kendte action-film et hemmeligt Cinematic Universe.\nSe også: Ny teori: “Alien” og “Predator” og “Terminator” foregår i samme univers\nDet er MovieWeb, der nu afslører, at Marvel Studios på ingen måde er ene om at binde deres film sammen i et delt filmunivers. Det gjorde 20th Century Fox længe før Marvel.\nDet hele begyndte med “Commando” fra 1985, skrevet af Steven E. de Souza. Her kæmpede Arnold Schwarzenegger i det fiktive land Val Verde.\n“Predator” – også med Schwarzenegger – foregår i selv samme Val Verde, har producent Joel Silver forklaret – og netop Silver har arbejdet sammen med netop Souza.\nSteven E. de Souza har også skrevet “Die Hard”, der via “Die Hard 2” er tilknyttet til Val Verde. Skurken General Esperanza er nemlig fra Val Verde, der også har en tilknytning til selskaberne Pacific Courier og Atlantic Courier, som medvirker i “Die Hard og “Die Hard 3”.\nCourier-selskaberne medvirker også i de to “Speed”-film, der er instrueret af Jan de Bont – fotograf på “Die Hard”.\nDer tegner sig altså et billede af et omfattende Fox-univers på i alt 22 film, der bindes sammen af det fiktive land Val Verde.\n30. okt 2017 15:40 Kilde: MovieWeb Morten Vejlgaard Just\nlidt for søgt en teori i min bog\nVar der ikke også en teori om en sammenhæng mellem mange film og serier engang, pga Morley tobacco.\nLavede lige et par stikprøver på listen her. Sjovt nok også alle sammen forbindelse til Fax :D\nJa, det er nødvendigt at give personer/lande et navn og hvis man ikke vil bruge rigtige lande, så finder man på et fiktivt land, som man lige så godt kan anvende flere gange i forskellige film-serier. Det gør det altså ikke til et cinematisk universe, hvis hændelser/personer fra de enkelte filmserier ikke optræder i de andre filmserier.\nPå samme måde kan man også sige at alle 2. verdenskrigsfilm foregår i samme cinematic universe, og at alle westerns er en del af et chared cinematic universe, faktisk alle film hvis handling foregår på Jorden er del af et chared cinematic universe.\nMorten V J, den ligger lige til højrebenet:\n“Ny banebrydende teori!! Filmz kan sammen med Johnny42 nu afsløre, at ALLE film, der foregår på Jorden, faktisk er en del af det SAMME cinematic universe!”\nhvad med alle de film / serier med telefonnummer 555-xxxx, ?\nOrh hold da op med jeres negative brok, det er da en sjov teori. :) Får helt lyst til at se de gamle film igen nu.\nhelt unig, det er da en spændende teori\nog det er også en spændende teori af utroligt mange Hollywood film / serier foregår et sted\nhvor man har telefonnummer 555-XXXX, hvordan kan der leve så mange personer et sted hvor man har så få numrer , jeg undrer mig\n"Ragnarok"-instruktør: Derfor forlængede jeg "Thor 3" med 30 minutter 30 Oct 2017


Opsaml modtagere med Mailmunch - Ubivox Danmark Support\nCreated 26. marts 2018\nMailmunch er en simpel løsning til popups og landing pages. med Mailmunch kan du hurtigt opsamle nye modtagere til dine lister, og de kan selvfølgelig sendes direkte til Ubivox.\nMailmunch fås i en gratis version, hvis du kan leve med en lille tekst i dine formularer, og ellers starter prissætningen i skrivende stund ved 12$ per måned.\nSådan bruger du Mailmunch med Ubivox\nHar du oprettet en Mailmunch-konto, kan du under Forms klikke på Create New > Form.\nVælg en Form Type, f.eks. Popover, og vælg et Tema. Angiv din Form Title, og vælg en Mailmunch-liste, modtagerne skal tilmeldes. Denne liste er mindre vigtig, for dine modtagere sendes direkte til Ubivox.\nNår formen er oprettet, ender du i forløbet, hvor du sætter formen op.\nDu skal lave særlig opsætning for Ubivox under henholdsvis “Fields” og “Integrate”. Resten af felterne kan du selv style og sætte op som du lyster.\nUnder Fields skal du tilføje to nye felter af typen “New Hidden Field”. Rediger første felt, og skriv “action” i “Name”-feltet, samt “subscribe” i “Value”-feltet.\nSkriv “lists” i “Name” på felt nummer to, og skriv dit liste-ID i feltet “Value”. Du finder liste-ID’et for din liste ved at klikke på Kontakter > Lister, og klikke på din liste. Liste-ID står i tabellen i venstre side under overskriften “Listeindstillinger”.\nSæt “Behavior” op som du lyster, og gå videre til “Integrate”.\nKlik på “HTTP Post” under fanen “Integrate”.\nKlik dernæst på “Add New” – nu får du et popupvindue, hvor du indtaster din POST-URL.\nDu finder din URL ud fra din kontos domæne. Hvis din konto ligger på:\nSå skal du blot fjerne /admin/, og tilføje /handlers/post/, så din URL ser sådan ud:\nEr du i tvivl, sidder supporten klar til at hjælpe dig med at finde URL’en. Indsæt din URL, og klik på “Save and Continue”.\nDu skal nu omdøbe “Variable name to use” for henholdsvis Email og First Name (hvis du bruger Navn i formularen). Indtast “email_address” i feltet Email, og “data_Navn” i feltet First Name. Sørg for at datafeltet Navn er oprettet i Ubivox.\nNu er du klar til at publicere din formular. Husk at teste, at den fungerer som forventet på dit website.


Ingrids strik og patchwork: Udsigt fra mit badeværelse på en småkold dag\nUdsigt fra mit badeværelse på en småkold dag\nSkøn udsigt med alle de stokroser. Jeg har virkelig mange af dem i år både foran huset og i haven i alle mulige farver.\nJeg er nu igen godt i gang med "Pels" min grønne strikjakke.\nHar lige delt til ryg og forstykker og der er vist nok en lille fejl, jeg lige må hylle op til.\nDet er svært at se i det mønster men jeg tror den er der.\nSå det er jeg ved at finde ud af nu og som altid når det er sådan noget jeg er i gang med, er der lige pludselig noget andet jeg skal.\nIndsendt af Ingrids strik og patchwork kl. onsdag, juli 22, 2015\nEtiketter: Aiya, Hverdagen / everyday life\nÅh, dejligt at høre fra dig igen, kæreste Ingrid. Stokroser er så smukke og sikke en udsigt du har.\nPudsigt, her har det været lummert og varmt, omkring de 25 grader. Jassu har intet gidet her i eftermiddag, ingen gåtur. Bare ligge i haven, den gamle hundebasse.\nJeg har også en trøje liggende, som jeg skal i gang med igen. Måske i ferien.\n22. juli 2015 kl. 20.50\nSmukke, smukke stokroser. Der er mange af vores blomster, der har nydt en kølig sommer!\nDu er da også i gang med et større projekt... + nytilkomne gode ideer der vil frem... Hvad har du så på tegnebrættet?\nKnus og sommerhilsner Anne\n22. juli 2015 kl. 23.47\nHe, he - ja, så kan det godt være svært at holde koncentrationen, men man bliver så glad, når det er gjort og fejlen er rettet :-) Skøn udsigt - stokroser er noget af det smukkeste - de er indbegrebet af nordisk sommer :-)\n23. juli 2015 kl. 19.05\nOg efter al den regn og især blæst......


Metodefetichismen på retur i dansk pædagogik? af Lea Lund (e-bog, pdf)\n> E-bøger>Metodefetichismen på retur i dansk pædagogik : Dyrk omtanken - didaktisk refleksion kan aldrig blive et hurtigt fix\nMetodefetichismen på retur i dansk pædagogik : Dyrk omtanken - didaktisk refleksion kan aldrig blive et hurtigt fix (e-bog, pdf)\nAf: Lea Lund\nIgennem de seneste årtier er mange forskellige undervisningskoncepter fra de angelsaksiske kontinenter blevet præsenteret og implementeret i dansk skolesammenhæng fra vuggestuerne til gymnasiesektoren. En særlig forherligelse af disse...\nMetodefetichismen på retur i dansk pædagogik : Dyrk omtanken - didaktisk refleksion kan aldrig blive et hurtigt fix\nIgennem de seneste årtier er mange forskellige undervisningskoncepter fra de angelsaksiske kontinenter blevet præsenteret og implementeret i dansk skolesammenhæng fra vuggestuerne til gymnasiesektoren. En særlig forherligelse af disse metodekoncepter har en underliggende tendens til at smide omtanken overbords til fordel for en mekanisk brug af regler og metoder fremstillet som opskrifter på den gode undervisning. Nogle af koncepterne fremstår ligefrem som opskrifter, der lover, at man ved brugen heraf helt sikkert producerer det rette udbytte. En noget forsimplet forestilling af mennesket som lærende samt lærerens muligheder og funktion. Der er dog nye vinde på vej i form af dyrkelen af de professionelle læringsfællesskaber, som man er begyndt at lade blomstre på uddannelsesinstitutioner og interessere sig for forskningsmæssigt. Sådanne læringsfællesskaber har potentiale til netop ikke at indskrænke pædagogik til en metode, men i stedet dyrke den fælles dialog og omtanke om netop undervisningens væsen og dermed sikre et solidt fundament for den professionelles dømmekraft.


Tid til åbenhed og indsigt i Din Forsyning | Debat Varde | jv.dk\nTid til åbenhed og indsigt i Din Forsyning\nAF: TOMMY SØNDERGAARD, STUBMØLLEN 8, VARDE\nPubliceret 06. april 2018 kl. 10:22\nLæserbrev: De fleste husker sagen om den tidligere direktør for Varde Forsyning. Han fratrådte frivilligt med en fratrædelsesgodtgørelse på 3.4 mio. kr. uden modregningsklausul. Også den frie bil til en værdi af over 700.000 kr. fik han med i handlen til en favorabel pris.\nVar der tale om et enkeltstående tilfælde, eller var der generelt tale om en syg kultur i Din Forsyning? - Vi fik aldrig et reelt svar.\nNu er der valg til bestyrelsen for Din Forsyning, og energikonsulent Carsten Sohl stiller op som kandidat.\nCarsten Sohl har ved flere lejligheder demonstreret indsigt og stor viden om ledelsesforholdene i Din Forsyning, og ikke mindst har han vist mod til også offentligt at stille kritiske spørgsmål om ledelsesforhold og om forsyningsspørgsmål.\nHan går ind for åbenhed og gennemsigtighed i forsyningen og vil arbejde for større borgerinddragelse. Samtidig har han en grøn profil, som præger hans indstilling til fremtidens klimaudfordringer.\nValget er upolitisk, og med Carsten Sohls solide profil tør jeg godt anbefale et kryds ved en lokal kandidat, der med garanti vil gøre et solidt arbejde i bestyrelsen til gavn for forbrugerne.\nOg er det ikke på tide, at Vardes Kommunes fjernvarmepriser efterhånden tilpasses de noget lavere priser i Esbjerg, nu hvor det er et fælleskommunalt selskab? Også det spørgsmål ved jeg, at han har fokus på.\nValget finder sted på Din Forsynings hjemmeside i perioden 3.-13. april, og vi har nu en gylden chance for at opruste den nuværende "tantebestyrelse" i Din Forsyning.