Fattigdom en oversigt over begreber og danske analyser - PDF\nFattigdom en oversigt over begreber og danske analyser\nDownload "Fattigdom en oversigt over begreber og danske analyser"\n1 CAST - Center for Anvendt Sundhedstjenesteforskning og Teknologivurdering J. B. Winsløws Vej 9B, 1. sal 5000 Odense C Tlf.: Fax: Fattigdom en oversigt over begreber og danske analyser November 2007 Jacob Nielsen Arendt\n2 Kolofon Titel Fattigdom en oversigt over begreber og danske analyser Forfatter Jacob Nielsen Arendt Institutnavn Forlagets navn CAST Center for Anvendt Sundhedstjenesteforskning og Teknologivurdering Syddansk Universitet, Indkøbsafdelingen Udgivelsesdato November 2007 Trykkested Syddansk Universitets Trykkeri\n3 Forord Projektet Fattigdom i Odense Kommune er finansieret af Odense Kommune og er udført i et samarbejde mellem CAST (Center for Anvendt Sundhedstjenesteforskning og Teknologivurdering) og Forskningsenheden for Sundhedsøkonomi, IST (Institut for Sundhedstjenesteforskning), ved Syddansk Universitet, Odense. Projektet er blevet iværksat på baggrund af en beslutning taget af Odense Byråd om at få afdækket økonomiske og sociale problemer i Odense. Opdraget blev endeligt formuleret som en undersøgelse af årsagerne til og følgerne af fattigdom i Odense. Undersøgelsens resultater kan bidrage til at give grundlag for dele af udarbejdelsen af en politik omkring udsatte og give baggrund for at iværksætte forstærket indsats mod årsagerne og følgerne af fattigdom. Projektet afrapporteres i tre publikationer, hvoraf dette er den første. Denne første publikation giver en generel introduktion til emner og litteratur der behandler fattigdomstemaet med specifikt fokus på danske undersøgelser. Den anden publikation indeholder en kvalitativ analyse af fattigdom, ud fra interviews med personer bosiddende i Odense per juni Denne er forfattet af Karen Louise Reeh, CAST. Den tredje publikation indeholder en kvantitativ analyse, baseret på registerdata, af omfanget og udbredelsen af fattigdom på tværs af befolkningsgrupper over en tiårig periode i Odense Kommune. Denne er forfattet af Jens Gundgaard, CAST. Jacob Nielsen Arendt 1\n5 Indholdsfortegnelse Forord 1 1. Sammenfatning 5 2. Introduktion Afgrænsning Begrebsoversigt og rapportopbygning 7 3. Historisk rids af fattigdomsopgørelser 7 4. Hvad er fattigdom? 9 5. Findes et absolut fattigdomsniveau? 9 6. Metoder til måling af fattigdom Budgetmetoden Lavindkomstmetoden Afsavnsmetoden Offentlige vurderinger Praktiske aspekter Ækvivalensskalaer: Forbrugsmuligheder og behov varierer Frivillige valg Graden af fattigdom Varigheden af fattigdom Betydningen af en officiel fattigdomsgrænse Udvalgte danske analyser Resultater op til år Resultater efter år Diskussion 32 3\n7 1. Sammenfatning Denne rapport opsummerer og diskuterer forskning og opgørelser om økonomisk fattigdom. Der fokuseres eksplicit på senere danske opgørelser. Fattigdom er et sammensat og værdiladet begreb. I betydningen ringe økonomiske evner, går der en, om ikke helt retlinet, så dog en rød tråd gennem forskning og opgørelser gennem de sidste 100 år. Således skelnes der allerede i begyndelsen af det 20. århundrede mellem fattigdom forstået som et eksistensminimum og fattigdom forstået som acceptabelt leveniveau. Hvor førstnævnte beskriver en økonomisk formåen, der rækker til mad, tøj, varme og husly, der er giver tilstrækkelig til at opretholde fysisk overlevelse, beskriver sidstnævnte en økonomisk formåen, der sikrer muligheder for forbrug, der betragtes som det sædvanlige forbrug i det samfund, man lever i. Om end der blandt mange kan opnås enighed om disse forståelser af fattigdom, er de tilstrækkeligt vage til, at der ikke er enighed om, hvordan de to fattigdomsniveauer kan beskrives mere præcist. Groft sagt anvendes i dag fire metoder til at opgøre økonomisk fattigdom. Dels anvendes fiktive budgetter, hvor det specificeres hvilke varer, der skal være råd til, for ikke at blive betegnet som fattig (budgetmetoden). Prisfastsættelse af disse varer tillader, at der kan angives enten en fattigdomsgrænse, forstået enten som et rådighedsbeløb (dvs. indkomst til rådighed efter faste udgifter) eller en minimumsindkomst (før faste udgifter). Dels anvendes en afgrænsning af mulighed for sædvanligt forbrug ud fra typiske indkomstniveauer (lavindkomstmetoden). Den hyppigst anvendte fattigdomsgrænse er i denne sammenhæng halvdelen af medianindkomsten. Dels anvendes en mere kvalitativ tilgang, ved at spørge til de faktiske afsavn, som folk oplever af økonomiske årsager (afsavnsmetoden). Såfremt der opleves multiple afsavn betragtes man som fattig. Endelig findes der forskellige offentlige vurderinger, der mere eller mindre eksplicit opgør grænser for den mindste acceptable levestandard. Alle disse metoder har fordele og ulemper og disse forsøges beskrevet nedenfor. Der gennemgås en række praktiske aspekter ved fattigdomsopgørelser. Dels gennemgås baggrunden for ækvivalensskalaer, hvis formål er at tillade sammenligning af økonomisk formåen mellem familier af forskellig størrelse. Dels gennemgås afgræsninger, der typisk foretages i fattigdomsopgørelser i forsøget på at indkredse ufrivillig fattigdom. Endelig diskuteres grunde, der kan forklare politiske beslutninger, om hvorvidt en officiel fattigdomsgrænse skal fastsættes eller ej. I opgørelsen af danske studier, findes det at interessen for fattigdom er dukket op relativt sent i Danmark, selvom der findes andre typer analyser med det relaterede formål at beskrive levekår for de svagest stillede, hvor svag forstås i et bredere perspektiv end økonomisk. Groft sagt har interessen for fattigdom i Danmark været stor i to perioder, 1980 erne og i årene efter regeringsskiftet i I 1980 erne produceres få sammenlignelige studier, men de indeholder flere kvalitative beskrivelser af fattigdom end opgørelserne gør efter Baseret på levekårsundersøgelserne fra 1976 og 1986 samt EF s opgørelser fås en indikation af, at omfanget af fattigdom faldt fra midt erne til midt-1980 erne. Efter 2000 opdeler flere af studierne sig i to: Nogle baseres på budgetmetoden, mens flest baseres på lavindkomstmetoden. Lavindkomstmetoden er nemmest at sammenligne, på tværs af studier og over tid, og 5\n8 flere studier finder med denne metode, at fattigdommen i Danmark er steget fra midt- 90 erne til i dag. De hyppigst anvendte mål er 50 % og 60 % af medianindkomsten, og med disse findes, at andelen af fattige danskere ligger i størrelsesordenen 4-5 % henholdsvis 8-10 % i 2004, svarende til næsten henholdsvis danskere. Opgørelser baseret på budgetmetoden vil formentlig ligge inden for dette interval, blandt de forholdsvist skrabede budgetter, der er blevet foreslået. Disse budgetter ligger tættere på det acceptable leveniveau end blot fysisk overlevelse, men giver samtidig typisk ikke midler til fx forsikring, ferie, varige forbrugsgoder eller opsparing. Blandt de fattige er den overvejende del (cirka en tredjedel) studerende. Ses bort fra studerende, findes det typisk, at folk på kontanthjælp, selvstændige og indvandrere er overrepræsenteret blandt de fattige. Ligeledes findes ofte, at folk uden uddannelse eller på dagpenge, men med store forsørgerpligter kan være fattige. Typiske underrepræsenterede grupper er børn, ældre og lønmodtagere. Således lever fx 4 % af alle danske børn i 2004 i fattige familier, når fattigdom opgøres ved hjælp af 50 % af medianindkomsten. Det svarer til cirka børn. Samtidig er andelen af fattige ældre faldet betydeligt fra 1980 erne til i dag. 2. Introduktion Formålet med denne publikation er at give en kort oversigt over fattigdomsbegrebet og praksis med henblik på måling af fattigdom. Denne kan bruges som reference ved læsning af de to analyser af fattigdom i Odense kommune (Gundgaard 2007; Reeh 2007). Det er ikke sigtet at give en udtømmende oversigt over eksisterende litteratur, da flere sådanne findes. Der tages udgangspunkt i bl.a. (Hansen 1989; Halleröd 1991; Atkinson 1998; Hansen and Hansen 2004a), og der lægges vægt på en beskrivelse af de mest anvendte fattigdomsbegreber samt implementeringen i nyere danske analyser Afgrænsning Fattigdom er et ældgammelt men meget sammensat begreb. I ordbog over det danske sprog nævnes også flere betydninger, heriblandt at have ringe økonomisk evne, ynkværdig og stakkels. Det kan altså forstås som en beskrivelse af en persons situation der ikke er misundelsesværdig. I nogle sammenhænge forstås fattigdom meget bredt i relation til fx åndsliv og sociale og kulturelle foretagender, hvilket kaldes bindestregsfattigdom i (Hansen 1989). Det er første betegnelse af fattigdom, ringe økonomisk formåen, der i nærværende publikation fokuseres på. I gennemgangen af litteraturen vil det dog blive klart at diskussionen af økonomisk fattigdom ofte går på at afgrænse hvilket liv man skal have mulighed for at leve med givne økonomiske ressourcer. De processer der kan føre til fattigdom, og de konsekvenser fattigdom kan have, vil ikke blive beskrevet i nævneværdig grad, da det vil føre for vidt. Således vil det formentlig være et sammensurium af sociologiske og kulturelle processer (opvækstvilkår, holdning til uddannelse, arbejde) samt ikke mindst institutionelle forhold (ved den offentlige sektor (regler og grænser for overførselsindkomster, uddannelsesmuligheder) og på arbejdsmarkedet (mindstelønninger, job- og lønmobilitet) der fører til, at nogle betegnes som fattige, mens andre ikke gør. Vi vil i stedet opsummere resultater fra danske analyser af hvilke befolkningsgrupper, der har forhøjet risiko for at opleve fattigdom. 6\n9 3.2 Begrebsoversigt og rapportopbygning I dette afsnit bliver nogle af de vigtigste begreber og deres sammenhæng kort opridset, med det formål at binde oversigten og de enkelte afsnit sammen. Fattigdomsopgørelser baseres typisk enten på direkte opgørelser af observationer af levekår, eller indirekte opgørelser via økonomisk formåen. Forskellen på relativ kontra absolut fattigdom diskuteres hyppigt. Begrebet absolut fattigdom anvendes typisk i forbindelse med opgørelse af fattigdom i U-lande, hvor det angives som en indkomstgrænse på fx 1 US$ om dagen. Dog anvendes betegnelsen absolut fattigdom sommetider også i I-lande som økonomisk formåen, der sikrer et eksistensminimum koncentreret omkring fysisk overlevelse. Modsat hertil ses den relative fattigdom, som en grænse for økonomisk formåen, der sikrer et acceptabelt leveniveau, eller sikrer en sædvanlig levevis. Sondringen mellem absolut og relativ fattigdom er dog ikke skarp, i det der kan argumenteres for, at alle opgørelser af fattigdom er relative. Disse begrebsafklaringer diskuteres i kapitel 4-6. Blandt de mest anvendte metoder til opgørelser af fattigdom findes afsavnsmetoden, som er en direkte opgørelse af oplevelser af fattigdom, og lavindkomst- og budgetmetoden samt offentlige vurderinger, der alle er indirekte opgørelser af fattigdom. Metoderne til opgørelse af fattigdom diskuteres i kapitel 7. Kapitel 8 gennemgår nogle praktiske aspekter vedrørende opgørelser af indirekte opgørelser af fattigdom. Det drejer sig dels om brugen af ækvivalensskalaer, der giver et grundlag for at sammenligne økonomisk formåen på tværs af familier af forskellig størrelse. Dels diskuteres vanskeligheder ved at operationalisere et ofte fremsat ønske om at indkredse opgørelser af fattigdom til ufrivillig fattigdom. Kapitel 9 understreger, at flere dimensioner har betydning for, hvor alvorlig fattigdom opleves. Dels har det betydning hvor langt under fattigdomsgrænsen de fattige er, dels spiller tidsdimensionen i form af mobiliteten til og fra samt varigheden af fattigdom en rolle. Politiske aspekter ved introduktion af en officiel fattigdomsgrænse berøres kort i kapitel 10. Endelig indeholder kapitel 11 en oversigt over danske opgørelser af fattigdom. Den er opdelt kronologisk i to dele: resultater før og efter årtusindeskiftet. Kapitel 12 opsummerer og diskuterer resultaterne i denne rapport. 3. Historisk rids af fattigdomsopgørelser Fattigdomsforskning og officielle statistikker er i sjælden grad påvirket af få pionerers arbejde på området. Derfor tjener et historisk overblik som en god oversigt over udviklingen af forståelsen og målingen af fattigdom. Hjælp til mindrebemidlede er set tidligt fra kristne hjælpeanordninger til egentlig lovgivning herom. Fx oprettes i 1624 en hospitalsordning i Sverige med sigte på at hjælpe fattige på fattigstuer. I Danmark fås den første fattigdomshjælp i 7\n10 fattigdomsforordningen fra 1708, opfulgt af fattigdomskommissionen i 1787 samt fattigreglementet af 1803 (Hansen 1989). Et kendetegn ved flere af disse tidlige forordninger er, at de, udover at afhjælpe økonomisk nød, dels skal virke afskrækkende, dels ikke må give en bedre levestandard end det minimale lønniveau. Opgørelser over fattigdom har en lang tradition, særligt i England. Tidligt var det knyttet til opgørelser af arbejdsklassens vilkår, men lovgivning omkring fattighjælp fra 1834, samt artikler skrevet af journalisten Henry Mayhew omkring 1850 omtaler fattige ud fra et fysisk eksistensminimum. Charles Booth forsøger i 1880 erne, som en af de første, at karakterisere fattigdom ud fra en mindste økonomisk levestandard, dvs. en indirekte karakteristik af fattigdom via økonomiske forhold modsat direkte observationer af de faktiske leveforhold (Halleröd 1991). Det er bl.a. Mayhew og Booths opgørelser der inspirerer hovedpioneren inden for fattigdomsforskning, briten Seebohm Rowntree, til hans studier af indbyggere i York i Han definerede to fattigdomsbegreber som han kaldte primær og sekundær fattigdom. Primær fattigdom definerede han på følgende måde: the minimum necessaries for the maintenance of merely physical efficiency (Atkinson 1998). Primær fattigdom er altså et fattigdomsbegreb, der sætter fokus på købekraften for at opretholde fysisk overlevelse. Rowntree tog udgangspunkt i daværende ernæringseksperters råd om minimumsindtag af kalorier for fysisk overlevelse baseret på observationer fra skotske fængsler. Derudover inkluderede budgettet husly, varme og tøj. Ved at prisfastsætte varebundtet fandt han den primære fattigdomsgrænse. Rowntree arbejdede dog også med et bredere fattigdomsbegreb, sekundær fattigdom. Denne fattigdomstype blev opgjort via direkte observationer af faktiske leveforhold (interviews på bopæl), ud fra den betragtning at personer med indkomst over den primære fattigdomsgrænse sagtens kunne leve under vilkår der i realiteten afveg negativt så meget fra den almene livsstil blandt arbejderklassen, at de måtte betegnes som fattige (Halleröd 1991). Den første officielle (dvs. som publiceres af en national statistisk enhed og anvendes af officielle myndigheder) fattigdomsgrænse blev udviklet i USA som følge af præsident Johnsons War on Poverty. Fattigdomsgrænsen byggede på principperne bag Rowntrees arbejde og blev foretaget af amerikaneren Mollie Orshansky i Orshansky tog, inspireret af Rowntree, udgangspunkt i, hvilke udgifter der er nødvendige for at opretholde fysisk overlevelse. Hun konstruerede et budget for en økonomi-kostplan baseret på ernæringsråd fra US Department of Agriculture (Atkinson 1998). Orshansky tillod til forskel fra Rowntrees primære fattigdomsbegreb andre udgifter end til mad, tøj og husly. Det blev gjort ved at foretage et skøn over budgetandelen fødevarer typisk udgjorde og gange fødevare-omkostningerne op med denne. Orshanskys fattigdomsgrænse er med enkelte justeringer den grænse der anvendes den dag i dag i USA. Kontinental-europæisk forskning har ikke i samme grad som de anglo-saxiske lande haft fokus på økonomisk fattigdom. Først i slutningen af 1970 erne sættes fattigdomsproblematikken på den politiske dagsorden i det daværende EF (Hansen 8\n11 1989). I 1982 udgives en endelig rapport, der belyser fattigdommen i EF. Selvom rapporten i indledende notater tager udgangspunkt i fattigdomsbegreber der minder om Orshanskys, vælges af forskellige primært praktiske årsager at analyserne skal baseres på et fattigdomsmål, der allerede var blevet foreslået i 1965 af Victor Fuchs: en procentandel af gennemsnitsindkomsten (Atkinson 1998). Dette er i dag et meget hyppigt anvendt fattigdomsmål og siden 1980 har Eurostat publiceret fattigdomsstatistik baseret på 50% af den nationale forbrugsmedian. Nogenlunde samtidig med EF s rapport om fattigdom, nærmere bestemt i 1979, udgives et andet pionerarbejde, nemlig Peter Townsends store bog om fattigdom i Storbritannien. Townsend tilskrives (ikke helt fair over for bl.a. Rowntree og Orshansky) i stort omfang en udvidet forståelse af begrebet fattigdom, nemlig et begreb der udvider fattigdomsbegrebet fra et ressourceniveau der er utilstrækkelig til at sikre fysisk overlevelse, til at mangle ressourcerne til at: skaffe sig den slags mad, deltagelse i aktiviteter og have de levevilkår og bekvemmeligheder som er sædvanlige eller i det mindste er almindeligt anerkendte i det samfund man lever i. (Hansen 1989) Townsend er fortaler for den direkte metode til beskrivelse af fattigdom. Han tager udgangspunkt i begrebet deprivation, som af andre er blevet oversat til dansk til afsavn (Hansen and Hansen 2004a). Fattigdom bør ifølge Townsend baseres på forskning i den almene livsstil. Den almene livsstil kan karakteriseres via multiple dimensioner, såsom fx boligstandard, om der er råd til at have venner til middag og om der er råd til at tage på ferie. Townsend definerede selv 60 dimensioner og udvalgte 12 der syntes at beskrive almen livsstil godt og som har en stærk korrelation med disponibel indkomst (Halleröd 1991). Han definerede en person som fattig såfremt vedkommende led multiple afsavn. 4. Hvad er fattigdom? Før vi går i gang med at beskrive metoder, der i dag anvendes til at måle fattigdom, må vi slå fast hvad vi forstår ved fattigdom. Der synes at herske udpræget enighed om, at fattigdom i den vestlige verden i dag ikke blot er et spørgsmål om fysisk overlevelse men også at have mulighed for fx at deltage i sociale aktiviteter. Ikke desto mindre opererer mange opgørelser med to typer fattigdomsbegreber: et eksistensminimum og et acceptabelt leveniveau. Hvor førstnævnte kan beskrives i stil med den definition Rowntree gav af primær fattigdom, vil en nærmere definition af det andet fattigdomsbegreb ofte tage udgangspunkt i Townsends formuleringer (uden nødvendigvis at anvende hans operationalisering). Vi gentager denne i en lidt forkortet version: Økonomisk fattigdom kan karakteriseres som mangel på ressourcer til at kunne opretholde en almen livsstil. Som det præciseres nedenfor er begge typer af fattigdomsforståelse fænomener, der er relateret til den tid og det samfund som man lever i. 5. Findes et absolut fattigdomsniveau? Der har længe eksisteret en diskussion af hvorvidt fattigdom skal opgøres absolut eller relativt. Vi finder det derfor formålstjenstligt at præcisere indholdet af denne diskussion. 9\n12 Det er primært et begreb som Rowntrees primære fattigdom, baseret på fysisk overlevelse, der beskrives som absolut, se fx (Det Økonomiske Råd 2006). Bemærk dog, at et minimum for overlevelse i sig selv er et diffust begreb, dels fordi det varierer med en persons størrelse og fysiske udfoldelse, dels fordi det formentlig er sådan at overlevelse har en kontinuert snarere end en diskret sammenhæng med fødeindtag. Mere centralt er det, som bl.a. diskuteret i (Hansen 1989), at standarden for både mad, tøj og husly også varierer over tid. Rowntree bemærker selv, at minimumsbudgettet skal give mulighed for påklædning der ikke udelukker beskæftigelse. Det er klart at et sådan krav vil ændre sig over tid. Der har derfor til alle tider (i alt fald siden Rowntrees opgørelser) været tale om at fattigdom er et begreb der skal forstås relativt til det givne samfund. Det kommer stærkest til udtryk hvis man anvender definitionen i I- og U-lande. For U-lande anvendes i dag oftest en fattigdomsgrænse på 1 US$ om dagen, men købekraften det giver ville langt fra være tilstrækkeligt til at overleve i dagens Danmark. Spørgsmålet er så hvad fattigdom skal opgøres relativt til? Som nedenstående metodegennemgang viser, deler svaret sig groft sagt i to hovedgrupper: En levestandard, der sættes i forhold til hvilke forbrugsgoder, der betragtes som sædvanlige, og en levestandard, der sættes i forhold til den almene velstand, typisk målt ved indkomst. 6. Metoder til måling af fattigdom Fattigdom opgøres på vidt forskellige måder, selv når der er enighed om at det er økonomisk fattigdom, der beskrives. I dette afsnit opsummeres de metoder, der i dag hyppigst anvendes til at måle fattigdom med samt hvilke fordele og ulemper de måtte have. Tre af de hyppigst anvendte fattigdomsbegreber forekommer i grove træk blandt de metoder der er skitseret ovenfor. En beskrivelse findes også i (Hansen and Hansen 2004a). Vi følger deres terminologi. De tre metoder benævnes budgetmetoden, lavindkomstmetoden og afsavnsmetoden. De to førstnævnte er eksempler på indirekte opgørelsesmetoder baseret på observation af økonomiske muligheder, mens sidstnævnte er et eksempel på en direkte opgørelsesmetode baseret på observation af oplevede afsavn. Der findes andre indirekte metoder og vi vil diskutere en af disse, der baseres på implicitte offentlige vurderinger af et acceptabelt leveniveau Budgetmetoden Budgetmetoden er navnet på den metode, der i princippet ligner den, som Rowntree og Orshansky anvendte. Grundlaget for denne metode er en specifik opgørelse af, hvad man skal have råd til for ikke at være fattig, dvs. en opgørelse af specifikke varer, tjenester og aktiviteter. Navnet kommer sig af, at denne opgørelse til forveksling ligner et husholdningsbudget. Opgørelsen af nødvendige varer giver et billede af, hvad fattige ikke har råd til, og det er en af metodens fordele: Den er eksplicit om indholdet af fattigdom. Samtidig må det også siges at være metodens akilleshæl, nemlig at det er vanskeligt at fastlægge hvad en fattig kan have råd til. Kan man fx betegnes som fattig hvis man kan betale licens? Forsikring? Fagforeningskontingent? Har råd til lidt gaver og en månedlig middag med venner? Det er en problemstilling som også Townsend i sin definition af fattigdom røg ind i: at man gør sig til smagsdommer for hvad der er minimumsbehov og almen livsstil. 10\n13 Som følge af dette problem findes der mindst tre generelle tilgange til at definere fattigdom, der er baseret på budgetmetoden. De tre tilgange kan beskrives som følger: 1) Den første tilgang specificerer kun udgifterne til en del af varebundtet, fx fødevarer og tøj, og opererer med dette som et rådighedsbeløb efter at faste udgifter til bolig og andet er trukket fra. Her nås altså ikke frem til en fattigdomsgrænse baseret på indkomst da de faste udgifter kan variere fra familie til familie. Denne tilgang ses ofte i offentlig forvaltning, se nedenfor, ud fra tesen om, at faste udgifter til fx bolig er sværere at prisbestemme entydigt. Det løser selvfølgelig ikke problemet med, hvilke faste udgifter der skal trækkes fra for at finde frem til den enkeltes rådighedsbeløb. 2) En anden tilgang specificerer fuldstændigt hvilke varer, der skal være råd til for ikke at betegnes som fattig (stopper altså ikke nødvendigvis ved tøj, husly, mad og varme). Da alle varer er specificeret vil udgiften til denne kurv af varer være den minimumsindkomst, man skal have til rådighed for ikke at blive betegnet som fattig, og angives som en fattigdomsgrænse. 3) Endelig kan specificeres de mest nødvendige varer, som i 1), og kombinere det med et skøn over hvilken budgetandel disse udgør af et samlet budget. En fattigdomsgrænse baseret på minimumsindkomst kan derved opnås ved at dividere udgifterne til de basale varer med deres budgetandel. I USA fandt Orshansky at fødevarebudgettet typisk udgjorde en tredjedel af det samlede budget. Fattigdomsgrænsen blev derved fundet ved at gange udgiften til fødevarer med tre. Fordelen ved denne metode er, at man tillader udgifter til andet end de mest basale nødvendigheder, uden nødvendigvis at specificere disse som i den anden skitserede metode. Et kritikpunkt mod metoden, som nogle økonomer fremfører, er at den ser de fattiges behov ud fra en behovs-pyramide-lignende tankegang, hvor de allerfattigste bruger al deres indkomst på mad og der dernæst bygges ovenpå med yderligere fornødenheder såsom tøj, husly, sociale aktiviteter mm. I stedet burde en fattigdomsopgørelse lade individer selv være dommere over, hvad de vil forbruge. Dette kritikpunkt kan også udbredes til ernæringsopgørelsen i budgetmetoden: Et kalorie-baseret minimumsindtag har ikke meget sammenhæng med, hvad der faktisk købes af fattige, i det der efterspørges andet end blot ernæringsrigtig føde, (Deaton 1997). I Danmark er der muligheder for at anvende budgetmetoden. Statens Husholdningsråd har udarbejdet et standardbudget i 1986, og Forbrugerstyrelsen har udviklet det i 1993 og senest i 2001, med hjælp fra Roskilde Universitetscenter og Center for Alternativ Samfundsanalyse (CASA), (Hansen and Hansen 2004b). Standardbudgettet er udarbejdet med henblik på at opregne omkostningen ved et forbrug, der er almindeligt i forhold til aktiv deltagelse i samfundet. Det er udarbejdet for voksne med erhvervsarbejde, som er raske, i besiddelse af bolig, med mulighed for forbrug på længere sigt, og det følger officielle anbefalinger om sund kost og ernæring af god kvalitet. Der inkluderes udgifter til fødevarer, beklædning, sundhed og hygiejne, spædbørnsudstyr, leg og fritid, transport, dagligvarer, varige forbrugsgoder og daginstitution. Der er således fx set bort fra udgifter til bolig, varme, ejendomsskatter, lån, forsikring, fagforening, a-kasse, opsparing og alkohol og tobak. På denne måde opregnes altså et rådighedsbeløb snarere end en indkomstgrænse. Såfremt det skal anvendes til fattigdomsopgørelse baseret på indkomst, skal en af de to ovenfor skitserede metoder anvendes. Enten skal alle rimelige faste udgifter specificeres, eller også skal de inkluderede udgifters typiske budgetandel opgøres. 11\n14 Budgettet er udarbejdet under hensyntagen til familiestørrelse og stordriftsfordele. Det er endvidere opbygget i en kortsigts- og langsigtsudgave, hvor sidstnævnte giver plads til opsparing til køb af varige forbrugsgoder. Endelig findes et økologisk budget, et pensionist budget, og et discount budget, hvor varebundterne varierer og hvor sidstnævnte baseres på en prisindsamling foretaget i discountbutikker. Budgetterne er dog blevet kritiseret for ikke at være anvendelige til fattigdomsopgørelser, i det de som nævnt er opgjort for et almindeligt forbrug. Således udtaler Forbrugerstyrelsen i en pressemeddelelse, at man ikke kan tolke alle levestandarder under budgetgrænserne som urimelige (Finansministeriet 2004), p Lavindkomstmetoden Lavindkomstmetoden er defineret ved, at fattigdomsgrænsen sættes som en procentdel af gennemsnitsindkomsten eller af en indkomstfraktil (typisk medianen). Som omtalt ovenfor, anvendes denne grænse bl.a. af Eurostat og er også anvendt af OECD og herhjemme fx i (Pedersen and Smith 1998; Finansministeriet 2004; Det Økonomiske Råd 2006). Hovedkritikken af dette mål er, at andelen af gennemsnitsindkomsten vælges arbitrært, og at metoden frakobler den direkte sammenhæng med, hvad der skal være råd til, før vi taler om en fattig henholdsvis en ikke-fattig. Amartya Sen har udtrykt denne kritik med eksemplet: Det giver ikke mening at tale om at en person er fattig fordi han kun har råd til en Cadillac bare fordi naboen har råd til to. Et andet kritikpunkt går på, at målet ikke beskriver fattigdom, men at det beskriver ulighed, fx (Hansen 1989; Hansen and Hansen 2004a), som er separate begreber. Hertil kan anføres dels, at hvis begrebet sammenholdes med traditionelle ulighedsmål, er det et temmeligt ringe mål. Et ulighedsmål beskriver spredningen i indkomsterne i hele indkomstfordelingen. Antallet der ligger under halvdelen af gennemsnittet kan siges at være et mål for uligheden i bunden af en indkomstfordeling. Det gælder i særlig grad, hvis man anvender halvdelen af medianen i stedet for gennemsnittet. Da vil målet slet ikke reagere på, at vi gav de 50% rigeste nok så meget mere i indkomst (og dermed øger uligheden). Man kan derfor sagtens forestille sig meget ulige indkomstfordelinger og meget lige indkomstfordelinger, der giver samme antal fattige når man bruge median-definitionen. Sommetider ses kritikken beskrevet som at målet udelukker elimination af fattigdom (dvs. når velfærden stiger via højere indkomster stiger antallet af fattige også per automatik). Det er klart ikke korrekt, fx hvis alle oplever den samme relative indkomststigning. En anden kritik går på, at det ikke er givet hvilke befolkningsgrupper man skal opgøre individuel indkomst relativt til. I forståelsen af relativ fattigdom som værende udelukket fra sædvanlig livsstil, kan sædvanlig både defineres udefra, dvs. af andre såsom politikere eller forskere, eller det kan forstås som en subjektiv vurdering af, hvad den enkelte forstår som sædvanlig eller hvem man sammenligner sig selv og sine behov med. Er det fx inden for givne regioner, på nationalt niveau eller inden for ligestillede socioøkonomiske grupper? Dette problem kan generelt beskrives som referenceproblematikken og genfindes inden for diskussionen af social eksklusion og andre typer af litteratur, se fx (Deaton and Paxson 1999). Endelig kan metoder der baseres på indkomst (dvs. også budgetmetoden) kritiseres for, at de ikke beskriver om en given person faktisk lider afsavn som følge af lav indkomst, samt at forbrugsmulighederne overvurderes for personer der bor i regioner med højere 12\n15 priser og undervurderer det for folk, der gør brug af naturalier, sort arbejde eller får stor materiel støtte på anden vis, fx gennem familiemedlemmer (Larsen 2004). Lavindkomstmetoden har dog en række fordele: Den er let at anvende udelukkende fra indkomstdata (og dermed at replicere), og sammenlignelighed øges derfor mellem studier og den er let at forstå. Flere forfattere har fremhævet at fattigdomsgrænsen defineret på denne vis ofte ligger tæt på grænser defineret ud fra fx budgetmetoden (Gustafson 1995; Det Økonomiske Råd 2006), men det beror selvfølgelig på den givne indkomstfordeling og hvilke antagelser der gøres ved brugen af fx budgetmetoden. Fx finder også Townsend at de indeks han anvender til at beskrive relative afsavn har en tæt sammenhæng med den disponible indkomst, og at multiple afsavn synes at sætte ind når indkomsten når under 60-70% af gennemsnitsindkomsten (Halleröd 1991). Endelig kan den egenskab, at fattigdomsbegrebet ikke konkretiseres, fremføres som en styrke, idet vi ikke ender i budgetmetodens smagsdommer- og behovs-pyramide problematik nævnt ovenfor. Det er et mål, der tager udgangspunkt i at behov er relative og ændres i takt med velstandsniveauet. Det knytter på en meget direkte vis en sammenhæng mellem fattigdom og muligheden for almen levevis, derved at den sætter en grænse for fattigdom, der ikke ligger for langt fra de ressourcer som de med middelindkomster har til rådighed Afsavnsmetoden Afsavnsmetoden er stærkt inspireret af Townsends arbejde, hvor begrebet relativ deprivation opgøres ved at se direkte på, hvilke afsavn den enkelte lider. Det er derfor en direkte opgørelse af fattigdom, modsat de, der er baseret på indkomst, som er indirekte, ved at de ser på hvilke økonomiske muligheder den enkelte har. Townsends oprindelige opgørelser har mødt forskellig kritik, bl.a. på grund af en lidet klar logik bag hvorledes de 12 endelige dimensioner udvælges (jf. ovenfor), samt at afsavn i højere grad afspejler subjektive forskelle i smag end fattigdom. For at indkredse fattigdomsafsavn foreslog Stein Ringen, at der spørges til om den enkelte må undlade at købe ting eller deltage i aktiviteter af økonomiske årsager (Halleröd 1991). Flere forskere har derudover søgt at undgå den subjektivitet der ligger i, at Townsend selv har udvalgt hvilke dimensioner der skal beskrive den almene livsstil. Mack & Lansley spurgte således et repræsentativt udsnit af befolkningen om, hvad de mener er nødvendigheder for at opretholde en almen livsstil. Det har vist sig, at forskelle i formuleringen af disse spørgsmål, fx hvis der spørges til acceptable i stedet for nødvendige levekår, kan have stor betydning for udfaldet (Hansen 1989). Andre har simpelthen spurgt til den mindste indkomst, der skal til for at klare sig eller for at sikre almen levevis. Denne tilgang kaldes ofte Leyden-metoden, efter universitetet hvor den først blev anvendt (Gustafson 1995). I (Hansen and Hansen 2004a) opsummeres resultater fra en dansk afsavnsundersøgelse. De afsavn der spørges til, opdeles i afsavn i forhold til daglige fornødenheder, boligaktiviteter, sociale aktiviteter og i forhold til andre aktiviteter (fx tandlæge, fritidsinteresser og ferie uden for hjemmet). Det vises at afsavn af økonomiske årsager har tæt relation til familiernes bruttoindkomst og rådighedsbeløb, men at der langt fra er 13\n16 en entydig sammenhæng, og at det ikke tyder på, at der i dansk sammenhæng er en indkomstgrænse, hvorunder afsavnene hober sig op. Sammenhængen er mere gradueret Offentlige vurderinger Flere offentlige instanser foretager vurderinger, der kan tolkes som implicitte grænser for et acceptabelt leveniveau. Forstået i Townsends optik kan de derfor tolkes som fattigdomskriterier. Man kan sige, at de fastsatte offentlige ydelser implicit definerer en grænse for, hvad man som minimum skal have til rådighed for at kunne leve. Som med andre metoder, har denne tilgang til fattigdomsopgørelse flere ulemper. Dels varierer betingelserne for at modtage disse ydelser betydeligt (i de fleste vestlige lande skulle fattigdom, målt med dette begreb, været steget fra 60 erne og frem, på trods af at formålet med udbredelsen af indkomsterstattende ydelser bl.a. har været at sikre personer økonomisk). Dels har sociallovgivningen andre formål end at forhindre økonomiske problemer og endelig findes selvfølgelig personer, som vi ud fra andre kriterier vil betegne som fattige, men som ikke modtager indkomsterstattende ydelser, (Halleröd 1991). Offentlige ydelser er ikke desto mindre ofte anvendt som implicit fattigdomskriterium i flere studier (Halleröd 1991; Hussain 2003). Kommunal praksis. I den kommunale praksis, kan man se på, hvad der ligger til grund for tildeling af midlertidige ydelser i kommunerne. Det er gjort af Rambøll, der viser at 60 % af de danske kommuner anvender vejledende rådighedsbeløb ved tildeling af disse ydelser (Rambøll 2006). Grænserne varierer dog fra kommune til kommune, bl.a. på grund af forskelle i, hvad der hører til faste udgifter. Odense Kommune oplyser, at Odense anvender følgende grænser for vejledende rådighedsbeløb ved tildeling af hjælp enkeltudgifter i henhold til aktivloven: Tabel 1. Vejledende rådighedsbeløb ved tildeling af hjælp i særlige tilfælde (underholdstakster) i Odense Kommune, Familietype Takst pr Enlig Ægtepar/samlevende Børn (en forsørger) Børn (to forsørgere) Unge hjemmeboende Beløbet er defineret som månedlig disponibel indkomst efter de af kommunen godkendte faste udgifter, hvilket typisk er boligudgifter (husleje, forbrugsafgifter), børnepasning, tlf-abonnement, licens, evt. a-kasse og enkelte forsikringer. Niveauet tager udgangspunkt i rådighedsbeløb fastsat i med baggrund i Forbrugerstyrelsens daværende årlige opgørelse af familiebudget. Dette rådighedsbeløb er efterfølgende hvert år reguleret med den gældende årlige reguleringsprocent for sociale ydelser - typisk omkring 2-2,5% årligt. Der kan også nævnes andre eksempler på implicitte fastsatte grænser for et acceptabelt leveniveau. Dels anvender de offentlige skattemyndigheder vejledende beløb for 14\n17 inddrivelse af skattegæld, dels anvendes vejledende rådighedsbeløb der skal til for at kunne opretholde et beskedent hjem og en beskeden levefod i dansk lovgivning. Det gælder fx ved gældssanering og i princippet trangsbeneficiet 1, som bunder i henholdsvis konkursloven og retsplejeloven. I sidstnævntes 509 beskrives princippet bag trangsbeneficiet: 509. Udlæg kan ikke foretages i aktiver, bortset fra fast ejendom, der er nødvendige til opretholdelse af et beskedent hjem og en beskeden levefod for skyldneren og hans husstand Skatteministeriet skriver herom 2 : Der findes ikke nogen "facitliste", der angiver, hvad betegnelsen "beskedent hjem" omfatter. Begrebet har tidligere i retsplejeloven været betegnet som "et simpelt hjem", men samfundsudviklingen gør, at grænserne for, hvad der omfattes, er under stadig udvidelse. Det ligger dog helt fast, at der altid skal levnes møbler i et omfang, så husstanden har bord, stol og seng til rådighed for alle husstandens medlemmer. Derudover er almindelig radio og farve-tv over ca. 2 år omfattet af begrebet, ligesom almindelige køkken- og husholdningsredskaber, billeder af ringe værdi og almindelig beklædning er omfattet. Enkelte fogedretter har udarbejdet en fortegnelse, der anvendes som rettesnor for udlægsforretningerne ved den enkelte fogedret, men de har ikke i sig selv nogen bindende virkning. Der hersker derfor ingen entydige anbefalinger inden for dansk lovgivning. Konkursrådet skriver i sin betænkning om gældssanering (Konkursrådet 2004) herom, at denne usikkerhed bør elimineres. De anbefaler at man tager udgangspunkt i Forbrugerstyrelsens standardbudget, fratrukket udgifter til ferie og husdyr, og at der derudover tillades udgifter til (Konkursrådet 2004), p. 160: bolig, fagforeningskontingent og bidrag til A-kasse, børnepasning, samvær med børn, bidragsforpligtelser, medicin og hjælpemidler vedrørende kroniske lidelser og handicap, ekstraordinære transportudgifter, helt særlige behov, ydelser på ægtefællens eller samleverens gæld. De når frem til vejledende rådighedsbeløb, der ligger tæt på men dog lidt over, hvad fx Odense kommune anvender i sine vejledende rådighedsbeløb. Det er selvfølgelig ikke overraskende, da de begge tager udgangspunkt i Forbrugerstyrelsens standardbudget. Der er derfor fra flere sider tendenser til, at vurderinger af et acceptabelt leveniveau bør baseres på budgetmetoden, pt. med udgangspunkt i dele af Forbrugerstyrelsens standardbudget. 7. Praktiske aspekter I dette afsnit diskuteres diverse praktiske aspekter der har betydning ved opgørelsen af fattigdom. En række valg med hensyn til budgetmetoden og afsavnsmetoden er diskuteret ovenfor. Det drejede sig primært om at specificere, hvilke varer der skal være råd til for at leve enten på et eksistensminimum eller på et acceptabelt niveau, samt hvilke afsavn der er vigtige for at definere fattigdom. I dette afsnit diskuteres andre valg, 1 2 Tak til advokat Thomas Arendt og advokat Karina Pöckel Arendt for disse oplysninger. pr\n18 der skal foretages, når man tager udgangspunkt i den indirekte metode til opgørelse af fattigdom, dvs. hvor fattigdom måles ud fra en fattigdomsgrænse i kroner og øre. Det første man må spørge sig om er, hvordan økonomiske formåen måles. De hyppigst anvendte mål er indkomst eller faktisk forbrug. Eurostat anvender sidstnævnte (Gustafsson, 1995), primært pga. at indkomst ofte er målt med fejl. Selvrapporteret indkomst fra spørgeskemaanalyser rapporteres ofte med fejl, og officielle registerbaserede indkomstregistre inkluderer ikke indtægter fra sort arbejde og forskellige gratisydelser eller andre økonomiske tjenester. Empiriske analyser viser, at forbrug typisk er mere stabilt over tid end indkomst, fordi ændringer i indkomst kan udjævnes ved at optage lån, nedspare eller på anden vis omsætte mindre likvide aktiver til forbrug. Det vil umiddelbart føre til, at der er større udsving i fattigdomsopgørelser baseret på indkomst end på forbrug. På den anden side, vil anvendelsen af faktisk forbrug have den ulempe, at forskelle i opsparingstilbøjeligheder har indflydelse på fattigdomsopgørelsen. Endelig bør en fuldstændig opgørelse af økonomiske muligheder inddrage hele formuesiden, dvs. alle aktiver og passiver. Såfremt indkomst bruges til beskrivelse af økonomisk formåen, skal man specificere hvilken indkomsttype man anvender. Det typiske valg i forbindelse med fattigdomsopgørelser er disponibel indkomst, dvs. indkomst efter skat, eller rådighedsbeløb hvor udspecificerede faste udgifter yderligere er fratrukket den disponible indkomst Ækvivalensskalaer: Forbrugsmuligheder og behov varierer Som udgangspunkt vil fattigdom opgjort med kvantitative metoder typisk være baseret på en vurdering af økonomisk formåen. I bund og grund forsøges med en ækvivalensskala at finde svaret på, hvilke økonomiske ressourcer der fx skal til for at en enlig har samme materielle velfærd, som et par. Der tages i denne henseende typisk højde for to forhold: stordriftsfordele i større familier, samt, hvis familierne har børn, at børn har andre behov end voksne. Det afspejler to væsensforskellige aspekter som nu forsøges beskrevet. Stordriftsfordele opstår når større familier har bedre muligheder for at omsætte den samme indkomst til flere forbrugsmuligheder end små familier (forbrug defineres her som aktiviteter, fx at køre i en bil, ikke at købe den). Fx kan faste udgifter til avis og licens deles, og visse madvarer og bolig- og bilforbrug kan have indbyggede stordriftsfordele. Det understøttes af empiriske observationer, der har vist at en husstands samlede forbrug stiger med husholdningsstørrelsen men at forbruget pr. person er mindre i større familier (Deaton 1997). Korrektionen for antal børn tager udgangspunkt i en vurdering af, at børn og voksne har forskellige behov. Korrektionsstørrelsen er typisk baseret på børn og voksnes kalorieindtag eller forbrugsstudier af fx børne- og voksenspecifikke varer. Det lyder simpelt og ad-hoc versioner bliver i praksis brugt i de fleste officielle statistikker og analyser. Faktum er dog, at der langt fra er enighed om størrelsen af ækvivalensskalaer endsige om rigtigheden af deres brug (Deaton 1997). 16\n19 Der ligger endvidere en væsens forskel i at korrigere for antal børn og i at korrigere for stordriftsfordele. Hvor sidstnævnte som sagt er et forsøg på at korrigere for forskelle i muligheder for at omsætte indkomst til forbrug, er førstnævnte et forsøg på at korrigere for forskellige behov, altså at ligestille velfærden/nytten for børn og voksne, hvilket er et langt mere komplekst anliggende. Udover forskelle i børn og voksnes behov, forsøges somme tider at korrigere for andre forskelle i behov der indskrænker sædvanlige forbrugsmuligheder. Det drejer sig fx om familier med familiemedlemmer med sygdom eller handikap, der kræver behandling og pleje. Man kunne på tilsvarende vis argumentere for at tage højde for forskelle i transportudgifter i forbindelse med arbejde eller store udgifter i forbindelse med opstart af selvstændig virksomhed. Denne tankegang fører dog hurtigt til problemer svarende til problemerne beskrevet under budgetmetoden, nemlig at identificere hvilke goder, som givne individer synes at behøve for at opretholde en tilstrækkelig levestandard. Endelig ligger der til grund for brugen af alle ækvivalensskalaer den antagelse, at al indkomst deles ligeligt mellem alle i husstanden/familien. Det er ikke en antagelse der entydigt kan underbygges af empiriske studier. Som eksempler på almindeligt forekommende ækvivalensskalaer kan nævnes skalaer anvendt af Finansministeriet, Det Økonomiske Råd, Danmarks Statistik samt OECD. Tabel 2 viser hvorledes brug af forskellige ækvivalensskalaer resulterer i forskellige indkomster pr. person i tre typer af husstande med samme husstandsindkomst. Tabel 2. Indkomst i kr. pr. person for forskellige familietyper ved brug af ækvivalensskalaer Anvendes af / navn: Ækvivalensskala Husstandsindkomst: for par uden børn Husstandsindkomst: for par med to børn Finansministeriet a (n v +n b ) 0, DØR b (n v +0,6*n b ) 0, OECD-skala c 0,3+0,7*n v *+0,5* n b OECD- Modificeret skala Husstandsindkomst: for enlig med et barn 0,5+0,5*n v *+0,3* n b Note: n v er antal voksne, n b er antal børn i enheden (familie eller husholdning) a (Finansministeriet 2004) b (Det Økonomiske Råd 2006) c Anvendes bl.a. af Danmarks Statistik I Finansministeriets ækvivalensskala (som dog varierer i forskellige af deres rapporter) behandles alle voksne og børn lige, men der tages højde for stordriftsfordele. De andre skalaer tildeler børn mindre indkomst og har indregnet stordriftsfordele på forskellig vis. I de sidste tre søjler i tabel 2 vises disponibel indkomst pr. person for en husstand med et par uden børn, et par med to børn og en enlig med et barn, når alle husstande har kr. i samlet disponibel indkomst. Som det ses ligger OECD-skalaen og DØR s 17\n20 ækvivalensskalaer meget tæt, samt at der for alle familietyper kan være næsten kr. forskel på tværs af skalaerne i voksenækvivaleret indkomst. Det kan derfor have stor betydning hvilken ækvivalensskala man anvender. Disse skalaer er dog alle meget simple. Der ville intet være i vejen for at de kunne varieres på tværs af andre karakteristika. Således kunne fx alder på børn have en betydning for deres behov. En anden dimension, der kunne tages højde for, var en geografisk variation, i det priser kan variere betydeligt geografisk. Et alternativ er at foretage separate analyser med hensyn til disse dimensioner. Det var filosofien bag den første amerikanske fattigdomsgrænse, der blev opstillet for 124 forskellige grupper opdelt på bl.a. køn, alder og om man har adgang til at dyrke egne afgrøder Frivillige valg Der eksisterer en mere eller mindre eksplicit praksis i dele af fattigdomslitteraturen, hvor fattigdomsbegrebet søges indkredset til ufrivillig fattigdom. Rationalet går på, at hvis begrænsede forbrugsmuligheder frivilligt vælges i en kortere eller længere periode, må det vurderes, at man ikke lider samme afsavn som, hvis de begrænsede forbrugsmuligheder opstår ufrivilligt. I valget af begrænsede forbrugsmuligheder er formentlig foretaget en afvejning, hvor andre forhold kompenserer for det lavere forbrug. Et hyppigt forekommende eksempel herpå er, at der synes at være en konsensus omkring at udelade studerende i studier af fattigdom, ud fra den betragtning, at de begrænsede forbrugsmuligheder under studietiden opvejes af øgede forbrugsmuligheder efter endt studium. Andre erhvervsmæssige grupper kan falde ind under samme betragtning, fx deltidsarbejdere eller frivilligt ledige. Frivillighedsargumentet kunne også anvendes til at behovskorrigere for udgifter til behandling og medicin (som diskuteret ovenfor) under henvisning til, at sygdom og handikap ikke er et frivilligt valg. På tilsvarende vis kunne argumenteres for, at forældres indkomst ikke skal korrigeres for, at de har børn, da det jo (typisk) er et frivilligt valg at få børn. Derimod kan man argumentere for, at der skal korrigeres for børns behov, ved opgørelse af børnefattigdom, da børnene ikke selv vælger deres familie. Ved gennemgang af disse eksempler står det klart, at frivillighedsargumentet er svært at anvende konsistent. Selv ved de førnævnte udgifter til medicin, kan det i nogle tilfælde diskuteres i hvilken grad visse sygdomme opstår ufrivilligt. Der foretages derfor en række afgrænsninger i fattigdomsanalyser, der baseres på ad-hoc skøn og som sommetider foretages inkonsekvent. I bund og grund kan vi ikke observere behov, og dermed hvilken velfærd en given indkomst giver en given person. Frivillighed er også vanskelig at indkredse. Lidt bedre mulighed har vi for at observere muligheder for at transformere indkomst til forbrug (stordriftsfordele), men der er også store problemer forbundet hermed. 8. Graden af fattigdom Ved opgørelsen af omfanget af fattigdom, anvendes typisk blot andelen af fattige i befolkningen; det såkaldte head-count mål. Dette simple mål er let forståeligt, men siger intet om forskellige grader af fattigdom. Der findes en række summariske 18\nCAST - Center for Anvendt Sundhedstjenesteforskning og Teknologivurdering J. B. Winsløws Vej 9B, 1. sal 5000 Odense C Tlf.: 6550 1000 Fax: 6550 3880 Fattigdom en oversigt over begreber og danske analyser\nFattigdom i Odense Kommune - sammenfatning\nCAST - Center for Anvendt Sundhedstjenesteforskning og Teknologivurdering J. B. Winsløws Vej 9B, 1. sal 5000 Odense C Tlf.: 6550 1000 Fax: 6550 3880 Fattigdom i Odense Kommune - sammenfatning November\nLavindkomstgruppen mobilitet og sammensætning\nLavindkomstgruppen mobilitet og sammensætning Juni 24 , juni 24 I tabeller kan afrunding medføre, at tallene ikke summer til totalen. Publikationen kan bestilles hos: Schultz Information Herstedvang 12,


Terrorramt land går til valg - Avisen.dk\nTerrorramt land går til valg\nNigerias præsident, Goodluck Jonathan, til venstre, og modkandidat, Muhammadu Buhari, sværger på et hotel i Abuja, Nigerias hovedstad, at afholde et fredeligt og fair valg. (Foto: Foto: Ben Curtis/AP)\nDer er valg i Nigeria, hvor der er frygt for, at Boko Haram vil prøve at ødelægge valghandlingen med terror.\n28. marts 2015 09:54\nNår vælgerne i Nigeria lørdag går til stemmeurnerne for at finde en ny præsident og et nyt parlament, deltager de i det mest spændende præsidentvalg i Nigerias historie.\n68,8 millioner vælgere kan vælge mellem 14 præsidentkandidater, men storfavoritterne er den afgående præsident, Goodluck Jonathan, og så Muhammadu Buhari, som tidligere har stået i spidsen for et militærregime.\nBuhari siger nu, at han er blevet demokrat.\nBevægelsen, som væbnet kæmper for at oprette en islamisk stat i den nordøstlige del af landet, er en vedvarende trussel mod sikkerheden.\nIslamiske terrorister har i de senere år dræbt tusindvis af mennesker ved blandt andet selvmordsterror mod kirker. Landsbyer er angrebet, unge piger er bortført i hundredvis.\nI januar indgik topkandidaterne en aftale om en ikke-voldelig valgkamp. De opfordrer begge til, at selve valghandlingen bliver fredelig.\n- Nu, da kampagnen er slut, har vi mødtes for at gentage vort løfte om fredelige valg, sagde Jonathan og Buhari i en erklæring sent torsdag, da den officielle valgkamp sluttede.\n- Derfor opfordrer vi alle borgere i vort dejlige land og alle vore politiske tilhængere til at afstå fra alle former for handlinger, som kan bringe vor kollektive vision om frie, retfærdige og troværdige valg i fare, hed det videre.\nValgkommissionen siger, at selve valget vil gå glat. Videre siger kommissionen, at resultatet af præsidentvalget ventes offentliggjort senest 48 timer efter, at valglokalerne lukker.


Kognitiv Terapi 2 Af Henrik Tingleff → Køb bogen billigt her\nKognitiv Terapi 2\nKognitiv Terapi 2 - Henrik Tingleff - Bog\nFakta om Kognitiv Terapi 2\nKognitiv Terapi 2, Bøger, Bog\nVed e-handel er det meget vigtigt, at sikkerheden er up-to-date, og det er derfor et område, vi har stor fokus på. NETS er den grundlæggende garanti for sikker betaling på Internettet, og vores løsning for online betaling er selvfølgelig NETS godkendt. Derfor er det også helt sikkert at købe og foretage betaling hos Gucca.\nDer er ingen begrænsninger i din returret. Vi giver 30 dages returret på alle produkter. Så hvis du af en eller anden grund har fortrudt dit køb, og ikke måtte ønske at beholde din vare, kan du uden dårlig samvittighed sende varen retur til os, hvorefter dine penge bliver refunderet. Inden du sender returvaren tilbage, er det en fordel, hvis du først tager kontakt til os.\nVi ønsker ikke at du skal vente for længe på din vare, og vi fokuserer derfor på at sikre den hurtigste levering. Du har din vare i hænderne indenfor 1-2 hverdage, såfremt den er på lager. Du er aldrig i tvivl om lagerstatus, for det fremgår inden, du bestiller varen. I tvivl om leveringstid og/eller lagerstatus? Så tøv ikke med at tage fat i os.\nHos Gucca.dk er der adskillige muligheder for betaling at vælge imellem. Her kan du altid gøre brug af netop den betalingsmulighed, der passer bedst til dig. Uanset hvilken betalingsform, du benytter - så kan du altid føle dig tryg og sikker. Se vores betalingsmuligheder ved at klikke på førnævnte link. Desuden skal du huske på, at når du anvender kreditkort, trækker vi først pengene den dag vi sender din vare.\nStøder du på problemer, eller har du spørgsmål i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, beder vi dig kontakte os med det samme. Vi er åben for henvendelse mellem 10-15 alle hverdage, og vi tilstræber altid, ikke bare at give dig den assistance du efterspørger, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nHvis du har behov for det, så har du mulighed for at tracke din ordre, fra det øjeblik vi afsender ordren, til den er dig i hænde. Når du har gennemført dit køb, kan du få adgang til din egen ordreside. Du kan følge med i, hvornår vi sender dine varer, på ordresiden. Du får besked via e-mail, når din forsendelse sendes fra vores lager og er på vej.\nDin anmeldelse af Kognitiv Terapi 2\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_kropogsind path_bog_kognitivterapi2


Præjudicielle domme afsagt i danske sager om retmæssig ejerskab af udbytte og renter\nVed en anmodning fra Skatteministeriet vedrørende fortolkningen af Rådets direktiv 2003/49/EF af 3. juni 2003 om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater samt Rådets direktiv 90/435/EØF af 23. juli 1990 om en fællebeskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater, har EU-domstolen ved en række præjudicielle afgørelser af 26. februar 2019 taget stilling til, om der bør indeholdes kildeskat på udbytte og renter ved udbetaling til moderselskaber inden for EU, som er ultimativt ejet af selskaber som ligger uden for EU. Formålet med direktiverne er at fritage udlodning af udbytter og renter mellem koncernforbundne EU-selskaber for kildeskat. For så vidt angår koncernstrukturer der er tilrettelagt med det formål at opnå en skattefordel, eksempelvis såfremt de respektive pengestrømme fortsætter til moderselskaber udenfor EU, vil der være tale om retsmisbrug med den konsekvens, at der ikke kan opnås en skattefritagelse.\nTil brug for analysen af om der foreligger retsmisbrug, inddrager EU-domstolen både et objektivt og et subjektivt element. Det objektive element består i, at strukturen skal være etableret således, at der formelt opnås en skattefordel efter direktivets regler. Det subjektive element består i, at man kunstigt har skabt de betingelser, der kræves for at opnå denne fordel.\nEndelig slår EU-domstolen fast, at det er uden betydning for en eventuel konstatering af, om der foreligger retsmisbrug, at en medlemsstat, hvorfra renterne hidrører, har indgået en dobbeltbeskatningsoverenskomst med den tredjestat, hvor det selskab, som er renternes retmæssige ejer, er hjemmehørende.\nDesuden bemærker domstolen, at der eksisterer et generelt anti-misbrugsprincip i EU-retten, hvorefter medlemsstaterne er forpligtede til at indeholde kildeskat selv i de tilfælde, hvor der i national lovgivning ikke er implementeret anti- misbrugsbestemmelser.\nPå baggrund af EU-domstolens afgørelser, kan følgende konklusioner drages:\nEU-domstolen har slået fast, at den retmæssige ejer er den enhed, som økonomisk set reelt modtager disse renter/udbytter, og som derfor råder over beføjelsen til frit at fastlægge anvendelsen heraf. Et gennemstrømningsselskab vil i sagens natur ikke have råderetten, når det videreformidler beløbet inden for ”kort tid”. Det påhviler det udstedende selskab at bevise, at pengestrømmen ender i et selskab, som kvalificeres til skattefritagelse efter Rente- eller Moder-/Datterselskabsdirektivet.\nRetsmisbrug foreligger, når den nationale myndighed ud fra et sæt objektive og subjektive kriterier kan godtgøre, at et selskab ikke har nogen økonomisk begrundelse, uagtet den rent formelle karakter af en koncerns struktur, herunder den finansielle konstruktion og af lån.\nAfgørelsernes betydning - den danske effekt\nEU-domstolens afgørelser udgør et centralt fortolkningsbidrag til domsafsigelsen i de verserende sager i Østre - og Vestre Landsret. Det vil på den baggrund være op til de danske domstole at afgøre, om konstruktionerne i de verserende sager udgør misbrug, og kan tilsidesættes med det resultat, at der skal betales kildeskat.\nAfgørelserne understreger vigtigheden af, hvor centralt det er for danske virksomheder at sikre sig, at der forud for udlodning af udbytte eller betaling af renter til moderselskaber, som er ejet uden for EU, drager omsorg for at få gennemført en juridisk tilbundsgående undersøgelse af forholdene. Bevisbyrden, som er pålagt det udstedende selskab, lader til at være vanskeligere at løfte end nogensinde før.\nHvis du har spørgsmål til nyhedsbrevet eller ønsker at høre om EU-domstolens afgørelser, kan du kontakte Tony Wendt, Director Legal Counsel, tw@bkhlaw.dk, tlf.: +45 20 92 04 60.\nBrinkmann Kronborg Henriksen\nKarsten Thomas Henriksen\nStefan Westh Wiencken\n© 2019 Brinkmann Kronborg Henriksen Advokatpartnerselskab


Hvor får du din protein? - Rauw Geluk en Gezondheid\nJeg får mine proteiner (eller rettere mine aminosyrer) af rå frugt og grøntsager. Man må ikke undervurdere især frugterne, en normal banan har omkring 4,1% af deres kalorier i proteiner. Den normale, grøn salat har 22,1% af sine kalorier i proteiner! (Se også www.cronometer.com, blandt andre anvendelser, USDA database)\nDu tror, du har brug for meget mere end 5% til 10% sine kalorier fra proteiner? (Se også: Hvad er den 80-10-10 liv?)\nSå giver jeg dig en brainteaser. Kan vi på nogle at babyer har den største vækst? Jeg ved ikke, om nogen hurtigere cellestruktur undergår som en baby. Jeg tror det er derfor, de sover for meget, det er bare udmattende. Så, hvad at tage babyer til at være? Modermælk. Hvad tror du nu kommer fra proteiner procentdel af kalorier i human modermælk? Du kan bede om det amerikanske landbrugsministerium (USDA): Basic Rapport: 01107, mælk, menneske, moden, væske\nEller du spørger Cronometer som også giver procent. Der er 6,3%. Så 6,3% af kalorierne fra proteiner. Mit spørgsmål til dig er, når babyer med deres sindssygt stor efterspørgsel efter proteiner behøver kun 6,3% af deres kalorier fra, så hvad gør vi, som knap nok vokse?\nDon Bennett har også om proteiner tænkte lavet (video på engelsk).


eurodan-huse – Byg i Centrum\nSpændende H-hus med plads til det hele\nKom og oplev et moderne eurodan-hus på hele 200 m² med familievenlig planløsning og et væld af lækre detaljer. Det gennemtænkte H-hus har integreret carport, overdækket terrasse og flere gode lækroge.\nHusets markante udtryk, med blødstrøgne mursten i sorte og gråbrune nuancer med mørke fuger, tag belagt med sorte betontagsten og facade med gesims, fuldendes af gråbrune vinduer og træværk.\nMidt i huset bydes du indenfor i den store entré. Den frodige plantevæg giver rummet liv, og sansevinduet, med kig til haven, fungerer som hyggekrog for husets mindste, men er også ideelt til lidt alenetid. Fra entreen finder du på den ene side opholdsrummene og forældreafdeling, mens børneafdeling og bryggers er på den anden side.\nKøkken/alrummet er husets naturlige omdrejningspunkt. Her samles hele familien til madlavning, måltider og hyggeligt samvær. Rummet er indrettet med eksklusivt, mørkt inventar med hvide bordplader og gulve belagt med lyst egetræ. Den øgede loftshøjde i hele huset på 263 cm, lydregulerende akustikfelter og store vinduespartier, giver en behagelig rumfornemmelse og tilfører masser af dagslys. Fra køkkenet er der indgang til husets praktiske depot.\nBåde i køkken/alrummet og i opholdsstuen er der store vinduespartier med dobbeltdøre og udgange til terrasser og have. Fra opholdsstuen kan du komme direkte ud på den overdækkede terrasse og nyde måltider i læ eller sætte barnevognen i skygge.\nForældreafdelingen indeholder soveværelse, walk-in closet og eget lækkert badeværelse. Fra soveværelset er der også udgang til en lille terrasse.\nBadeværelserne har stilrent mørkt inventar med hvide bordplader med helstøbt vask, indbyggede shampoo-hylder, brede spejle med lys og væghængte aqua-douche toiletter med skjult cisterne. I badeværelser, depot, bryggers og entré er der valgt lysegrå 60 x 120 cm klinker på gulvene og i resten af huset lyst egetræ.\nI børneafdelingen findes tre rummelige værelser og et lækkert badeværelse.\nFra carporten er der direkte indgang til husets bryggers, så er det nemt at komme tørskoet ind med børn og indkøb.\nKarakteristisk for boligen er et eksklusivt materialevalg, en familievenlig planløsning og et højt udstyrsniveau.\nBoeskærvej 11B, 7100 Vejle – 70 23 73 88 – salg@eurodan-huse.dk – www.eurodan-huse.dk\nOver 40 års erfaring og 12.000 byggede huse er din garanti for et professionelt og trygt byggeforløb.\nBesøg os i vores udstillingshuse og showrooms eller lad dig inspirere på vores hjemmeside, hvor du også kan bestille katalog eller booke et uforpligtende møde. Vi glæder os til at høre om dine husdrømme og til i fællesskab at føre dem ud i livet


Driver tager hjem fra Aachen - Ridehesten.com\nAnna Kasprzak og Hønnerups Driver ved DM 2014.\nDagens træning inde på stadion forløb super godt, men da den talentfulde vallak kom ud til området ved opvarmningsbanen, blev de mange indtryk for overvældende.\n-Driver blev simpelthen så forskrækket og i et sådant omfang, at han slet ikke kunne slippe ud af det igen. Derfor besluttede vi at lade dyrlægen give ham noget beroligende, så det ikke skulle udvikle sig til en kolik, fortæller Anna Kasprzak, som er ked af, at Driver ikke stiller til start i morgen.\n- Men det er mest synd for Driver. Han kunne slet ikke slappe af igen, og vi følger dyrlægens anbefaling om at sende ham hjem til sine vante omgivelser i morgen. Drivers helbred og velbefindende er min førsteprioritet, understreger Anna Kasprzak.\nDriver har i år høstet adskillige sejre og har imponeret sine omgivelser med sine stærke præstationer; senest til DM på Broholm, hvor han sammen med Anna Kasprzak tog sejren i mesterskaber for U25.\n- Han er bare så god en dreng, og vi var mange, der havde glædet os til at se ham i Aachen, men nu handler det om at give ham ro, så han kan bearbejde de mange indtryk. Vi skal nok få chancen igen, siger Anna Kasprzak, der også har Pepe aka Donnperignon med det til store stævne i Aachen. Pepe har ligeledes trænet i dag – en træning, der forløb absolut tilfredsstillende.\n- Mine tanker går til Driver, men jeg må ikke glemme, at jeg også har Pepe med. Nu må jeg fokusere på at få en god oplevelse og gøre mit bedste sammen med ham, slutter Anna Kasprzak.\nLæs også: Debutsejr til Driver


→ Køb Flydedragter online i dag → Se udvalget her\nShops på nettet med flydedragter\nDe bedste internet virksomheder indenfor outdoor-udstyr\nFriluftsland.dk er aktuelt en af de mest benyttede e-forretninger med outdoor-udstyr. Butikkens sortiment udgøres af ca. 10000 produkter fra diverse producenter. Firmaets Trustpilot-vurdering på 9,5 af 10 markerer utrolig kundeloyalitet. Tallet er baseret på 2053 anmeldelser, hvoraf 1716 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 59555 mennesker tilhængere af Friluftsland.dk, og herpå har netshoppen modtaget 410 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 4,75 ud af 5, hvilket ligeledes er særdeles overlegent.\nGrejFreak.dk er aktuelt imellem de førende internet forhandlere der sælger outdoor-udstyr. Webbutikkens sortiment udgøres af omtrent 15000 produkter fra flere brands. Webbutikkens Trustpilot-vurdering på 9,7 af 10 markerer stærk kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 6290 evalueringer, hvoraf 5657 af disse giver topkarakter. På Facebook er 45588 mennesker fans af GrejFreak.dk, og herpå har forhandleren modtaget 475 evalueringer med en gennemsnitlig vurdering på 4,4 af 5, hvilket lige så vel er ekstremt beundringsværdig.\n55Nord.dk er aktuelt en af de bedste internet butikker inden for outdoor-udstyr. Forhandlerens sortiment indeholder flere end 1000 produkter fra diverse mærker. Netbutikkens Trustpilot-rating på 9,5 ud af 10 bevidner stærk tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 287 bedømmelser, hvoraf 189 af dem giver topkarakter. På Facebook er 7052 mennesker fans af 55Nord.dk, og her har firmaet modtaget 57 bedømmelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,75 af 5, som lige så vel er særdeles imponerende.\nOutdoorPro.dk er aktuelt imellem de største internet varehuse der sælger outdoor-udstyr. Deres sortiment omfatter mere end 6000 varer fra diverse mærker. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 8,6 ud af 10 demonstrerer god kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 109 bedømmelser, hvoraf 89 af disse giver topkarakter. På Facebook er 2529 brugere tilhængere af OutdoorPro.dk, og her har de modtaget 46 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 5 af 5, hvilket ligeså er vældig imponerende.\nEventyrsport.dk er i dag imellem de største online selskaber inden for outdoor-udstyr. Forretningens udvalg omfatter over 15000 produkter fra flere producenter. Forhandlerens Trustpilot-score på 9,8 af 10 bevidner god kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 19084 evalueringer, hvoraf 17228 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 17375 brugere tilhængere af Eventyrsport.dk, og herpå har webshoppen modtaget 83 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,4 af 5, som lige så vel er usædvanligt godt.\nFlydedragter shoppes online\nEn del forretninger på nettet yder til alt held et stort udvalg af leveringsudgaver. En af de mest populære er lige nu afhentningssteder, og så afhenter du blot dine produkter når det passer ind i din kalender. Fragtmuligheden er jo meget smertefri, og ofte derudover den mindst kostelige leveringsmetode.\nDu kunne alternativt beslutte dig for at få pakken sendt til din privatbolig eller ud til din arbejdsplads. Metoden bliver ofte en sjat dyrere, men lige så vel usædvanlig uproblematisk. Den mindst kostelige leveringsmanér af flydedragter vil dog altid være at du selv henter ordren, men den mulighed kræver at du lever med kort afstand til flydedragter online butikkens bopæl.\nLeveringshastigheden er jo rigtig essentiel i tilfælde af at du behøver pakken fluks, og i det øjemed er det helt væsentligt at man finder det anslåede leveringstidspunkt ved den pågældende vare.\nAdskillige flydedragter firmaer på nettet udlover levering på blot en enkelt hverdag på en masse varenumre, men vær vagtsom da det er påkrævet at handlen gemmenføres inden et givent tidspunkt, med det formål at de garanteret kan nå at få flydedragter fikset før personalet har fri.\nEnkelte webshops tilbyder fri fragt, men undertiden er det påkrævet at der shoppes for et bestemt beløb. Alternativt må man udvælge den billigste form for levering, som ofte – uanset om du er ved Aarhus, Ikast eller Støvring – vil blive at få bragt pakken til et udleveringssted.\nDet er i dag særdeles bekvemt for alle at finde frem til de bedste priser på flydedragter i blandt diverse e-butikker, og med det motiv har langt de fleste internet handler i Danmark set sig nødsaget til at mindske priserne på mange af deres varer – til juniorer, og yderligere også til damer og herrer – voldsomt, og endda nogle gange frembyde fragt uden gebyr.\nTrods dette kan det immervæk vise sig fordelagtigt at undersøge nogle e-handler efter flydedragter rabatkoder forud for at du gennemfører din handel, således at man er garanteret at antage den mindst kostelige pris.\nDu må lige meget hvad ikke glemme, at hvis en forretning på nettet tilbyder flydedragter til en udsalgspris som kan ses som umådelig attraktiv, så kan det tit være et fingerpeg om en fup netshop. Køb med kort er heldigvis omfattet af en forordning, der sikrer folk overfor bedrageriske internet virksomheder.\nGenerelt slår vi et slag for køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kan du bruge en afdragsordning fra for eksempel ViaBill, forudsat du foretrækker at afdrage prisen over en periode.\nForinden folk bestiller flydedragter hos en netshop behøver man ideelt set betragte e-shoppens vilkår, men det er tit ikke særlig sjovt.\nEt andet alternativ er at se nærmere på om internet forhandleren er verificeret af e-mærket, grundet at det skulle være en forsikring om at e-forhandleren efterlever de officielle regler, udover at forretningen ofte besøges af fagfolk der har ekspertise inden for vilkårene. Desuden tilbydes du chance for opbakning, ifald du bliver udsat for besvær i processen med din ordre.\nTillige tilråder vi at man er påpasselig med de elementære betingelser der kan have indflydelse på købet, for eksempel hvilken returneringsret på flydedragter e-shoppen tilbyder. På grund af dette er det tillige relevant, at man altid opbevarer ens kvittering, således man en anden gang kan bevise sin ordre, hvad end du søger et produkt til en kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder dig relativt habile løsninger til at se nøjere på en hel del nuværende brugeres anmeldelser og herved er det smart, at du evaluerer e-firmaets flydedragter bedømmelser forinden du køber.\nFacebook byder på derudover ret så hensigtsmæssige metoder til at få en idé om netshoppens kundefokus. Desuden ses faktisk internet shops hvor det er muligt at aflevere en anmeldelse af virksomhedens service, hvilket ydermere kan tages i brug til at få et indblik i kundetilfredsheden.\nDenne side finansieres af annoncer. Vi har tætte samarbejder med en samling af e-butikker hvori vi præsenterer butikkernes tilbud, og modtager betaling ifald en af vores besøgende udfører et køb.\nFakta omkring flydedragter og internet forretninger understøttes fra tid til anden, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for rettelser der potentielt er lavet siden vi nyligst opdaterede de viste informationer.


Kontorelev - Administration, IB ANDERSEN VVS A/S | Ofir.dk\nSkatteforvaltningen, Aalborg, NybrogadeAalborg2019-01-14T00:00:002019-02-17T00:00:00329946275KontoreleverRobot Kontorelev i Rebild Årets praktiksted 2016 og 2017! Vores kontorelever siger, at de får udfordringer, støtte og en masse opgaver, der gør at man som elev føler sig som en del af holdet. Men også fordi sammenholdet mellem eleverne er i top. Blandt andet derfor blev vi årets praktiksted i 2016 og 2017. Rebild Kommune giver dig en uddannelse, hvor du bliver udfordret fagligt og personligt inden for specialet offentlig administration. Kommunen har opgaver der spænder fra pasning og pleje af børn og ældre, uddannelse og fritidstilbud til børn og unge, vedligehold af veje og natur mv. Bag opgavefeltet er der en række administrative, økonomiske og lovgivningsmæssige opgaver som du bl.a. skal prøve kræfter med. Vi tilbyder dig en elevpladsmed en alsidig hverdag, med ansvar for egne opgavergode kolleger du altid kan spørge til rådssom giver mulighed for en videre karriere indenfor offentlig administration Vi forventer, at duer åben og brænder for at lærekan tage initiativ og ansvarkan skabe relationer og evner at samarbejde på tværser god til at kommunikere i skrift og talehar sans for tal og synes, at det er sjovt at arbejde med dem Rebild Kommune har fast seks kontorelever som kvartalsvist holder møde i elevklubben samt derudover fra tid til anden har sociale fælles arrangementer. Som led i uddannelsen har du mulighed for at komme på en uges studietur til Bruxelles. Du vil være én blandt 3 kontorelever, der skal starte den 2. september 2019. Rebild Kommunes administration er spredt på tre lokaliteter i Nørager, Terndrup og Støvring. Du kan forvente at arbejde flere af stederne undervejs i din uddannelse. For at komme i betragtning skal du have beståetEUX, HG2-bevisHTX, STX, HF-bevis suppleret med et 10 ugers grundforløb på handelsskolenHHX-bevis, suppleret med et 5 ugers grundforløb på handelsskolen Vær opmærksom på at alle ansøgere på 25 år eller derover skal fremsende en realkompetencevurdering sammen med ansøgningen som kan rekvireres ved henvendelse til den lokale handelsskole. Du vil under uddannelsen få kontorelevløn efter gældende overenskomst for Kontorpersonale og IT-personale. Klik på:http: rebild.dk vil-du-vaere-administrativ-elev-hos-os og læs hvad vores elever siger om at være elev i Rebild Kommune. Her finder du bl.a. også beskrivelser af de enkelte centre i organisationen. Du kan også kontakte elev Catrine Claire Bodilsen, telefon 99 88 75 75 eller elevansvarlig Nanna Linnemann, telefon 99 88 75 39 for mere information. Vi glæder os til at modtage din ansøgning med kopi af eksamensbevis eller seneste terminskarakterer og eventuelle udtalelser senest torsdag den 28. februar 2019 kl. 8.00. Vi forventer at afholde ansættelsessamtaler mandag den 11. marts 2019. Efter din ansættelse vil du skulle tage en mindre arbejdsprofiltest, som vil styrke din bevidsthed om eget arbejdsfokus men også som rettesnor for at kunne placere dig i det helt rigtige center ved uddannelsesstart. Læs mere om arbejdsprofilen på: http: garuda.dk vaerktojer fokusprofilen Kommunen ønsker at fremme ligestilling og mangfoldighed, og opfordrer derfor alle kvalificerede og interesserede uanset alder, køn, religion, handicap og etnisk tilhørsforhold til at søge stillingen. Den 1. januar 2019 indføres der røgfri arbejdstid og matrikler for alle ansatte i Rebild Kommune.Kontorelev i Rebild – Årets praktiksted 2016 og 2017!\nRebild KommuneStøvring2019-01-22T00:00:002019-02-28T00:00:00329941660Kontorelever til Skattestyrelsen i HjørringRobot Start din karriere i Skattestyrelsen Som elev hos os får du en lærerig elevtid, hvor du udvikler dine faglige, personlige og sociale kompetencer og får omsat din teoretiske viden til praksis i en moderne offentlig organisation. Du får tildelt egne opgaver og har samtidigt fagligt dygtige og engagerede kollegaer, som du kan sparre med. Du får et indgående kendskab til Skattestyrelsens alsidige arbejdsopgaver og en god start på dit arbejdsliv. Samtidig får du et fagligt stærkt og socialt netværk på tværs af Skatteforvaltningens syv styrelser. Kundebetjening, service og vejledning der gør en forskel! Som elev i Skattestyrelsen får du en kontoruddannelse med speciale i offentlig administration. Du vil igennem uddannelsen få et bredt kendskab til Skattestyrelsens kerneområde og være med til at sikre, at borgere og virksomheder betaler de korrekte skatter og afgifter til tiden. Du vil, i dit elevforløb, blive en del af kundecenteret. Kundecenteret besvarer alle generelle henvendelser på skatte-, moms- og afgiftsområdet og yder én-til-én vejledning til borgere og virksomheder pr. telefon og mail samt bidrager til én-til-mange vejledning på Facebook og Twitter. Du modtager opkald og mails fra borgere og virksomheder med spørgsmål, der drejer sig om bl.a. forskuds- og årsopgørelse og TastSelv. Det er din fornemste opgave, at besvare deres spørgsmål på en enkel og forståelig måde. For at få et bredere indblik i Skatteforvaltningens arbejdsopgaver, vil du i din elevtid også få mulighed for, at arbejde i en af vores andre afdelinger. Du skal være opmærksom på, at du i en del af din elevtid vil have praktiksted i Aalborg. Du skal derfor være forberedt på nye og spændende udfordringer. Personlige og faglige kvalifikationer Du er en udadvendt og imødekommende person, som motiveres af at yde rigtig god service. Det er vigtigt, at du går engageret ind i løsningen af en opgave og er god til at skabe overblik over egne opgaver og har en god talmæssig forståelse. Du er serviceminded, har gode samarbejdsevner og formår at fastholde en positiv tilgang til andre mennesker. Vi forventer, at du kan kommunikere både mundtligt og skriftligt på dansk og engelsk. Du skal kunne trives med rutineopgaver, der kræver, at du har stor fokus på detaljerne og kvaliteten. Adgangskrav og ansøgning Du skal som minimum opfylde adgangskravene til kontoruddannelsen med speciale i offentlig administration dvs. EUX eller studentereksamen suppleret med HGS EUS-forløb. Er du ældre end 25 år og har relevant erhvervserfaring eller uddannelse, skal dine kompetencer vurderes af en studievejleder, så dit uddannelsesforløb kan tilrettelægges bedst muligt for dig. Hvis du allerede har en realkompetencevurdering bedes denne vedlagt din ansøgning. Du kan læse mere om Skattestyrelsen, og hvordan det er at være elev, på http: www.sktst.dk elev. Send senest den 17. februar 2019 din ansøgning samt CV og eksamensbevis via linket. Ansættelsesprocessen Der vil muligvis blive benyttet eksternt konsulentbureau til dele af rekrutteringsprocessen. Bliver du udvalgt til at gå videre i processen, vil du sammen med de øvrige kandidater blive inviteret til et spændende 1-dags rekrutteringsseminar, hvor du vil høre mere om forventningerne til dig, deltage i udvalgte øvelser samt have en interviewsamtale. Inden vi mødes på rekrutteringsseminaret, skal du løse en spændende mindre opgave med ord og tal. Formålet med rekrutteringsseminaret er at give dig mulighed for at lære mere om os, ligesom vi også får et bredere indtryk af dig. Rekrutteringsseminaret forventes gennemført i Aalborg den 18. marts 2019. Du bliver ansat på overenskomstvilkår i henhold til gældende overenskomst for kontorelever i staten. Dit arbejdssted bliver Parallelvej 11, 9800 Hjørring. Forud for ansættelse indhentes straffeattest. Vær med til at sikre fundamentet for finansieringen af den offentlige sektor Som elev i Skatteforvaltningens styrelser kommer du til at arbejde i en stor organisation, som består af syv specialiserede styrelser, der løser opgaver inden for hver deres kerneområde. Du bliver dermed del af en spændende hverdag, hvor der er stor variation i opgaverne. De syv styrelser er Skattestyrelsen, Administrations- og Servicestyrelsen, Motorstyrelsen, Toldstyrelsen, Vurderingsstyrelsen, Udviklings- og Forenklingsstyrelsen og Gældstyrelsen. Styrelserne tilbyder elevstillinger med speciale i offentlig administration og med arbejdsopgaver inden for f.eks. økonomi, administration, kommunikation og HR. På trods af de forskelligartede opgaver, er høj faglighed kernen i alle styrelserne, der sammen løser en stor samfundsopgave. Vi samarbejder og tænker på tværs af opgaver, fagligheder og styrelser i de daglige beslutninger, og når vi skal løse den samlede opgave. Og vi sikrer, at opgaven kommer sikkert i mål. Vil du være med? Læs mere om de ledige elevstillinger og dine karrieremuligheder på styrelsernes hjemmesider. Skatteministeriets koncern opfordrer alle kvalificerede ansøgere uanset alder, køn, religion eller etnisk tilhørsforhold til at søge stillingen.Start din karriere i Skattestyrelsen\nKontorelev i Rebild Årets praktiksted 2016 og 2017! Vores kontorelever siger, at de får udfordringer, støtte og en masse opgaver, der gør at man som elev føler sig som en del af holdet. Men også fordi sammenholdet mellem eleverne er i top. Blandt an...


Da min mand var nødt til at gå for kirurgi , blev jeg meget bekymret over staph infektioner . Staphylococcus aureus er meget udbredt blandt postoperative patienter , hvilket gør deres inddrivelsen vanskelig . Når denne bakterie kommer ind i kroppen gennem en åben klippe eller brud på huden , kan det forårsage infektion og masser af problemer for en allerede syg person\nAntibakterielle sæber og cremer .\nRen strøelse .\nrenlighed og god hygiejne er de bedste måder at forebygge staph infektioner . Vask din hånd hyppigt og ikke røre ved såret med uvaskede hænder , er det bedst at bruge sterile handsker . Jeg brugte antibakterielle sæbe og engangshåndklæder sammen med varmt vand til at tage sig af min mand . Jeg vaskede sine hænder jævnligt og gøres sikker på, han tog et bad med antibakteriel sæbe . Efter hver kontrol op eller undersøgelse af medicinsk personale , tog jeg tid til at rense sine hænder og arme med antibakterielle lotion . Jeg tror, det var nøglen til at forebygge bakteriel infektion .\nFordi staph infektioner bliver mere og mere almindeligt , det er godt at holde trit med de seneste oplysninger om dette bakterier . Informere lægen om eventuelle problemer med såret , affarvning eller patient klager . Desværre denne bakterie bliver resistent over for penicillin , og selv om det er sandheden, at der er andre antibiotika , der vil arbejde , forebyggelse er den bedste medicin .\nDet første skridt at tage , er at holde patienten rent , næste holde alle områder og udstyr omkring patienten ren, og følg alle nødvendige krav til hygiejne metoder . Heldigvis min mand kom igennem med bravur , og han er på vej til nyttiggørelse , men der er mange patienter , der kæmper Staph infektioner , mit hjerte går ud tot dem . Så i konklusion , tage alle nødvendige forholdsregler for at beskytte dig selv eller kære fra denne farlige bakterier .\nTal med din læge , hvis du har mistanke om og infektion\nSørg for at alle områder er rene\nRens med alkohol , hvis Clorox er for stærk\nopbygge et sundt hjerte og lunger efter rygning\nLæs mere: hvordan man får klar til orkansæsonen\nLæs mere: hvordan man laver en beredskab kit


Musiker optræder for Obamas iført "Besat med Aloha" t-shirt [VID] - Matador Network\nVigtigste → Rejse → Musiker optræder for Obamas iført "Besat med Aloha" t-shirt [VID] - Matador Network\nVideo: DC:OBAMA-KRUEGER ROCKONOMICS T-SHIRT (FUNNY) (September 2020).\nDen hawaiianske guitarist Makana sang en protestballade og klæbte en besat t-shirt foran præsident Obama og andre ledere på forummet for økonomisk samarbejde mellem Asien og Stillehavet i Honolulu lørdag den 12. november.\nI VIDEO, som han senere uploadede til YouTube, diskuterer Makana hans handlinger og hans nervøsitet frem til begivenheden. Efter at have løsnet sin skjorte for at afsløre en "Occupy With Aloha" -t-shirt nedenunder, opgav han instrumentalmusikken, som det forventedes at give til fordel for sin egen ballade, med titlen "Vi er de mange."\nFoto med tilladelse fra Yes Lab\nMakana begynder blidt med linjerne ”I kommer her samles” rundt på scenen, det er tid for os at tale vores raseri. ”Teksterne spidser ikke rundt om emnet; melodien ender med "vi vil besætte gaderne, vi besætter domstolene, vi besætter dig kontorer, indtil du gør bud på de mange, ikke de få."\n”Hvis det er her, vi er kommet til i verden, hvor vi er bange for at sige visse ting i selskab med visse mennesker, tror jeg, det er et farligt sted at være, ” forklarer Makana i videoen. ”Så for at jeg skulle flytte ud af det rum, måtte jeg synge sangen. Og det var hvad jeg gjorde. ”


Scientologi religionens organisationer\nScientologi Kirken er dannet med en gejstlig struktur, som forener og samordner en mangfoldighed af forskellige aktiviteter, der ikke blot omfatter auditering og uddannelse, men også hvervning af tilhængere, gejstlig ledelse, kommunikationsformidling, produktion af materialer til udbredelse af kendskabet til religionen og mange andre funktioner. Således er Scientologis religiøse samfund forenet, ikke kun i fælles læresætninger og praksis, men også i form af en organisation, der passer enestående til dens religiøse mission.\ncientologer mødes i et verdensomspændende hierarkisk religiøst samfund. Samfundsstrukturen er en vigtig, funktionel del af Scientologi religionen. Scientologi skrifterne kræver, at de religiøse handlinger udføres på ortodoks vis og den hierarkiske struktur sikrer, at individuelle kirker modtager den støtte og vejledning, der behøves for at kunne gøre dette. Alle scientologer er således sikret at den religiøse ortodoksi overholdes i hver eneste kirke verden over.\nDenne gejstlige struktur hjælper også med til at forene og ensrette en mangfoldighed af forskellige aktiviteter foruden de centrale religiøse tjenester (auditering og uddannelse), såsom hvervelsen af tilhængere, gejstlig ledelse, kommunikationsformidling, produktion af materialer til udbredelse af kendskabet til religionen og mange andre funktioner. Således er Scientologis religiøse samfund forenet, ikke kun i fælles læresætninger og praksis, men også i form af en organisation, der passer enestående til dens religiøse mission.\nDenne struktur hjælper også med til at bringe menighedsmedlemmerne sammen på andre måder, såsom den årlige fejring af Scientologi helligdage, hvad enten det er grundlæggerens fødselsdag eller dagen, der er fastsat til anerkendelse af præsternes arbejde. Titusinder overværer sådanne højtideligheder, som kirkerne på alle hierarkiets niveauer er vært for.


Side 5 af 135\n27. okt 2018, 07:39\nJeg har fået min første menstruation efter fødslen. Udover at det gør herre ondt, føles det også lidt vemodigt. For nu går kroppen videre, nu er det endegyldigt slut med denne graviditet og nyligt fødsel ting. Det er nok en mærkelig tanke. Nå, men det er da fint at min krop virker.\n97procent af børn får nu et unikt navn! :8: http://nyheder.tv2.dk/samfund/2018-10-26-97-procent-af-alle-danske-born-far-nu-et-unikt-navn Er det gået for vidt med at gøre børn og deres navne unikke? :gruble: Hvad er der så galt med en Peter A og Peter K i klassen, eller Marie B og Marie Y til babysv...\n25. okt 2018, 07:11\nHer til morgen:\n“Jeg har ikke tisset i underbukserne, Birk har tisset på mine underbukser.”\n24. okt 2018, 11:18\nBirk vil ikke ligge i sin voksipose. Det er lidt besværligt, for jeg skal kunne have ham med til samtaler o.l., hvor jeg ikke kan slæbe barnevogn med ind. Det er det at ligge fastspændt med dyne på, der er det dumme, tror vi. Han sparker også sin normale dyne af. Er der nogen, der har alternativer ...\n24. okt 2018, 09:35\nBirk vil ikke ligge i sin voksipose. Det er lidt besværligt, for jeg skal kunne have ham med til samtaler o.l., hvor jeg ikke kan slæbe barnevogn med ind. Det er det at ligge fastspændt med dyne på, der er det dumme, tror vi. Han sparker også sin normale dyne af. Er der nogen, der har alternativer t...\n23. okt 2018, 17:14\nBirk har ondt i maven i dag. Han har tydeligvis noget, han ikke kan komme af med. Det er så synd for ham... og benhårdt for hans far og mig...\n20. okt 2018, 12:28\nKan I rådgive mig om prævention?\nJeg har 8 ugers tjek om 4 uger og overvejer at få en spiral sat op. Men hvad er fordele og ulemper ved hhv hormon- og kobberspiral? Jeg ønsker ikke p-piller eller minipiller.


Favorite Food Plakat - Liste med yndlingsmad - desenio.dk\nPosters / Plakater / Plakater med tekst / Favorite Food Plakat\nListe med yndlingsmad\n– Sort tekst i form af f forskellige typer drikkevarer og mad mod en hvid baggrund Plakat med tekst i form af navne på mange forskellige typer mad og drikkevarer skrevet med sort på en hvid baggrund. Gør køkkenet lidt sjovere ved hjælp af posters og plakater med tekst og citater! Når inspirationen synes langt væk, vil denne plakat forhåbentlig sætte gang i den og give dig idéer til mad og drikke. 16612-4 Ramme medfølger ikke Plakaten trykkes på bestilling. Husk, at hvis du også bestiller andre varer, får du muligvis to leverancer, fordi de sendes fra forskellige lagre. Rammer i størrelse 100x150 forsendes som hjemmelevering lige til døren. Hvis du bestiller andre varer sammen med din 100x150-ramme, skal du være opmærksom på, at de vil blive leveret separat, da de sendes fra forskellige lagre.


Sådan bruges de mest brugte filer og mapper til den åbne skærm i Office 2013 - da.phhsnews.com\nda.phhsnews.com / Sådan bruges de mest brugte filer og mapper til den åbne skærm i Office 2013\nSådan bruges de mest brugte filer og mapper til den åbne skærm i Office 2013\nNår du arbejder i Microsoft Office, kan du have filer, du ofte åbner, eller en bestemt mappe, du bruger til at gemme alle dine Office-dokumenter. Office-programmer giver dig mulighed for at fastlægge de mest brugte filer og mapper på skærmbilledet "Åbn" for hurtig og nem adgang.\nFor at knytte en nyåbnet fil til skærmbilledet "Åbn" skal du åbne et dokument (nyt eller eksisterende) i Word og klik derefter på fanen "File".\nPå "Åbn" skærmen skal du klikke på "Seneste dokumenter", hvis det ikke er det aktuelt aktive valg.\nListen over "Nylige dokumenter" på højre side af "Åbn" skærmen, flyt musen over et dokument, som du vil pege på "Åbn" skærmen. Klik på ikonet for sidetrykstiften til at pege på objektet på listen.\nBEMÆRK: Hvis du vil pege på en fil, der ikke er tilgængelig på listen "Seneste dokumenter", skal du åbne filen én gang og lukke den. Den vil så være tilgængelig på listen "Nylige dokumenter".\nTrykstiftet bliver til en opret trykstift, dokumentet flyttes til toppen af listen, og der er en linje mellem den fastlåste fil og resten af filer på listen.\nKlik på "Computer" for at pege på en mappe på skærmen "Åbn".\nFlyt musen over en mappe i listen over "Seneste mapper" på højre side af "Åbn" skærm. Klik på ikonet til siden for at trykke på mappen til skærmen "Åbn".\nBEMÆRK: Hvis den mappe, du vil pege på, ikke er på listen "Seneste mapper", kan du tilføje mappen til listen ved at åbne en dokument i den ønskede mappe. For at gøre det skal du klikke på "Gennemse".\nI dialogboksen "Åbn" skal du navigere til den mappe, du vil pege, og vælge en fil i mappen. Klik på "Åbn".\nKlik på "File" -fanen igen og klik på "Åbn" for at gå til "Åbn" skærmen igen. "Aktuel mappe" vises øverst på "Computer" -listen, hvis du lige har åbnet en fil i mappen. Nedenfor "Aktuel mappe" er listen over "Seneste mapper" med den hakede mappe øverst med en linje under den spærrede mappe.\nDu kan også indtaste yderligere filer og mapper, og de vil alle blive vist øverst i listen "Seneste dokumenter" eller "Seneste mapper".\nDer kommer en tid i hver mobilbrugers liv, når han eller hun skal fabriksindstille deres enhed. Måske skal du sælge det, eller måske er det bare vildt, og du vil starte fra bunden. Heldigvis tager det kun et par minutter at gøre. Sådan fabriksindstiller du din enhed fra OS Hvis din enhed er fuldt funktionel, skal du kunne fabriksindstille den fra menuen Indstillinger.\nBehøver jeg at "optimere" mit SSD med tredjeparts software?\nSådan beregnes din Pokémon's Exact IVs med Pokémon GOs nye vurderingssystem