Billige naturgasfyr udkonkurrerer varmepumper stik mod klimamål | Ingeniøren\nBillige naturgasfyr udkonkurrerer varmepumper stik mod klimamål\nVarmepumper er så dyre, at danskerne foretrækker et billigere naturgasfyr, når det gamle fyr skal skiftes ud, konstaterer Energitjenesten.\n25. nov 2013 kl. 05:34 64\nDet vurderer energivejleder Christian Oxenvad fra Energitjenesten, der siden 1996 har rådgivet mange tusinde forbrugere i hele landet, blandt andet om, hvad de skal gøre, når deres naturgas- eller oliefyr er ved at være udtjent:\n»Når folk hører, at et luft-til-vand-varmepumpeanlæg koster omkring 100.000 kroner, og vi regner os frem til tilbagebetalingstider på 15-18 år for denne ekstra-investering - ja, så vælger de allerfleste at købe en ny gaskedel til bare 40.000 kroner,« siger han.\nDerfor rådgiver han også først og fremmest folk til at overveje fjernvarme, hvis det er i området. Det er nemlig langt billigere – typisk 16.500 kroner i årlig varmeudgift for huset på 140 km2 med fire beboere.\nMen hvis det ikke er i nærheden, så ender forbrugerne altså typisk med at købe et gasfyr ... igen.\n»Hvis tendensen fortsætter, og mange køber en ny gaskedel med en levetid på op til 20 år i stedet for at skifte til en varmepumpe, så vil det blive rigtig svært at nå regeringens mål om at få udfaset de fossile brændsler i el-og varmeforsyningen inden 2035,« siger Christian Oxenvad, der gerne ser flere gode varmepumper i drift.\nOxenvad tilføjer, at det ikke har rykket billedet særlig meget i varmepumpernes favør, at afgiften på el til opvarmning samlet set er blevet reduceret med 51,55 øre pr. kWh for den strøm, man bruger ud over 4.000 kWh.\nNogle energiselskaber giver tilskud til varmepumper, men der er tale om procentuelt små tilskud, der ikke rykker det store regnskab, oplyser Oxenvad.\nVarmeanlæg passer ikke\nNår varmepumper er så lidt konkurrencedygtigt, skyldes det ifølge Oxenvad en lav naturgaspris (for tiden), en høj anskaffelsespris på varmepumpeanlæg og det faktum, at årsvirkningsgraden for varmepumpen i mange huse bliver dårlig – under 3 - fordi varmeanlægget ikke er indrettet til de lave fremløbstemperaturer, som varmepumpen producerer mest effektivt med.\n»Priserne på en luft-vand-varmepumpe på Sjælland omkring 100.000 kroner er de priser, kunderne får præsenteret. Spørger du mig, hvorfor varmepumper skal koste så meget, så kan jeg faktisk ikke svare dig,« siger han.\nNogle varmepumpe-leverandører tilbyder at skifte til nye lavtemperatur-radiatorer, samtidig med at man installerer varmepumpen. Det øger nok effektiviteten og dermed årsvirkningsgraden, men til gengæld forhøjes tilbagebetalingstiden.\n»Forbrugernes kendskab til varmepumpeteknologien er stadig ikke særlig stort, ligesom historier om overforbrug af el samt tekniske problemer stadig suser rundt i landskabet, og det stimulerer jo ikke lysten til at investere, hvis den økonomiske fordel så heller ikke er til stede,« siger han.\nGaranti vil øge tilliden\nOxenvad foreslår selv, at man for eksempel kunne komme forbrugernes usikkerhed til livs ved at etablere en ordning, hvor det er en forudsætning for at få nedsat el-afgiften, at leverandøren vil garantere og dokumentere en vis årsvirkningsgrad. For eksempel via en kombination af en ekstra elmåler på selve varmepumpen, en varmemåler og en plomberet rumtemperatur-logger i huset.\n»Jeg er sikker på, at hvis folk havde en juridisk garanti for, at elforbruget til varmepumpen ikke løber løbsk, så ville flere turde tage skridtet til at anskaffe sig en varmepumpe,« siger han.\nUdskiftning af oliefyr med varmepumper går ifølge Oxenvad uden langt bedre. Her er tilbagebetalingstiden for merinvesteringen nemlig nede på 7-8 år på grund af meget høje oliepriser.\nEnergitjenesten er oprettet af interesseorganisationen Vedvarende Energi. Den yder gratis og uvildig rådgivning om energibesparelser og vedvarende energi til den enkelte borger, virksomhed og offentlige myndighed. Tjenestens arbejde er delvis finansieret af en bevillig fra Energifonden, der administreres af brancheforeningen Dansk Energi.\nEnergitjenestens tabel over økonomien ved at udskifte gasfyr med andre varmekilder\nTallene gælder for en bolig på 140 m2 bolig med middelisolering og beboet af 4 personer. Årligt forbrug til varme og varmt vand: 20.600 kWh.\nVarmepris pr. år\nTilbagbetalingstid for diff. til nyt gasfyr\nEksisterende gasfyr 85 pct. 19.275 kr. 1)\nNy kondens. gaskedel 98 pct. 40.000 kr. 2) 16.675 kr. 1)\nLuft-vand-VP (eksisterende radiatorer) 2,5 (høj fremløbstemp.) 95.000 kr. 13.000 kr. 15,0 år\nLuft-vand-VP (nye, store radiatorer) 3,0 (lav fremløbstemp.) 145.000 kr. 11.000 kr. 18,5 år\nJordvarme (nye, store radioatorer) 4,0 (lav fremløbstemp.) 195.000 kr. 8.150 kr. 18,0 år\n1) Prisen vil stige pga. forventede forsyningssikkerhedsafgifter\n2) Forbrugeren kan anvende stikledning og gasmåler fra gammel installation\nKæmpe potentiale for elbesparelser i sommerhuse 27. okt 2013\nNyt projekt giver danskere på landet gratis varmepumper 01. jul 2013\n#1 Ejvind Andersen Christensen 25. november 2013 - 08:41\nDe meget høje elpriser er også medvirkende\nSkiftende regeringer har fundet elektricitetsforbruget som en "malkeko" de uden risiko kunne malke, og efterhånden uhørt meget, idet man mente at påvirke miljøet i gunstig retning.\nHistorien viser nu at det kan ingen regering gøre ustraffet, men som hidtil er der næppe nogen der hører efter.\nDanskerne investerer i solceller i næsten uhørt omfang, danskerne bruger ikke varmepumper. Begge dele forårsaget af de høje elafgifter.\nDet næste bliver at danskerne investerer i energilagring, og det kunne så være en kombination af solceller og varmepumper. Min broder gør det allerede.\n#2 Thorvald Johannes Pedersen 25. november 2013 - 08:51\nHvor kommer de 100.000 fra?? Et Nilan Compact P koster så vidt jeg husker ca. 60.000,- Et Nibe F750 koster ca. 80.000 SEK (ca. 67.000 DKK) Og så er der de mindre anlæg, som ikke er "alt-i-et" anlæg (altså som ikke har integreret varmtvands beholder), men som har varmegenvinding og som koster i omegnen af 15-20.000,- fra f.eks. Flexit og Swegon Casa.\nJa - med et anlæg som Nilan Compact P og Nibe F750 plus f.eks. en jordvarme kreds kommer prisen let op omkring de 100.000,- Og nej, jeg forstår heller ikke hvorfor de anlæg skal være så dyre. Jeg synes 60.000,- for et Nilan Compact P og ca. 67.000 DKK for et Nibe F750 er helt vildt. Kom de ned omkring 30.000-40.000,- ville det være mere ok. Som det er nu vælger min chef de billigste ventilationsanlæg, hvor han kan komme afsted med det, selvom vi begge er enige om at et alt-i-et anlæg ville være bedre.\n#3 Kai Birger Nielsen 25. november 2013 - 09:09\nEt argument mere for at oliefyr er nemmere at skifte\nEn anden detalje er at man betaler forud for sit varmeforbrug ved brug af oliefyr (fordi man har sin egen olietank) men bagud med jordvarme og gasfyr. Dvs hvis man har nogle tusinde liter olie i tanken og beslutter at skifte til jordvarme, så kan man "køre på frihjul" i flere måneder mens man bruger olien i tanken og det giver en hel del ekstra likviditet til at anskaffe jordvarmeanlægget. Den fordel er der ikke ved gasfyr.\n#4 Peter Bunde Hansen 25. november 2013 - 09:10\n...huset på 140 kvm med fire beboere\nTænk at et land kan have 'klimamål' og bo så fint. Hvis hele Verden, inklusiv den milliard vi snart bliver flere per årti, skal bo så fint, er det vidst hurtigt slut med fossiler og mange andre ting. I det perspektiv er det vidst hip som hap.\n#5 Walther Hansen 25. november 2013 - 09:12\n"Udskiftning af individuelle gasfyr med varmepumper går rigtig langsomt. "\n"fordi varmeanlægget ikke er indrettet til de lave fremløbstemperaturer, som varmepumpen producerer mest effektivt med."\n#6 Stig Libori 25. november 2013 - 09:19\nValget burde stå mellem...\nFjernvarme (I store boligområder) Pillefyr (udenfor store boligområder) Varmepumper + evt solfanger\nHvorfor i alverden kan man stadig købe naturgasfyr?\n#7 Knud Larsen 25. november 2013 - 09:26\n@Walther hansen og andre Ja selvfølgelig\nPolitikkerne har vist ikke fattet det endnu, så vi må hellere repetere det. El til varmepumper er helt ud i skoven, selv om jeg elsker EL, må jeg også tage hensyn til mine begrænsede midler og det går jeg ud fra, vejer tungt hos de fleste. El (ikke vind og vandkraft) er jo produceret under forhold, hvor op til 60% fiser lige ud i luften. med de høje EL-priser (hvorfor er de 2,5 gange højere end i Norge?) er det jo helt tåbeligt at give 70 -100.000 for en jord-vand varmepumpe. Pumpen går jo også i stykker. Min nevø skiftede efter 12 år (luft-luft). Så jeg bruger kun varmepumpe, når der ikke er andre muligheder. Hvorfor hører vi ikke mere om nedrivning og isolering? Hele København og mange huse på landet er jo gamle og totalt utidssvarende. Isolering kan holde langt over 20 år! Med de EL priser vi har oplevet i de seneste 10 år kan mange projekter forrente sig hurtigere en normale rentabilitetsberegninger fortæller. Med de nye PSO afgifter har vi lært det: "Miljø skatter er bare en måde at skaffe skatteindtægter på!" Hvor føles det skidt at være ingeniør med god vilje under sådanne politiske forhold\n#8 Peter Jensen 25. november 2013 - 09:31\nNyt hus - hvilken varmekilde?\nJeg så og skal bygge nyt hus i en område hvor der er tilslutningspligt til naturgas. Hvis jeg bygger BR15 kan jeg dog godt komme uden om gassen. Afgift for tilslutning af gas er 15000 og fyret koster alt i alt 55000. Denne pris er oplyst af byggefirmaet. Alternativet er jordvarme eventuelt supperlet med solvarme. Byggefirmaet kunne tilbyde mig et komplet anlæg med jordvarme og solvarme til kun 230000,-! Jeg har nu taget varmeenheden ud af byggekontrakten og står selv for at hyre håndværkere til den del. Varmepumpen bliver en CopMax fra VVS eksperten, 2 x 200 m jordvarmeslange. 500L solvarmebeholder og 2 x 60 vaccum rør solfangere også fra VVS eksperten. Prisen for dette anlæg bilver ca 130000,- Jeg skal opvarme et hus på 200M2 med 4 sjæle. Der bliver lavet et system så jordvarmeslangen køler solvarmetanken om sommeren, så græsplænen bliver forvarmet. Vaccumrørene bliver iøvrigt salt næsten lodret for forbedret ydelse når solen står lavt. Huset har kun gulvvarme, så pumpen kommer til at arbejde med lav fremløbstemperatur. Jeg håber at kunne slippe med noget der ligner 3000 kWh på år til hele dette anlæg. Om det holder vil tiden vise. Peter Jensen\n#9 Christian Nobel 25. november 2013 - 09:57\nRe: Nyt hus - hvilken varmekilde?\nEr der nogen der har eksperimenteret med at lave et sandbassin (2-300 m3 per ca 100 m2) under er et hus, isoleret mod omgivende jord, og så opvarme dette over sommeren med solvarme, vha. varmeslanger i bunden af lagret.\nSom jeg har regnet ud, så kan der akkumuleres en ret stor mængde energi, som langsomt vil diffundere opad, hvor der så kan varmepumpes med ret stor COP.\n#10 Jørgen Rasmussen 25. november 2013 - 10:13\nEt er EL prisen, noget andet er den støj fra viden der blæser ind. Derudover skal dørene være åbne ud til det område, hvor varmepumpen er monteret. Alt i alt vælger jeg ikke varmepumpe igen.\nVil foretrække fjernvarme, som der findes masser af energikilder til, fra diverse virksomheder.\n#11 Thorvald Johannes Pedersen 25. november 2013 - 10:16\nHvorfor (støj og dørene som skal være åbne ud til det område hvor varmepumpen er monteret)? Det lyder som skrøner, eller som noget der er lavet forkert.\nMen jeg ville da også selv foretrække fjernvarme (gulvvarme), kombineret med et boligventilations anlæg.\n#12 Ole Knudsen 25. november 2013 - 10:16\nKommentator Karl Lohse har skrevet om noget, der ret præcist lyder som det, du foreslår.\nMen jeg har ikke set ham skrive i nogen tid. så jeg har ingen anelse om, hvordan projektet er landet.\n#13 Niels Hansen 25. november 2013 - 10:22\nRe: Valget burde stå mellem...\nDer er da ellers meget fornuft i at udlægge gasfyr i mange fjernvarmeområder og reducerer forbruget af fossilenergi.\n#14 Svend Ferdinandsen 25. november 2013 - 10:32\nAt folk ofte vælger gasfyret viser blot at de er sundt skeptiske og godt kan regne, længere er den ikke. De høje priser på varmepumper og for den sags skyld også gasfyr kan man undre sig over. Mon fabrikanterne har sat prisen efter hvad de kan komme afsted med ligesom med elbiler?\n#15 Rasmus Thomsen 25. november 2013 - 10:43\nkombination af varmepumpe og gasfyr\nValliant sælger en kombination af vand/vand varmepumpe og gasfyr. Jeg kan godt forstå tanken bag. Jeg arbejder ikke for dem/med dem.\n#16 Jan Heisterberg 25. november 2013 - 10:55\nKunne vi ikke få mere at vide om anlæg med kombination med solfangere?\nEffektiviteten af solfangere Joule varme/kWh el til pumpen synes høj. Og hvor dyr burde en akkumuleringstank være ?\nEr kombination ikke bedre end enten/eller ?\nErfaringer og anlægspriser ønskes .....\n#17 Niels Vinding 25. november 2013 - 11:01\nGasfyr koster fra 34.000 kr. ....\n...inkl. moms og installation og bortskaffelse af et gamle gasfyr.\nDenne påstand er baseret på faktisk tilbud. Det gør jo bare alternativerne relativt dyrere.\nFor ca. 30 år siden var gas den centralistiske synder.\nI dag er gas klimasynder.\nFor mig er gas en økonomisk redningsplanke og,\ngas er altså "klimabedre" end olie og el-fra-kul eller fjernvarme-fra-kul BASTA\n#18 Frithiof Andreas Jensen 25. november 2013 - 11:16\nOm det holder vil tiden vise. Peter Jensen\nBare vent: Der kommer snart en "Alt Skal Väre som det Plejer-Afgift" og fikser den pris til "det rette niveau" ;-p\n#19 Svend Ferdinandsen 25. november 2013 - 11:26\nDet virker mere som et reklamefif uden meget hold i virkeligheden. Et moderne gasfyr bruger noget i retning af 1200kr/år på at lave varmt brugsvand, så der er ikke råd til mange solfangere. Ofte kan tomgangstabet fra den større beholder måske kun lige klares af solfangerens energi hen over året. Jeg har set annoncerne for disse kombinationer af varmepumpe og gasfyr, men tvivler stærkt på at det prismæssigt løber rundt. Det virker næsten som at sætte sig mellem to stole, da du skal op på en COP på 3 før det bare løber rundt nogenlunde.\n#20 Walther Hansen 25. november 2013 - 12:27\nDa vores oliefyr døde for 8 år siden, fik jeg at vide at hvis jeg ville være god ved miljøet, skulle jeg få tømt og gravet olietanken op, samt skifte til gas og få lagt en gas stikledning ind. -Nu får jeg at vide at jeg er et øvhul for ikke at skifte det planet dræbende gas til en varmepumpe, som vil have en negativ COP værdi med vores radiatorer.\nDa bil min døde for 6 år siden, fik jeg at vide at hvis jeg ville være god ved miljøet skulle jeg skifte til en diesel der kørte meget længere på literen. -Nu får jeg at vide at jeg er et øvhul for at køre i en svinende dieselbil. Og den tidligere regering sender mig også troligt et takkekort hvert år fordi jeg ikke monterer et virkningsløst filter på bilen.\nDa jeg sidste år monterede solceller, fik jeg at vide at jeg var god ved miljøet. -Nu får jeg at vide at jeg er et øvhul, fordi produktionen af solceller bruger vanvittige mængder SF6, og smadrer planeten om et par år. I øvrigt er jeg også blevet en asoscial landsforræder, fordi jeg nasser på alle andres elregninger nu hvor jeg selv laver min strøm.\nSÅ når styrelser/forskere/råd og andre tosser løfter deres pegefinger, så løfter jeg stille min langefinger. (ok,... ikke helt så stille)\n#21 Hans Henrik Hansen 25. november 2013 - 12:44\nEt er EL prisen, noget andet er den støj fra viden der blæser ind\ninteressant! Har du overvejet (h)øreværn? :)\n#22 ove kjær kristensen 25. november 2013 - 12:47\nUdskiftning af fossile brændstoffer.\nMange af dem der har gasfyr supplere ofte med træ som varmekilde der delvis erstatter gas der ikke er CO2 neutral som træ. Det er en rigtig god løsning både for privatøkonomien og miljøet, idet de nye brændeovne med indsatserne kan holde en høj forbrændingstemperatur, så de næsten ikke producere nogen partikelforurening, hvilket også kan ses på, at de producere en meget lille askemængde, ja i dag kan man også købe en brændeovn fra firmaet Rais der ikke producere målebar partikler, men alligevel vil regeringen lægge gift for, at træ ikke i tilstrækkelig omfang kan erstatte fossile brændstoffer, da de vil lægge afgift på træ. Ved at plante mere skov overalt i verden, kan stigningen i CO2 stoppes, men den politik vil regeringen ikke fuldt ud fremme, de vil hellere have, at den øgede træmængde ligger og rådner i skoven, i stedet for at erstatte de fossile brændstoffer, med træ.\n#23 Jens-Otto Andersen 25. november 2013 - 13:23\nRe: kombination af varmepumpe og gasfyr\nI rigtigt mange tilfælde er løsninger af denne type de eneste relevante. Det er netop den ideelle og skematiske "enten-eller" -tilgang, der kvæler alt. Og det er jo da tilladt enhver at skaffe en varmepumpe til forvarmning af returvand. På den måde vil en lille model (sådan ca. 1 kWe, 3-4kWvarme) ofte kunne dække 3/4 af årsforbruget i et normal-parcelhus. Uden at skulle investere til spidsen af en jetjager, og uden at brænde gevinsten af i el-patronen når det en gang imellem bliver rigtigt koldt.\n#24 Walther Hansen 25. november 2013 - 13:28\nSpændende. Skulle man så også sætte en buffertank på ?\n-og kan man ikke få problemer med alt den styring med rum og ude termometre, og cirkulationsprogrammer. De er jo ikke så simple de nye gaskedler ?\n#25 Allan Klinck Jørgensen 25. november 2013 - 13:40\nHvad skal beregningen bruges til??\nFor det første mener jeg der er brugt en forkert el-pris da forfatter fra Energitjenesten har oplyst mig at der tages udgangspunkt i en elpris på 2,10 minus 51 øre som gives i afgiftslettelsen når man bo i et el-opvarmet hus. Dette giver 1,59 kr pr. kwh. Men elprisen for den sidste kwh indkøbt til varmepumpen er ikke 2,10 kr. De 2,10 kr indeholde abonnementet til elselskabet og dette abonnement skal jo betales hvad enten man har varmepumpe eller gas (vi må antage at huset i forvejen er tilsluttet el-nettet). Ser man bort fra abonnementet vil jeg mene at den faktiske elpris er 1,40 kr. Det svarer så til en varmeudgift på 13.000 / 1,59 * 1,40 = 11.500\nDerudover regner man på merudgiften på de DKK 55.000 for luft-vand pumpen kontra det nye gasfyr divideret med det der spare ved varmepumpe kontra det nye gasfyr. Det vil sige 55.000 / 3.675 kr = 15 år.\nMen hvornår har det nye gasfyr overhoved tjent sig hjem ?? Det har det på 40.000 / 2.600 = 15,4 år.\nMed andre ord må vi antage at vi skal sammenligne hvad tilbagebetalingstiden på varmepumpen er. Denne må beregnes til 95.000 / (19.275 - 11.500) = 12,2 år.\nOg så viser det sig jo varmepumpen er tilbagebetalt 3,2 år før gasfyret og de efterfølgende år vil man spare 5.175 kr om året (hvis vi kun ser mellem varmepumpe og nyt gasfyr). Ved godt at jeg ikke har medtaget omkostninger til renter mv. men det har de helle ikke gjort i eksemplet.\nMange gange vil der også kunne opnås en betydelig bedre COP alene ved at folk lader deres radiatorer stå åbne altid når de har varmepumpe og ikke styrer varme i huset vha. termostaterne der står og åbner og lukker. Ved ikke om deres tages hensyn til dette i beregningerne.\n#26 Walther Hansen 25. november 2013 - 14:11\nRe: Hvad skal beregningen bruges til??\nEn udmærket beregning.\nMan skal bare huske at en meget stor del af tallene er afgifter. Og hvis man tror afgifter i DK er stabile i 15 år, så tror jeg ikke man har boet her så længe.\n#27 Kim Nielsen 25. november 2013 - 14:47\nPræcis Allan. Det regnestykke er sat helt forkert op.\nDer er også nye varmepumpe systemer på vej som vil reducere tilbage betalingstiden yderligere. Her et system der både producere varme og strøm således energi regningen bliver tæt på 0 kr\n#28 Svend Ferdinandsen 25. november 2013 - 15:51\nNu da vores vejrminister åbenbart har styr på vejr og klima, så savner jeg en ordentlig debat og måske afstemning om hvilket klima der egentlig er målet. :-)\n#29 Allan Klinck Jørgensen 25. november 2013 - 16:04\nVarmepumper og nye huse\nJeg må dog indrømme at i nye huse bygget efter 2015 eller 2020 reglerne er det svært at finde et økonomisk argument for at investere i varmepumpe kontra naturgasfyr.\n#30 Arvid Hansen 25. november 2013 - 17:24\nOg hermed siger du så at, naturgas ikke er et fossilt brændstof??\n#31 Ejvind Andersen Christensen 25. november 2013 - 17:39\nNår fossil brændstof er ophørt\nSå udånder vi mennesker jo fortsat CO2, og så bliver menneskene det sidste CO2 mål ?\n#32 Stig Libori 25. november 2013 - 17:40\nMener du kombinationen af solfanger og jordvarme?\nEn af fordelene er, at solfangeren kan opvarme jorden via jordslangerne på solskinsdage. Hvis der ikke er betydelig grundvandsgennemstrømning betyder det, at man starter med at have en temperaturfordel på jorden. Det giver højere COP-faktor på varmepumpen. Desuden køler det solfangeren, så man ikke har problemet med alternativ køling af denne for at undgå kogning.\nEn anden fordel er, at solfangeren kan forvarme det varme vand selv ved en smule sol om vinteren. Det betyder bedre COP-faktor for varmepumpen (og et mindre opvarmningsbehov).\nOg når anlægget til at føre varme tilbage til jorden via jordslagerne alligevel er lavet, kan man jo ligeså godt lade jordslangerne køle soverummene på varme sommerdage. Det er bare en cirkulationspumpe....\nSå teknisk set er der store fordele ved at kombinere jordvarme og solvarme. Desværre er de nok for svære at forklare menigmand, så der er næppe meget salg i den type anlæg.\n#33 Arvid Hansen 25. november 2013 - 18:19\nRe: Når fossil brændstof er ophørt\nJep, enig. Men så skal vi vel bare vaccumpakkes... he, he...\n#34 Søren Møller 25. november 2013 - 18:41\nStig, man kan ikke både køle og opbevare varme i jorden, vel. Altså du kan ikke gemme isvand og varm kaffe i samme termokande. Nu er der firmaer der påstår dette og har skam set deres kombinerede anlæg. De duer ganske simpelthen ikke, og er udført i en vildt dårlig kvalitet.\nSkal du køle og have en værdi af dette, bør du affugte væsentligt, da du ellers bare får "klamhed" ud af det. Dette kræver at du helst er på 8° max 10° fra jorden. Det har du ikke om sommeren i en meters dybde. Der taler vi nærmere 15, 16 eller sågar endnu flere varmegrader - tæt på 20° er set . Benytter du så samme slange til at køle den nogengange ret voldsomme overskudsvarme fra en solfanger, kan jeg kun se at det går endog meget galt.\nOg nu jamrer man sig over priserne på varmepumper. Hvorfor tror man så det bliver billigere ved at lave dem mere indviklede? Solvarme har i forvejen ualmindelig svært ved at konkurrere med varmepumper, der iøvrigt er bedst når solen er der. Altså du har vildt meget mindre at forrente merinvesteringerne med.\nJeg kan sagtens designe et anlæg der kan alt. Køle, varme, gemme varme osv, men prisen bliver helt hen i skoven og pladsbehovet uacceptabelt. Og skal køling virke, er du sparket ud i en dybt jordspyd. Og de koster desværre vildt mange penge - sådan noget som 3-4 gange prisen for en vandret slange.\nSpekulerer man i varmepumper forstår jeg iøvrigt ikke man tænker luft/vand. Disse kan med få undtagelser ikke bruges i villakvarterer, hvis bygningsreglementet skal overholdes. Kun et par stykker ligger med så lave støjtal at de næsten ukritisk kan opstilles. Disse er så i sagens natur temmelig kostbare. Jordvarmen er så for de små anlægs vedkommende billger og klogere og har en forventet noget bedre levetid og er simplere.\n#35 Stig Libori 25. november 2013 - 19:04\nMan forsøger ikke at køle jorden med jordvarmeanlæg. Kølingen er en nødvendig bivirkning af, at man flytter varme fra jorden ind i huset. Men man vil meget gerne slippe for den køling, hvis man kan. Nogle gange kan man eksempelvis trække vandet ud af strømmende grundvand - så "flyttes" varmetabet, så COP-faktoren bliver bedre.\nHvis man skal beregne COP faktoren for et jordvarmeanlæg kan det gøres ved hjælp af formlen:\nCOP = n * Tvarm / (Tvarm - Tjord)\nn er en faktor som for gode jordvarmeanlæg ligger på 50-60% ved normale driftsbetingelser. Lad os antage at n = 50% og lad os sige pumpen skal levere gulvvarme ved 300 K. Så bliver COP-faktoren:\nCOP = 50% * 300 K * (300 K - 275 K) = 6 (ved en jordtemperatur på 275 K = 2 grader C)\nCOP = 50% * 300 K * (300 K - 280 K) = 7,5 (ved en jordtemperatur på 280 K = 7 grader C)\nMan får altså mest varme for elkronerne når jorden er varm. Det er forøvrigt derfor det gælder om at have så lange jordslanger som muligt. På den måde bliver jorden en smule varmere sidst på vinteren, så varmepumpen får en lidt bedre COP-faktor. Men en alternativ måde at forhøje COP-faktoren kan være at forvarme jorden med solvarme, eller alternativt at lade en solfanger forvarme vandet til det varme vand (det giver en større besparelse end at lade den forvarme gulvvarmen, fordi det varme vand skal være varmere og derfor produceres ved en lavere COP-faktor).\nSå jo, det gælder i den grad om at have så varm jord som muligt ved jordvarmeanlæg. Når jordvarmeanlæg virker bedst er der kun lille forskel på jordens temperatur og den varme man afsætter. Derfor er jordvarme bedst med gulvvarme, mens det ikke rigtigt giver mening ved højtemperatur radiatorer...\n#36 Stig Libori 25. november 2013 - 19:15\nTeknisk set kan man køle soverummene samtidigt med at solfangeren opvarmer jorden ved at lade gulvvarmen afkøle af den kolde varmeveksler ved jordslangen, køle rummet og derefter føre det delvist opvarmede vand gennem solfangeren, som efter eventuel opvarmning af varmtvandstanken køles ved den anden varmeveksler ved jordslangen, hvorefter jorden oplades med varme. Det kræver altså blot to varmevekslere ved jordslangen.\nVed denne driftsform er varmepumpen ikke i brug, det hele drives rundt af cirkulationspumpen.\n#37 Ejvind Andersen Christensen 25. november 2013 - 19:23\nTak fordi jeg måtte kigge med\nJeg kan nu se at det afgørende stort set som altid er afgørende for hvilke løsninger man foretrækker, men stort set alt er muligt hvis man kan eller vil betale.\nSkatteministerens indblanding kan så ændre vilkårene, og endda fra den ene dag til den anden.\n#38 Jan Michael Due 25. november 2013 - 20:56\nRe: Gasfyr koster fra 34.000 kr. ....\nMin mor betalte under 30.000 kr. alt inklusiv, da hun skiftede gasfyr sidste år, og hun lånte pengene af naturgasselskabet, så jeg kan godt forstå¨folk, som holder sig til naturgas. Det er vel også stadig ideen at putte en eller anden form for bærbar energi i rørene, når naturgassen er opbrugt?\n#40 Stig Libori 25. november 2013 - 22:23\nRe: Tak fordi jeg måtte kigge med\nDet er nu ikke så slemt. Merprisen for at kombinere jordvarme med solfanger er måske 20.000 kroner. Tilbagebetalingstiden for merinvesteringen er dog høj - omkring 10 år. Men det er jo også et helt andet anlæg med frikøling af soverum om sommeren...\nDen type anlæg er for folk med et højt komfortønske...\n#41 Stig Libori 25. november 2013 - 22:37\nBeregningen er tendentiøs\nForøvrigt er beregningen ikke fair: Ved jordvarmen skal husejeren skifte til nye radiatorer - det koster naturligvis ekstra.\nMen ved gasfyret kan ejeren benytte en gammel stikledning og gasmåler. Det gør naturligvis gasløsningen billigere.\nI andre tilfælde vil det jo være lige omvendt, og så vil beregningen give et andet resultat. Så den egentlige konklusion må vel være, at det mest økonomiske er at gøre det ens hus er velegnet til. Det kan vel forøvrigt næppe komme bag på nogen...\nOg hvor er pillefyrsløsningen henne? Den er jo ofte den billigste løsning, medmindre der er let adgang til fjernvarme (i langt de fleste fjernvarmeområder er fjernvarme den billigste løsning).\n#42 Niels Vinding 25. november 2013 - 22:50\nInteressant. Jeg testede lige dit link (til dongs sub-webside). I region midtjylland er prisen ned til 29.900 kr. I hovedstaden og på Sjælland er prisen ned til 32.000 kr.\nDet er da en dyr brobillet... !?!\n#43 Peter Bunde Hansen 25. november 2013 - 23:11\n...er der masser af de næste mange år. Drop nu al det klimaævl, brug gas eller kulbaseret fjernvarme. Og: få et liv!\nAlt fossilt bliver alligevel udnyttet:\n#44 Kim Nielsen 25. november 2013 - 23:27\nHvad har det at gøre med at få et liv? Alle former for energi bliver brugt, og vil blive brugt i mange år frem. Men vedvarende energi vil også stille og rolig få en stadig stigende andel, efterhånden som de forskellige teknologier bliver mere og mere modne. Herunder også varmepumper og kombi anlæg\n#45 Ejvind Andersen Christensen 26. november 2013 - 00:06\nDa jeg investerede i solceller forventede jeg en forrentning på mininum 5%, og jeg får faktisk ca. 6,5% og banken gav op længe før det. Og så er det endda en besparelse, altså skattefri så længe jeg holder mig under energiminsteren 7.000 kroner grænse.\nBlot har jeg endnu ikke forstået hvor det er energiministeren der fastsætter en skattegrænse.\nMen det er vel lige som bødesatserne. Staten er ligeglad bare det giver penge i kassen.\n#46 Thorvald Johannes Pedersen 26. november 2013 - 10:50\nSkulle se hvad Copmax er for en fyr. Så vidt jeg kan se er det ikke noget ventilationsanlæg, men kun et varmeanlæg. Hvad skal du have til ventilation? Havde det ikke være billigere med et alt-i-ét ventilations anlæg? Nu handler artiklen vel ret beset kun om varmeanlæg og ikke ventilation, men jeg troede egentligt ikke der var nogen idé i at adskille de to ting - i hvert fald ikke i nye huse. Selvom man har fjernvarme skal man vel under alle omstændigheder have et anlæg til at tage imod fjernvarmen og fordele den til gulvvarme og/eller radiatorer. Copmax koster 28.000,- og dertil et ventilationsanlæg til i omegnen af ca. 20.000,- Så er vi oppe på 48.000,- og vi har to anlæg der skal monteres og installeres, hvilket også koster noget - i stedet for bare ét anlæg. Ja, jeg ved ikke - jeg prøver bare at lære og suge viden til mig.... :-)\n#47 Thorvald Johannes Pedersen 26. november 2013 - 10:53\nLyder som et interessant princip med et "lager" under huset - (hvis det er det der er tanken). Findes der mon nogen etablerede anlæg til dette - altså firmaer der laver det - og hvor man kan se hvordan og hvorledes det fungerer?\n#48 Søren Møller 26. november 2013 - 20:21\nAt begynde at køle gulve vil da medføre det man i gode gamle dage kaldte diskomfort så det fløjter. Ideen med at cirkulere brine gennem gulvende kan jeg kun se man kan, hvis man anvender ethylen glykol i brine kredsen. Spritbrine er stærk uanvendeligt i varmekredse. Ethylenglykol er jeg (og en masse naturfolk) stærkt uinteresset i at bruge i jorden, idet udslip = giftgrund og deraf store omkostninger. Jamen siger den kloge, vi bruger da bare propylen glykol. Jo jo, men den er ret træls at pumpe rundt = øgede omkostninger til pumper og drift af disse. Den køling man så kan opnå, er i min verden ganske værdiløs, da den er uden affugtning og du bare opnår klamhed og relativt større fugtighed. Igen i min verden er kolde gulve ualmindeligt stærkt uønskede. Så jeg kunne ikke selv tænke mig at forsøge, og ville afvise at lave det for andre, og under ingen omstændigheder anbefale det nogen steder overhovedet, undtaget i biludstillinger og butikker. Og der vil det altid skulle kombineres med konventionel køling der specifikt er designet til størst mulige affugtning. Alle steder med nat- og dagophold, undervisning osv kan jeg kun se det er diskomfort.\nAt solfangere kan anskaffes for 20 tus, er da vist kun ved indkøb af mindre lødige polske komponenter fra VVS EXperten. Sidst jeg adspurgte på et fint VELUX anlæg, mener jeg det lå i 42 tus. Og skal et godt varmepumpeanlæg opgradueres fra standard til klar til optimal udnyttelse af solvarme kan du lægge de 20 oveni du nævner.\nOg ja, vi har bygget dem - de kombinerede, og de virker fint. Når folk har haft solfangerne bygger vi det gerne sammen. Og det duer fint, men driftøkonomien er kun en anelse bedre. Ideen med at kunne forvarme brine osv synes jeg du skal søge lidt på. Kan du ikke finde noget skal jeg henvise til en der lagde sag an fordi det ikke duede. En anden der også gjorde det og pillede skidtet ned. Ingen af dem kunne få noget der lignede køl ud af det, selom man havde lovet det. En af mine kunder har fået smeden til at makke jordkøl på hans anlæg (uden min velsignelse). Installationen er fuldkommen værdiløs og yder intet.\nOg ja, jeg er meget enig i at god dimensionering fremmer COP ganske betragteligt. Nok også derfor jeg altid anvender rigelige slangelængder og derfor er "plaget" af stærkt tilfredse kunder. Oplever sommetider de andre to svenskere gå helt ned på under det halve af mig i slangelængde, for at få ordren hjem. Og fair nok med mig. Ønsker man at gå på kompromis er man velkommen. Man skal bare købe et andet sted.\nJeg følger et større antal installationer og kender jordtemperaturerne i en meters dybde temmelig godt. Overraskes stadig over de regionale forskelle og forskellene der skyldes vandtransport og jordbeskaffenhed. Og et par ting har jeg lært. Glem at gemme de store varmemængder i jorden. Det duer kun dårligt, med mindre du laver større sandlager. Jordsmonet' er i den henseende lige så genstridigt som når du prøver at køle på det. Det retter sig lynhurtigt tilbage. Glem alt om køling med vandrette slanger, undtaget i en biludstilling hvor folk kun er kortvarigt og altid med sko. Med de udfordringer og priser på gode komponenter vi idag kender, så glem at spekulere i sol, hvis varmekilden er varmepumpe. Det er alt for dyrt. Kun hvis man fifler masser af gds og kineserprodukter sammen får man det til at balancere. Og skal man køle er affugtningen der optræder ved anvendelse af forholdsvis lave overfladetemperaturer langt at foretrække fremfor tør køling. Sidstnævnte medfører bare ubehag og en opfattelse af muggen og klam luft.\nMen kommer du med en campingplads, med 200 brusebadere pr dag om sommeren, designer vi selvfølgelig, noget der kører med sol, backet op af varmepumpe. Men til to voksne og to børn - glem det.\n#49 John Johansen 26. november 2013 - 23:12\nVarmepumper, reel mulighed?\nHer, i dette lille landsamfund med gennemsnitligt pænt langt til naboen, hvor vi bor, er der ingen mulighed for fjernvarme eller fossilgas (Uvidst af hvilken grund, normalt kaldet "naturgas") Langt de fleste har, som os, oliefyr i kombination med forskellige former for fastbrændsel i form af træ, træpiller, halm m.m. Udover én enkelt, der åbenbart 'pinte' sin/sit brændeovn/-fyr, med flere skorstensbrande tilfølge, og som ér flyttet, har jeg aldrig oplevet gener fra brændeovne eller pillefyr her på egnen. - Der er dog to landbrugere der har halmfyr. De kan virkelig, især i optændingsfasen, skabe voldsomt meget generende røg.\nJeg ville ønske om 'brændeovnshaderne' ville kaste deres had på noget der reelt skaber gene. F.eks. føler jeg mig, dagligt, generet af eu-knallerter/-scootere der overhaler mig når jeg cykler, og lægger en kvælende, kvalmende, klistrende røg ud, som jeg må indhalere de næste mange 100 meter. (Jeg kan altså ikke cykle fra dem alle sammen ;-))\nDesuden er det til stor gene, når traktorer og lastbiler lægger en sort, kvalmende røgsky ud, som driver langsomt gennem haven. - Jeg ér klar over det er anderledes i byerne, hvor man sikkert har vænnet sig til diesel/-benzinhørmen.\nHer, på landet, har vi så bare vænnet os til duften af brændeovne. Den duft I "brændeovnshadere" gladeligt betaler for at få i jeres røgede makrel! ;-)\nLad os få "hadet" ned på et niveau, det kan bære. Please!\n#50 John Johansen 26. november 2013 - 23:23\nRe: Varmepumper, reel mulighed?\nUps! - Forkert tråd! :-/\n#51 Walther Hansen 28. november 2013 - 16:00\nDet' ok, betragt det som om du er tidligt på den. Alle debatter her ender med en bashing af brændeovne.\n#52 Stig Libori 29. november 2013 - 23:15\nRe: Mærkelige betragtninger.\nMan cirkulerer naturligvis ikke brine under gulve. Man bruger de to varmevekslere i varmepumpen, så det er helt almindelig væske der løber i gulvvarmeslangerne.\nAt køle soverum om dagen på varme sommerdage er ikke ubehageligt - blandt andet er folk jo ikke i deres soveværelse om dagen. Bemærk, at der ikke er tale om aktiv køling, men udelukkende om frikøling ved jordtemperatur, som om sommeren typisk ligger på 10-12 grader. Men det er nok til at svale soverummet.\nMen jeg er meget enig med dig i, at evnen til at lagre varme i jorden afhænger kraftigt af grundvandsføringen. Omvendt er det ikke nogen stor sorg, for den samme grundvandføring holder slangerne varme om vinteren...\n#53 Søren Møller 1. december 2013 - 19:40\nHvor har du de jordtemperaturer fra?????? På de mere end 150 anlæg vi har serviceret er du ikke engang i nærheden af ¨sådanne temperaturer om sommeren. Laveste er vel omkring de 15 - 16° og højeste nærmer sig de 20°. Veksles der, tabes yderligere lidt og althvad du opnår er diskomfort i form af klamme gulve det er væmmelige at gå på. Jeg har min viden fra faktuelle anlæg, Jeg fastholder at der IKKE kan laves køling med vandrette slange der ligger i en meters dybde. Det duer simpelthen ikke. Har du et par energiboringer der er +80 meter dybe, er snakken en anden. Men de er temmelig ubetalige og koster omkring de tredobbelte af vandrette slanger.\nMen har du en kølemaskine imellem kan du godt få det til at du. Det er nogenlunde ukritisk at smide varmen ned i jorden, om end det igen er for kostbart. OG laver du konventionel køling, kan du pludselig lave affugtning, hvilket er tusind gange mere brugbart, end "klam køling".\n#54 Søren Møller 1. december 2013 - 19:53\nI øvrigt kan du ikke "bare" bruge varmepumpens vekslere til noget andet, med mindre du reverserer varmepumpen. Og gør du det, har du så lige bygget en masse ekstra krims krams ekstra ind i varmepumpen, hvilket ikke gør den billigere og ejheller nemmere at styre og slet ikke billigere at vedligeholde og servicere.\nHvis tingene var så nemme som du beskrev, forstår jeg simpelthen ikke hvorfor det ikke benyttes i kontormiljøer og hvor man ellers har behov for klimatisering. Hvis du nærstuderer nogle af de projekter der faktisk duer hedder det boringer og anvendelse af grundvand og efterfølgende reinjicering. Menæhh det kniber gevaldigt med at få noget oplyst om økonomien i disse anlæg. Forespurgte på Billund Lufthavns, der så er lavet med grundvand. Ved man måtte eftermontere ret kraftigt vandbehandling for at få det til at køre. Ligeledes interesserede det mig at få at vide hvad omkostningen reelt var, at man havde temmelig store kølebatterier med mange rørrækker kørende i 8760 timer om året, for at få billige køling nogle få hundrede timer. Det ønskede man ikke at svare på.\n#55 Flemming Larsen 2. december 2013 - 12:23\njorden er ikke blevet varmer de sidste 15år!\n#56 Preben Maegaard 2. december 2013 - 21:11\nKøb varmepumpe. Behold gas-/oliefyret som back-up.\nDet er vigtigt overfor forbrugerne at komme med en overbevisende og troværdig forklaring på, hvor elektriciteten til varmepumpen i grunden kommer fra.\nDa der er tale om et nyt marginalt elforbrug, vil elektriciteten generelt set komme fra en el-produktionsenhed, som ikke ville have været i drift, dersom man ikke skulle forsyne varmepumpen. Det overser man ofte.\nDet er således ikke korrekt uden videre at sige, at varmepumperne kører på vindmøllestrøm. Det sker kun i de ret få timer – endnu da – hvor vindmøllerne dækker hele elforbruget, således som det skete den 3. november 2013 ved midnatstide. Her var vindmølleproduktionen 122% af det aktuelle elforbrug, og det var flot. Den nat kunne vindmøllerne, foruden at dække hele det el-afhængige forbrug samt varmeforbruget hos de 60.000 husstande, der har varmepumper, have forsynet mange flere huse med varme. Men vinden løjede af i løbet af natten, og så var det ikke længere vindmøllerne, der varmede bygningerne op.\nDer kommer ikke i sig selv flere vindmøller, fordi man opstiller flere varmepumper, som derfor vil blive forsynet med el fra elværker, der fyrer med kul, olie eller n-gas. Her er energiregnskabet rimeligt godt, dersom der er tale om kraftvarmeværker, hvor varmen udnyttes effektivt.\nMen dersom den marginale el-produktion til varmepumperne kommer fra almindelige kondenskraftværker i dette land eller i udlandet og med en virkningsgrad på måske 35%, så er det slet ikke en overbevisende god ide at hente varmen fra varmepumpen. Energiøkonomisk set vil det være mere logisk at afbrænde n-gassen direkte med en virkningsgrad i en moderne gaskedel på 90% eller bedre.\nVarmepumper er en form for el-varme. Derfor er det også vigtigt at kunne besvare: hvor skal elektriciteten til varmepumpen - set i det lange perspektiv - komme fra i de uger i januar eller februar, hvor der hverken er sol eller vind til rådighed?\nFra Norge vil mange sige. Men alle landene i Nordeuropa vil selvfølgelig stå i kø for at købe den norske elektricitet, når det er vindstille, hvorved den norske el uundgåeligt bliver dyr og være utilstrækkelig til at forsyne hele Nordeuropa.\nDerfor må det betragtes som den optimale løsning at anskaffe sig en varmepumpe, men samtidig - og det er pointen i dette indlæg - lade n-gas og oliefyret blive stående som standby, når varmepumpen ikke kan forsynes med strøm fra solen og/eller vinden. Derfor altså, når der installeres en varmepumpe, skal det eksisterende fyr blive stående!\nPå den måde undgår man at skulle være afhængig af et dobbelt el-produktionssystem, som naturligvis vil være dyrt. Derimod koster det stort set ingenting, at lade olie- eller n-gasfyret blive stående klar til at gå i gang, når solen og vinden svigter over Nordeuropa.\nVi skal ikke være fundamentalister - det er ikke enten eller løsninger, vi har brug for. Vi ved jo, at uanset hvor mange vindmøller, der bliver sat op, så vil der uundgåeligt være nogle tusinde timer om året, hvor det ikke vil være muligt at vride selv den mest basale del af el-forbruget ud af vinden.\nHer vil det være en stor økonomisk fordel og til gavn for forsyningssikkerheden, dersom ikke også en stor del af varmeforsyningen er baseret på elektricitet til brug direkte eller i varmepumper.\nDet er grunden til, at det er mere hensigtsmæssigt at lade olietanken og oliefyret overtage varmeforsyningen, når solen og vinden kun rækker til at dække det el-afhængige forbrug til belysning, computere og meget andet. Måske skal olietanken på den måde kun fyldes op hvert tredje år frem for hvert år, og n-gassen kan holde i 100 år fremfor 35 år - afhængig af hvor langt et perspektiv, man anlægger.\nDet skal man ikke kimse ad. Det er en vigtig måde at begynde at tænke på, frem for blot, som det er populært i den offentlige debat, at tale om en elforsyning, der er baseret på vindenergi. Vi må undgå en forsimpling af de faktiske forhold.\nSelv om vindprognoserne bliver bedre og bedre, er og vil det altid i en vis grad være uforudsigeligt og uberegneligt om vinden og solen er til rådighed, ganske uanset om de må betragtes som fremtidens primære energikilder.\nDer kan være uger, hvor solen og vinden svigter, og det vil være kritisk - især om vinteren, dersom man har etableret et el-baseret varmesystem. Her skal det tages i betragtning, at varmesektoren er 3 til 4 gange større end det el-afhængige forbrug.\nDisse er væsentlige nuancer, som ofte bliver overset i del offentlige debat.\n#57 Ejvind Andersen Christensen 2. december 2013 - 21:14\nHvis Danmark virkelig skal spare CO2\nSå bør vi starte med at nedrive København og de andre større byer. Til en begyndelse kan vi nedrive Christiansborg som virkelig er en klimasynder. For at undgå en masse midlertidige flytninger foreslår jeg at man bygger et nyt Christiansborg - gerne kaldet Frederiksborg, i Trekantområdet, så er der adgang med motorvej fra alle sider og kort afstand til den international lufthavn i Billund (motorvejen dertil er jo allerede planlagt). Så sparer vi også Kattegatbroen og en del landskabsødelæggelser til motorvejsudvidelser på Sjælland og Fyn.\nOpskriften til et energineutralt Parlament kan fås ved henvendelse til Syd Energi, men se selv hvordan selskabet selv arrangerer sig:\n#58 Bjarke Mønnike 2. december 2013 - 21:57\nNej Stig Labori....\n...alle tråde her, ender med hvorfor vi med alle midler skal gå uden om den CO2 frie energikilde, der ville gøre varmepumper unødvendige, da dens energifrembringelsers lave pris ville kunne gøre simple billige og superholdbare elvarmeovne populære......der er ovenikøbet istand til at arbejde sammen med sol, vind, bølgekraft og fjernvarme .\n#59 Tom Svendsen 2. december 2013 - 23:22\nPreben har ret....\nSåfremt naturgasfyrene ikke er totalt nedslidte bør disse forblive installerede, og en varmepumpe kan klare grundlasten en stor del af året. Det er jo også et faktum at en varmepumpe ikke med økonomisk fordel kan klare hele årsproduktionen, specielt ikke i "70´er husene". Der vil kombinationen af f.eks.en luft til vand pumpe + gasfyret være en ideel løsning. Jeg er selv "fjernvarmemand" som for længe siden har indset at andre teknologier skam også fungerer fortrinligt hvor disse er installeret, med eller uden CO2 udledning.....\n#60 Ejvind Andersen Christensen 3. december 2013 - 00:46\nRe: Køb varmepumpe. Behold gas-/oliefyret som back-up.\nDu er en fornuftig mand og dine synspunkter er sammenhængende. Gid de andre debattører vil have samme helhedssyn.\n#61 Niels Hansen 3. december 2013 - 00:54\nKunne vi ikke få en troværdig forklaring på, hvorfor der i nogle år sendes op til 1,5 Twh naturgas gennem H C Ørstedværket og værket omsætter gassen til 11 % el og en masse fjernvarme, når gas kan yde 60 % el i effektive kraftværker som ikke yder fjernvarme, og 50 % i f.eks Avedøre værket sammen med fjernvarme.\nNår Hc Ørsted vitterlig kan yde meget mere strøm hvorfor vil strømmen til en varmepumpe så komme fra et kul-kondensværk her eller i udlandet.\nHvorfor brænder Ringkøbing overvejende gas af i en kedel se http://nhsoft.dk/Coppermine1425/displayima... når værket råder over en gasmotor som kan afsætte strøm til en varmepumpe. I år kommer minimum 70 % af varmen i Ringkæbing fra kedelproduktion. Eller et fjernvarmebehov som kunne have afsæt minimum 60.000 Mwh el i værkets gasmotor, sammen med den fjernvarme som i dag kommer fra kedel. El som varmepumper kunne have forbrugt.\nHvorfor er det så lige at strømmen til en varmepumpe vil komme fra et kul-kondenværk når alle kraftværker ikke kan afsætte den strøm som fjernvarmebehovet tilsiger når netop der startes en varmepumpe..\nDet forekommer meget mærkeligt!\n#62 Ejvind Andersen Christensen 3. december 2013 - 08:54\nNår elprisen bliver meget lav\nDet kunne være manglende mulighed for at afsætte eller oplagre spildvarmen fra el-motorerne.\nDet kunne også være når el prisen på Nord Pool bliver så lav at det er billigere at afbrænde gassen uden samtidig el-produktion.\nSamme problem havde vi i vores lille by, men vi investerer rigtig mange millioner for i stedet at kunne bruge varmen fra solpaneler og dermed undgå afbrænding uden el-produktion når el-produktionen er urentabel.\nH.C. Ørstedværket er nok for stort til at kunne gøre det samme.\n#63 Flemming Ulbjerg 3. december 2013 - 09:26\nRe: Når elprisen bliver meget lav\nUdover solvarmeanlæget, blev motoranlægget opgraderet til en virkningsgrad totalt på 104-105%.\nDerved er elproduktionen nu så konkurencedygtig, at stort set al varmen produceres på motoranlægget.\nPS: Hvis du ikke kan se dampfanen fra motoranlæggets skorsten skyldes det at stort set al vanddampen er udkondenseret. (Røgtemperatur omkring 18 grader)\n#64 Niels Hansen 3. december 2013 - 09:33\nJO men jeg kan ikke forstå Preben Maegårds resonnement at når det prisen er lav og alle kraftvarmeværker fravælger el-produktion hvordan kan det så være at el til en varmepumpe netop kommer fra et kondens kraftværk hvor varmen tabes...\n#65 Ejvind Andersen Christensen 3. december 2013 - 10:37\nNår man sætter et stik i stikkontakten\nSå kan man ikke selv vælge hvor strømmen kommer fra, og om det kommer fra den ene eller anden slags kraftværk er vel nærmest et spørgsmål om udtalerens ideologi.


JohnnyBets velkomstpakke 1. Starburst Anmeldelse Det er svært at indskrænke temaet, som kommer til udtryk som en blanding af futuristisk og klassisk arkade gaming. Hvilken der virkelig tæller er at spillet er utroligt spændende at spille! Det har en standard opsætning der består af 10 paylines, 3 rækker plus 5 hjul. Der rammes en charmerende kombination jævn ofte takket være at vindende kombinationer udbetales begge veje. Man andre attraktive funktioner inkluderer autoplay, plus de udvidende Starburst wild og quickspins. Vil du spille en af man bedste spilleautomater?


116 års fodboldhistorie udstilles: AGF viser historien frem | AGF | stiften.dk\nPubliceret 19. oktober 2018 kl. 18:00\nAGF anfører Lars Lundquist og AGF træner Jens Harmsen løfter mesterskabet i 1986: Foto: Scanpix\nSe og oplev klubbens historie i en ny permanent udstilling i den gamle fanshop i Ceres Arena.\nFODBOLD: Der har gennem tiden været hæftet mange navne på AGF. Galehus, jubeloptimister, gymnaster og elevatorhold, som følge af de seneste års ned- og oprykninger er blot noget af dem.\nRigtigheden af de påhæftede navne og titler, må læserne selv vurdere. Derimod er der faktuelt ingen tvivl om, at klubben fra Fredensvang er en af historiens mest succesrige danske klubber. Bevares, titlerne ligger efterhånden adskillige år tilbage, men mesterskaber og pokalsejre og europæisk succes kan ingen tage fra klubben.\nFem mesterskaber og ni pokalsejre er noget man kan være stolt af. Derudover har klubben hentet otte sølvmedaljer og 11 bronzemedaljer, så der skal er et bugnende pokalskab til at fremvise alle succeserne.\nMen nu skal historien vises frem. AGF's klubhistoriker Ole Hall er ophavsmand til en udstilling om klubbens historie. Han har gennem årene samlet effekter til klubbens historiske samling, og en del af dem, kan du nu se i AGF-udstillingen.\n- Vores historiske samling er vokset støt gennem årene, og nu kommer nogle af genstandene frem i lyset. Det er alt lige fra vimpler og trøjer gennem tiden til medaljer, fodboldstøvler, souvenirs og gaver i forbindelse med store europæiske kampe. Det sker jævnligt, at vi får scrapbøger, medaljer og billeder fra ældre spillere eller deres familie, og vi er glade for, at vi nu har fået et lokale, hvor vi kan vise de mange spændende effekter fra klubbens historie frem for alle AGF'ere og fodboldinteresserede i det hele taget, fortæller Ole Hall til AGFs hjemmeside.\nI 1988 nappede AGF en af ni pokaltriumfer ved at besejre Brøndby IF i Idrætsparken. Arkivfoto: Scanpix\nAGF-udstillingen åbner i forbindelse med Legendernes Dag til kampen mod AaB på søndag. Fra kl. 15.30 er der officiel åbning af udstillingen.\nFremover vil AGF-udstillingen holde åbent i forbindelse med hjemmekampe - nærmere bestemt fra to en halv time før kampstart og indtil 30 minutter før kampstart. Der er gratis adgang.\nHar du AGF-effekter, du gerne vil donere til klubbens historiske samling, er du i øvrigt altid velkommen til at kontakte AGF's Ole Hall.\nSe højdepunkterne: Rødt kort, straffespark og fire mål da AGF spillede 2-2\nAGF kunne ikke besejre ti nordjyder\nGenlæs liveblog fra dramaet i Aarhus: Rødt kort, brændt straffespark og AGF smed sejren kort før tid


opbygning af selvtillid hos babyer og børn\nOpbygning af selvtillid: babyer og børn\nBabyer og selvværd\nNyfødte og meget små babyer ser ikke sig selv som deres egen person. Dette betyder, at de ikke rigtig har selvtillid.\nDu kan stadig lægge grundlaget for sund selvtillid ved at:\npleje din baby forsigtigt\nreagerer, når din baby græder\ngiver masser af kos og smil.\nAlt dette fortæller din baby, at hun er elsket og elskelig.\nSelvtillid handler om at lide dig selv og hvem du er. For børn kommer det fra at vide, at du er elsket, og at du hører til en familie, der værdsætter dig. Du kan læse mere om børns selvværd.\nSmåbørn og selvværd\nSmåbørn begynder at udvikle en forståelse af sig selv, hvad de kan gøre, og hvad der gør dem til, hvem de er.\nDin småbørn ønsker at tage flere beslutninger - og det er en god ide at lade ham tage et skridt til at vælge mellem sikre, småbørnevenlige muligheder, som hvilket legetøj han skal lege med eller hvilken hat han skal have på. Når de lærer, er småbørn klar over, at de har magten til at få tingene til at ske, hvilket bidrager til deres udviklende selvtillid.\nking arthur: legende om sværdet\nMen børn i denne alder ser stadig sig selv gennem dine øjne, så du har en meget vigtig rolle at spille i opbygningen af din børns selvværd. Her er nogle ideer:\nLad dit barn udforske sit miljø, men være til stede og klar til at reagere på hende, hvis hun har brug for dig. For eksempel kan dit barn måske lide stabling af blokke, men blive bange, når de falder ned. Hun har brug for dig for at fortælle hende, at det er OK.\nLad dit lille barn tage rimelige beslutninger - for eksempel om du vil have syltetøj eller vegemite på toast. Dette giver småbørn en spændende følelse af kontrol, som hjælper med at udvikle selvtillid og en følelse af selvtillid.\nGiv dit barn chancen for at sige 'nej'. Småbørn er nødt til at hævde sig selv. For eksempel, hvis dit barn siger nej, når du beder ham om at tage en jakke på, er det OK. At blive kold vil ikke skade ham. Dit barn lærer at tage beslutninger og kan ofte øve sig ved at sige 'nej', selvom han faktisk ønsker det, du tilbyder.\nCoach dit barn gennem vanskelige sociale situationer. Småbørn har måske svært ved at dele og tage skift, fordi de lærer, hvem de er, og hvad der er deres. Så du kan sige, 'Det er min tur til at have den røde blok nu. Fantastisk deling - godt klaret! '.\nSmåbørn lærer om sig selv ved at opdage, hvordan de ser ud - for eksempel giver spejle timer med sjov. De opdager også, hvad de kan gøre, og 'jeg gør det' er ofte et yndlingsudtryk. Og de arbejder, hvor de hører hjemme, ofte ved at søge deres kære til komfort og tryghed.\nBørnehaver og selvværd\nOmkring tre år er de fleste børn klar over, at deres krop og sind hører til dem. De fleste børn kan klare et stykke tid væk fra deres familier nu, fordi de føler sig trygge og elsket. I denne alder kan de ofte lide at sammenligne sig med andre og spørge, om de er de største, hurtigste eller bedste til hvad de laver.\nAfbalanceret feedback er en god måde at reagere på. For eksempel kan du sige:\n'Jeg tror, du er den bedste fire-årige maler, jeg kender!'\n'Alex er en hurtigere løber end dig, men du er bedre til at fange en bold.'\nDette lader børn føle stolthed over sig selv, men sender beskeden om, at andre mennesker er vigtige og kan også gøre tingene godt.\nBørn i grundskolealderen og selvværd\nI skolen kan børn måske sammenligne sig med deres venner og klassekammerater. Dette kan sætte en bukke i deres selvværd. De føles måske mindre dygtige end andre for første gang. Nye regler og det at lære nye ting kan være en udfordring for nogle børn.\nHer er nogle måder, du kan hjælpe med:\nGiv ekstra kærlighed og kos i slutningen af skoledagen.\nFokuser på dit barns styrker og den indsats, hun lægger i. Prise dit barn for det, hun er god til, og lad hende vide, at du er stolt af hende for at have prøvet ting, hun har svært ved.\nLær dit barn om fair play. Han har brug for chancer for at vinde og tabe.\nCoach dit barn gennem vanskelige sociale situationer - for eksempel, 'Prøv at give et stort smil, når du vil være med. Folk vil gerne lege med dig, hvis du ser lykkelig ud'. Du kan prøve at spille disse situationer med dit barn først.\nGiv dit barn chancen for at prøve nye aktiviteter og lære nye ting.\nFremme et godt forhold mellem skole og hjem ved at tale med læreren for at finde ud af, hvordan dit barn har det. Det er også godt at blive involveret i skolelivet, hvis du kan, og vise interesse for dit barns skolearbejde og hjemmearbejde.\nPas på tegn på læringsproblemer og mobning eller andre sociale vanskeligheder, der kan påvirke dit barns selvværd.\nI folkeskolen har selvtillid en tendens til at forholde sig til mange ting - inklusive hvor godt børn lærer, hvordan de ser ud, hvordan de har det i sporten, og hvor let de får venner.\nAt passe på din egen selvtillid\nNår det kommer til dit velbefindende, skal du huske det børn lærer meget om selvværd ved at se deres forældre. Her er nogle tip til at øge din egen selvtillid - og modellere god selvtillid til dine børn på samme tid:\nVær stolt over dine resultater, og tal om de ting, du er god til. For eksempel 'jeg kogte en stor risotto i aften'.\nVis dit barn, hvordan man håndterer fiasko på en sund måde. For eksempel, hvis risottoen ikke viste sig godt, kan et svar være 'Jeg er en håbløs kok'. Men et sundere svar er 'Det er synd - noget gik galt denne gang. Jeg prøver igen i næste uge.\nBrug positiv selvforedrag og undgå at kritisere dig selv foran dine børn. For eksempel 'Træning er ikke min yndlings ting, men det er godt for min krop at gå en tur - så her går jeg!'.\nPas på dig selv. Gør nogle ting, der er sjove. Lær for eksempel noget nyt, tage et afslappende boblebad, spille sport, læse en bog, gå en tur eller lytte til musik.\nTilbring tid med venner, der er positive og støtter dig.\nLav regelmæssig tid til at være sammen med dem tæt på dig.\nHvis et sundhedsspørgsmål påvirker din selvtillid, er det en god ide at gøre det tale med din læge.\nSmåbørn Spise familiens måltider med småbørn\nNyfødte Opbygning af gode forhold mellem forældre og barn\nSkolealderen Overvægt hos børn\nPre-Teens Kønidentitet, kønsdiversitet og kønsdysfori: børn og teenagere\nFødevareallergi hos børn og teenagere\nBaby kommunikation og taler: hvad man kan forvente


Fakta om Eir Ventures\nNovo Holdings er et dansk aktieselskab, der er 100 pct. ejet af Novo Nordisk Fonden. Selskabet er holdingselskab for virksomhederne i Novo Gruppen, der består af Novo Nordisk A/S og Novozymes A/S, og varetager forvaltningen af Novo Nordisk Fondens aktiver. Novo Holdings er anerkendt som en internationalt førende life science-investorer med fokus på langsigtet værdiskabelse. Ud over at være hovedaktionær i Novo Gruppens selskaber formidler Novo Holdings seed- og venturekapital til udviklingsselskaber og erhverver betydende ejerandele i vækstvirksomheder og veletablerede virksomheder inden for life science. Novo Holdings forvalter også en bred portefølje af finansielle aktiver. Læs mere her.\nStephan Christgau, founding partner i Eir Ventures: E-mail: eller tlf: 30674790\nCecilie Idun Andersen, kommunikationsrådgiver i Vækstfonden: E-mail: eller tlf: 31930573\nAnders Rosendahl, pressemedarbejder i Novo Holdings: E-mail: eller tlf: 40483766


Intels Ivy Bridge er forsinket - Computerworld\nIntels Ivy Bridge er forsinket\nDen næste generation af Intels ultrabook-processor kommer muligvis senere end ventet.\n16. februar 2012 kl. 09.26\nNu ser det ud til at den nye Ivy Bridge-processor fra Intel først kommer senere i år. Det var ventet at Intel ville introducere sin næste processor-generation i andet kvartal, men taiwanesiske DigiTimes skriver nu at den bliver forsinket. Intel vil stadig annoncere Ivy Bridge som planlagt i begyndelsen af april, men man er klar til at levere processoren i større styktal efter juni.\nIntel har angiveligt valgt at udskyde lanceringen af Ivy Bridge fordi man stadig ligger inde med store lagerbeholdninger af forgængeren, Sandy Bridge. De skal nu tømmes inden man smider Ivy Bridge ud på markedet.\nDet betyder også at notebook-producenterne nu må tilpasse deres lanceringsplaner for notebooks med Ivy Bridge. Men de venter allerede på lanceringen af Windows 8, som først ventes at ske til efteråret. I de første tre kvartaler af 2012 vil notebook-salget sandsynligvis være forholdsvis begrænset, selvom Intel har store forventninger til sin ultrabook-platform.


Borgmester: Ingen Ishøj-borgere står alene | Ishøj Kommune\n25.11.2020 15:33:26 CET | Ishøj Kommune\n”Ingen borgere i Ishøj skal stå alene i denne svære stund.”\nSådan lyder budskabet fra Ole Bjørstorp, borgmester i Ishøj, dagen efter at en voldsom brand hærgede en boligblok i området Vildtbanegård.\nBranden opstod om tirsdag eftermiddagen i en lejlighed på Gildbrovej og blev først slukket efter mange timers hård og intens indsats fra det lokale brandvæsen Beredskab 4K.\n36 boliger er ødelagt\n”Det er en voldsom hændelse, som har påvirket os alle meget. Jeg er naturligvis taknemlig for, at ilden ikke har kostet menneskeliv, men mine tanker er hos de borgere, som med ét slag har mistet deres hjem – med alt, hvad det indebærer. Det er forfærdeligt at tænke på,” siger Ole Bjørstorp.\nResultatet af branden var tirsdag aften, at 36 lejligheder var blevet ødelagt af i en grad, så de er ubeboelige.\nDerfor havde 91 borgere brug for et midlertidigt sted at overnatte.\n”Vi var hele aftenen til stede ved brandstedet for at sørge for, at alle beboerlister blev gennemgået minutiøst, og at ingen af de berørte blev ladt alene i stikken. Nogle søgte ophold hos familie og venner, mens andre fik midlertidig hjælp til overnatning af deres forsikringsselskaber. Sidst på dagen stod 12 personer uden tag over hovedet, og dem har vi hjulpet videre,” siger Ole Bjørstorp.\nSådan gør du, hvis du skal genhuses\nIshøj Kommune er i kontakt med boligselskabet DAB, som administrerer boligerne i Vildtbanegård, for at hjælpe med en hurtigt og effektiv genhusning af borgerne.\nDe berørte borgere, som har en indboforsikring, skal kontakte deres forsikringsselskab med henblik på genhusning, mens deres lejligheder blive sat i stand.\nBorgere, som har ikke en forsikring, skal kontakte boligselskabet DAB på tlfnr. 7732 0000 eller det lokale ejendomskontor på 4357 1700.\n”Vi vil som kommune naturligvis også gøre vores bedste for at hjælpe vores borgere. Det er vigtigt for mig at understrege, at vi er her for borgerne i denne svære tid,” siger borgmester Ole Bjørstorp.\nPsykologer står klar\nI øjeblikket er medarbejdere i Ishøj Kommune blandt andet i gang med at finde ud af, om nogle af de berørte kan være sårbare borgere, som har brug for særlig hjælp og omsorg.\nAndre ansatte er i kontakt med lokale daginstitutioner og skoler for at sikre, at der bliver taget hånd om de børn, som er berørt af branden. Desuden står kommunens børnepsykologer klar til at hjælpe børn, som har brug for at tale om gårsdagens traumatiske oplevelser.\nOgså voksne kan komme til at tale med en psykolog eller få råd og vejledning om deres situation.\nBorgere, som har brug for hjælp, kan ringe til 4357 7578.


Augustów-skoven - Wikipedia, den frie encyklopædi\nPerkuć-naturreservatet i den oprindelige skov i Augustów\nEt kort over Suwalszczyzna med Puszcza Augustowska mod øst\nAugustów-skoven eller Augustów urskov (polsk: Puszcza Augustowska , litauisk: Augustavo giria , hviderussisk: Аўгустоўская пушча tr. Awhustowskaja pusjtja) er et stort urskovkompleks beliggende dels i Polen såvel som i det nordlige Hviderusland og det sydøstlige Litauen . Skoven dækker omkring 1.600 km2 hvoraf 1.140 km2 er i Polen.\nDen polske del af skoven ligger i Podlaskie Voivodeship i den nordøstlige del af landet. Den nordlige del af Augustów-skoven er blevet omdannet til en af de yngste polske nationalparker. Den blev etableret i 1989 som Wigry National Park .\nSkoven har tidligere heddet Grodno- og Perstunskaya-skoven. En gang dækkede den området fra Grodno ii sydødst til Østersøen i nord.\nTidligere var Augustov-skoven en del af store, urskove, der voksede mellem Litauen, Masovien og Rutenien. Indtil det trettende århundrede var dets område beboet af Jotvingere. Efter deres udryddelse eller fordrivelse begyndte genbosættelsen af skoven først i det 15. århundrede. Derefter blev skovene opdelt i de såkaldte urskove, det vil her sige skovbrug: Perstuńska, Przełomska, Berżnicka og andre. I midten af det sekstende århundrede var de en del af den kongelige ejendom og var jagtområdet for forskellige dyr: bison, elg, hjorte, vildsvin, bjørne og ulve. Skoven var ejet af storhertugen. Han kunne udstyre bojaren med et stykke skov, så han kunne skabe bosættelser der og tage del i landbruget.\nUnder januaroprøret var skovene et tilflugtssted for de stridende og der var flere træfninger. I Kozi Rynek-reservatet er der grave fra oprørere, der døde i kamp med den overtallige af den kejserlige russiske hær den 29. juni 1863.\nPuszcza Augustowska, ATIKART, Białystok ,ISBN 83-902550-0-6\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Augustów-skoven\nKoordinater: 53°53′23″N 23°20′41″Ø / 53.8898°N 23.3446°Ø / 53.8898; 23.3446\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Augustów-skoven&oldid=10880352"\nSkove i Polen\nDenne side blev senest ændret den 12. oktober 2021 kl. 08:19.


OK17 - og så! skal vi videre - HK\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/blogs/simon-siger/2017/05/23/ok17-og-saa-skal-vi-videre)\nOK17 er overstået! Forhandlingerne er afsluttet, og den store urafstemning for hele LO-delen af det private arbejdsmarked er gennemført. Markante resultater\nog et afstemningsresultat, der vil give anledning til diskussion i nogle måneder endnu.\nBegge dele kan du læse mere om længere fremme i dette blad. Så langt - så godt!Nu skal der informeres om de mange nye muligheder i overenskomsterne.\nBørne- og seniorfridage - hvordan er det lige med dem? Nye efteruddannelsesmuligheder for tidligere tillidsvalgte - hvor kan man læse mere om det? Fuld løn under de første 13 ugers forældreorlov - hvordan skal det nu administreres?\nMen den største opgave består i at flytte begrebet ”aftalt uddannelse” fra de mange protokollater og ud i virkeligheden. Hvordan skal organisationerne udpege de særligt vigtige uddannelsesretninger? Hvordan skal tillidsrepræsentanterne og virksomhederne nu afdække de fremtidige kompetencebehov? Hvem af de mange uddannelsesinstitutioner vil indgå i mere faste samarbejdsrelationer?\nOg hvordan skal det lige ”oversættes” til konkrete efteruddannelsesaktiviteter?\nAlt det skal der arbejdes med hen over sommeren.\nOg 27. september bliver alle HK/Privats tillidsrepræsentanter samlet i Kolding for at drøfte den konkrete udmøntning af de mange resultater. Samtidigt tager\nvi hul på forberedelserne af forhandlingerne på organisationsområdet, som typisk følger rytmen på det offentlige arbejdsmarked og således skal forhandles i for-\nIngen behøver at frygte, at HK/Privats bestyrelser og medarbejdere kommer til at kede sig hen over sommeren.


Kudos til Bernstein og Company | Operationer - 2019\nUdgivet I: Operationer • Visninger: 13308\nSer nogen ejere frem til slutningen af et årti? Vi lever alle i en dagligdag verden, og selvom vi planlægger en livslang eksistens i virksomheden, er mængden af ejere, som opnår lang levetid på ét sted, minimal. Pigen og fig fejrer ti år...\nTi år. En milepæl i ethvert forretningsliv. Men i restauranten Biz et årti er en levetid få mennesker oplever som succesfulde ejere. Ja, virksomheder opnår målet - mange har finansieringen i en krigsbryst, så de kan udholde fejl, indtil perfektion er inden for stedet. Og mange enkeltforetagende operatører uddriver det ordsommelige liv som ejerne, for kun at se deres imperier falde ind i landet med annullerede lejemål eller indkøbscenter gentrifikation.\nAt vokse og trives, udvide, skabe og genskabe er kunsten, der deler succes fra fiasko i denne forretning. Og at holde ånden levende, injicere lidenskab og kreativitet i fusions- og fødevareverdenen er en kunstform, der er få smag.\nGenopfindelse, det centrale element i udformningen af en restaurantsejeres liv og det personale, som de flittigt plejer og træner, underviser, uddanner og mentorer, er en kvalitet, der ikke kan læres eller opdages. Du har enten det, eller du længer efter det.\nSondra Bernstein, pigen bag, foran, ved siden af og altid nær Sonoma, fejrede Californias pige i Fig-imperiet ti års fremadrettet kulinarisk bevægelse den anden aften. Transformering af parkeringspladsen ved siden af sin seneste perle, The Fig Pantry og Les Petite Maisons, Bernstein og Company glædede ganer langt og langt over noget, som Sonomans har set eller oplevet i år.\nPlader af mad, nogle grillet, andre stegt og sautéed, lavede en lækker baggrund for samtalen og kudos tilbydes den kulinariske mover og shaker.Bernsteins rejse fra corporate træner til indie ejer og kulinariske iværksætter til cookbook forfatter blev ikke gennemført uden hjælp.\nDet var tydeligt, da figster lukkede sin restaurant og catering afdeling for aftenen for at invitere hendes personale til at nyde aftenen.\nSom chefschef arbejdede John Toulze sin trollkarl med grillede pizzaer man kunne se, hvorfor virksomheden er en kreativ kulinarisk leder. Toulze opdaterer løbende, finjusterer og skaber nye lækkerier til diners i amtet.\nOg det er premissen for minikonglomeratens succes - en stor stab, talentfuld ledelse og en vision, der hele tiden ser ud over horisonten.\nBernstein og firma er virkelig et eksempel på, hvordan man udvikler et koncept, diversificerer det, udvider og lykkes.\nTi år, en eventyrlig tur. Skål.\nSondra Bernstein, pigen bag, foran, ved siden af og altid tæt på Sonoma , Californien S pige i fig imperiet fejrede ti års fremad kulinarisk bevægelse den anden aften. Transformering af parkeringspladsen ved siden af sin seneste perle, The Fig Pantry og Les Petite Maisons, Bernstein og Company glædede ganer langt og langt over noget, som Sonomans har set eller oplevet i år.\nvar tydeligt, da figster lukkede sin restaurant og catering division for aftenen for at invitere hendes personale til at nyde aftenen.\nVideo: Dub Colossus - Diaspora Square [Freestyle Records]\n5 Måder at styre forretningsvækst uden at miste øjeblikket\nHalmhuse falder ikke ned


Børn&Unge - 2014/14 - Studiestart. Pædagog er min rette hylde\nStudiestart. Pædagog er min rette hylde\nNatasja Stork Bak er en af de 5.014 nye studerende, som begynder på den nye pædagoguddannelse til september. Hun har allerede faget i hænderne og glæder sig til at læse om teorierne.\nEfter gymnasiet var Natasja Stork Bak i vildrede omkring sit studievalg og overvejede alt fra dyrlæge til sygeplejerske eller arkæologi. Men et job som medhjælper i en integreret institution i hjemstavnsbyen Viborg gav hende klarsyn.\n»Allerede efter en uge i børnehaven vidste jeg, at pædagog er min rette hylde. Jeg har altid været glad for at passe både naboers børn og min fem år yngre søster. Mange siger, at det bare er noget med at skifte ble, men for mig handler det om at være med til at forme mennesker. Det er en stor ære at få lov til,« siger den i dag 21-årige Natasja Stork Bak.\nHun arbejdede to år i børnehaven, før hun søgte og kom ind på pædagoguddannelsen i Viborg. Den 1. september er hun blandt de 5.014 nye studerende, som landet over påbegynder den nye og reformerede uddannelse.\n»At prøve pædagogfaget i praksis har givet mig vildt meget, og nu glæder jeg mig til at få hægtet teorierne på,« siger Natasja Stork Bak.\nNy uddannelse. Reformen af pædagoguddannelsen blev vedtaget i september sidste år og træder i kraft ved dette års studiestart. Natasja Stork Bak har fulgt debatten om den nye uddannelse og hæfter sig ved, at reformen lægger op til en stærkere kobling mellem teori og praksis.\n»Jeg har læst, at man skal trække sin 4. praktikopgave med ind i sin bacheloropgave, og det giver god mening, at man skal vise, at man både kan reflektere over sin praksis og bruge teorierne ude i felten,« siger Natasja Stork Bak.\nHun har også bemærket, at man nu tidligt på studiet skal specialisere sig i et af tre områder: ’dagtilbudspædagogik’, ’skole- og fritidspædagogik’ eller ’social- og specialpædagogik’. Selv vil hun fordybe sig i dagtilbudspædagogik.\n»Der sker så meget med børn i 0-5-årsalderen, og du får så meget igen, når du gør dem følgeskab og ser og anerkender dem. Og så kan jeg lide, at små børn er så ærlige. De har ikke det filter, som man får, når man bliver ældre. Hvis de kan lide dig, så får du et kram, og hvis de er bange for dig, så løber de deres vej,« siger Natasja Stork Bak.\nIngen romantik. Mest glæder Natasja Stork Bak sig til at arbejde med børnenes relationer og til at være med til at rykke dem i deres udvikling. Hun har dog ingen romantiske forestillinger om, at fremtiden som pædagog bliver en evig dans på roser.\n»Jeg kender virkeligheden og ved, at faget kæmper med dårlige normeringer, og at mange går ned med stress. Men der er gode og dårlige dage på alle arbejdspladser, og jeg vælger faget af lyst og på grund af de mange positive oplevelser, jeg har haft sammen med børn og dygtige kolleger,« siger hun.\nHun ved også, at ledigheden i disse år er høj blandt nyuddannede pædagoger. I 2012 var det hver femte pædagog, som dimitterede til mindst 20 ugers ledighed, og ifølge den seneste opgørelse fra Danmarks Statistik er 8 procent af de 25-29-årige pædagoger i dag ledige.\n»Jeg er lidt bekymret, men der kan nå at ske noget, inden jeg er igennem uddannelsen. Og så håber jeg, at politikerne får øjnene op for, at der er brug for flere pædagoger,« siger Natasja Stork Bak.\nJa til fagforening. Når Natasja Stork Bak starter på Campus Viborg under VIA University College, vil hun ligesom alle nye studerende på landets professionshøjskoler blive mødt af de forskellige fags studieorganisationer. Hun kender Pædagogstuderendes Landssammenslutning (PLS) og har tænkt sig at melde sig ind i sin fagorganisation.\n»Mens jeg arbejdede i børnehaven, var der nogle, som fik brug for fagforeningen, og det virker som en god idé at være sikret professionel hjælp, hvis der for eksempel opstår noget i arbejdsmiljøet eller med ens løn,« siger hun.


Fynsk robotfirma vokser stadig: Ejere er klar med mere kapital | Erhverv | Fyens.dk\nFynsk robotfirma vokser stadig: Ejere er klar med mere kapital\nDer er knald på udviklingen hos On Robot. På billedet ses fra venstre: Torben Ekvall (tidligere direktør), Bilge Jacob Christiansen (stifter), Lars Rønn (bestyrelsesformand), Thomas Visti (investor) samt Ebbe Overgaard Fuglsang (medstifter). Arkivfoto: Lasse Hyldager\nOdense-virksomheden On Robot lancerer en ny hånd til robotarme. Firmaet får samtidig den første af en række planlagte kapitalindsprøjtninger, der skal løfte de store vækstambitioner.\nFynske On Robot introducerer en ny griber til robotarme, der med en løfteevne på seks kilo overgår alle andre på markedet. Det skriver Odense-virksomheden i en pressemeddelelse. RG6, som det nye produkt hedder, har en række nye egenskaber, der ifølge On Robot selv understreger firmaets førerposition i industrien.\n- RG6 er blevet til efter en omfattende undersøgelse blandt vore distributører i hele verden. Den er stærkere og har et større greb, som et stort antal kunder har efterspurgt, siger Head of Sales i Europa, Kenneth Bruun Henriksen, i pressemeddelsen.\nIfølge Kenneth Bruun Henriksen så er den nye robothånd så brugervenlig og sikker, at medarbejdere og robotter kan stå side om side og samarbejde.\n- Som følge heraf bliver medarbejderne i stigende grad engageret og fascineret af mulighederne, i stedet for at blive skræmt af teknologien, siger Kenneth Bruun Henriksen.\nDet er ikke længe siden, at virksomheden satte jagten ind på en ny direktør og otte nye medarbejdere for at efterkomme virksomhedens vokseværk. Dengang forklarede On Robot, at man havde en regulær gazella-vækst i vente, og at man allerede til foråret ville lave en lignende ansættelsesrunde. Den hastige udvikling koster penge, og derfor har ejerkredsen givet firmaet en kapitalindsprøjtning på cirka 3,5 millioner kroner.\n- Vi lavede nyt budget i juli, og det er som følge af de planer, vi lavede i den forbindelse, at der nu kommer den første af en række kapitalindskydninger. Hvis alt går som planlagt, så kommer næste indskydning i starten af 2018, siger medejer Enrico Krog Iversen, der midlertidigt også agerer administrerende direktør, indtil den rette kandidat til jobbet er fundet.\n- Pengene kommer fra de eksisterende investorer. Det er Vækstfonden, det er Thomas Visti, og det er mig selv og min familie, siger Enrico Krog Iversen, der tidligere har været hovedauktionær og øverste chef i Universal Robots, hvor førnævnte Thomas Visti var direktør.


Privatlivspolitik -2 : Læsø Forsyning\nPersondataforordningens artikel 6, stk. 1, litra c (behandlingen er nødvendig for Læsø Forsyning A/S overholdelse af sin retlige forpligtelse).\nPersondataforordningens artikel 6, stk. 1, litra b (behandlingen er nødvendig for Læsø Forsyning A/S opfyldelse af en aftale, som eksempelvis kontraktligt medlemskab af spildevandsforsyningen eller en aftalt afdragsordning).\nPersondataforordningens artikel 6, litra e og f angår databehandling på grund af samfundets interesse eller fordi det er en legitim interesse (afvejningsregel). [Når Læsø Forsyning A/S anvender fjernaflæsningsmålere på grund af ønsket om at optimere driften og ressourcebesparelse, sker der en hyppigere indsamling af data mhp at sikre dette formål. Energistyrelsens nyhedsbrev fra den 26. jan 2018 tilkendegiver, at dette er en lovlig aktivitet omfattet af førnævnt artikler, dog skal persondataforordningens artikel 5 være overholdt.]\nHvis der er givet samtykke til behandling af CPR-nummer, vil der kun ske den behandling af CRP-nummeret, som samtykket omfatter. Ved inddrivelse er vores retsgrundlag lovbekendtgørelse nr. 29 af 12/01/2015 om inddrivelse af gæld til det offentlige, § 2, hvor vi kan indhente og behandle CPR-nummer på baggrund af samtykke samt i de situationer, hvor du dels ikke vil oplyse CPR-nummeret, dels hvor der er begrundet tvivl om rigtigheden af skyldnerens oplysning].\nPersonoplysningerne, som vi behandler, skal være korrekte og opdaterede. Vi opdaterer derfor dine personoplysninger, hvis du beder os herom, eller vi bliver opmærksom på, at dine oplysninger ikke er korrekte. Du kan selv rette dine oplysninger under MIN SIDE\nDine data opbevares kun så længe, det er nødvendigt af hensyn til at opfylde Læsø Forsyning A/S forpligtelser over for dig som kunde, og/eller for opfyldelse af relevant lovgivning, herunder særligt bogføringslovens regler om opbevaring af bogføringsmateriale i 5 år.\nDer anvendes dokumentsystem, der overholder gældende arkiveringsregler.\nLæsø Forsyning A/S herunder ( Læsø Vand, Læsø Spildevand, Læsø Varme, Læsø Renovation, Læsø Elnet)\nLæsø kommune`s IT afeling\nHeidi Strøm Pedersen\nLæsø Forsyning A/S har udarbejdet en lovpligtig, intern databeskyttelsespolitik. Den indeholder interne instrukser og beskriver de foranstaltninger, som Læsø Forsyning A/S har truffet, og som beskytter dine persondata mod hændeligt eller ulovligt at blive tilintetgjort, gå tabt eller blive ændret, mod uautoriseret videregivelse, og mod at uvedkommende får adgang eller kendskab til disse oplysninger.\nLæsø Forsyning A/S har procedurer for tildeling af adgangsrettigheder, som indebærer, at alene de medarbejdere, for hvem det er nødvendigt for udførelse af deres arbejdsopgaver, har adgang til dine personoplysninger. Vi laver løbende back-up via hosting ved Læsø Kommune af vores datasæt for at undgå datatab.\nSkulle der ske et sikkerhedsbrud, der resulterer i høj risiko for dine rettigheder, herunder for diskrimination, ID-tyveri, økonomisk tab, tab af omdømme eller anden væsentlig ulempe, vil Læsø Forsyning A/S underrette dig om sikkerhedsbruddet så hurtigt som muligt i det omfang, som krævet i persondataforordningens artikel 34.\nHvis vi overfører dine persondata til modtagere i et tredjeland, sker det på overførselsgrundlaget for at sikre, at modtagerens niveau for persondatabeskyttelse er i overensstemmelse med denne privatlivspolitik og gældende lovgivning.\nDu har ret til at få indsigt i de persondata Læsø Forsyning A/S behandler om dig.\nPå ethvert tidspunkt har du ret til at få oplyst, hvilke persondata Læsø Forsyning A/S behandler om dig, jf. persondataforordningens artikel 15. Adgangen kan dog være begrænset af hensynet til forretningshemmeligheder og/eller immaterielle rettigheder.\nHvis du ønsker at gøre brug af din ret til indsigt, kan du henvende dig til Læsø Forsyning A/S via kontaktoplysningerne nævnt ovenfor. Vi behandler og svarer på din henvendelse så hurtigt som muligt og senest en måned efter, at vi har modtaget din henvendelse, medmindre anmodningens kompleksitet og omfang gør, at vi ikke kan svare inden for en måned. I så fald kan svarfristen blive op til 3 måneder i alt, jf. persondataforordningens artikel 12.\nHvis du mener, at de oplysninger, som Læsø Forsyning A/S behandler om dig, er urigtige eller ikke er korrekte, har du ret til at få dem rettet eller slettet, jf. persondataforordningens artikel 16 og 17.\nSletning eller berigtigelsen vil dog ikke ske, såfremt Læsø Forsyning A/S er retligt forpligtet til at opbevare alle eller dele af dine persondata, eller det er nødvendigt at opbevare disse persondata, for at et retskrav kan fastlægges eller forsvares. I så fald vil Læsø Forsyning A/S kun opbevare de oplysninger, som Læsø Forsyning A/S er retlig forpligtet eller berettiget til og vil slette øvrige persondata om dig.\nHvis du ønsker at gøre brug af retten til berigtigelse eller sletning, skal du henvende dig til Læsø Forsyning A/S`s kontaktperson og fortælle os, hvilke oplysninger, som du mener, ikke er korrekte, eller hvilke oplysninger, som du ønsker slettet. Vi behandler og svarer på din henvendelse så hurtigt som muligt og senest en måned efter, at vi har modtaget din henvendelse, medmindre anmodningens kompleksitet og omfang gør, at vi ikke kan svare inden for en måned. I så fald kan svarfristen blive op til 3 måneder i alt, jf. persondataforordningens artikel 12.\nDu har ret til at trække dit samtykke til Læsø Forsyning A/S`s behandling af dine personoplysninger tilbage, såfremt Læsø Forsyning A/S baserer hele eller dele af sin behandling på samtykke.\nDu har til enhver tid ret til at trække dit samtykke til Læsø Forsyning A/S`s behandling af dine persondata helt eller delvist tilbage, jf. persondataforordningens artikel 7.\nHvis du trækker dit samtykke, vil Læsø Forsyning A/S ophøre med at behandle de persondata, som du har tilbagekaldt dit samtykke i relation til, medmindre Læsø Forsyning A/S er retligt forpligtet eller berettiget til at opbevare alle eller dele af dine persondata. I så fald vil Læsø Forsyning A/S kun opbevare de oplysninger, som Læsø Forsyning A/S er retlig forpligtet til, og vil slette øvrige persondata om dig. Din tilbagetrækning af dit samtykke berører ikke lovligheden af den behandling, som Læsø Forsyning A/S har foretaget, indtil din tilbagetrækning af samtykket.\nHvis du ønsker at gøre brug af din ret til at tilbagetrække dit samtykke, kan du henvende dig til Læsø Forsyning A/S via kontaktoplysningerne nævnt ovenfor. Vi behandler og svarer på din henvendelse så hurtigt som muligt og senest en måned efter, at vi har modtaget din henvendelse, medmindre anmodningens kompleksitet og omfang gør, at vi ikke kan svare inden for en måned. I så fald kan svarfristen blive op til 3 måneder i alt, jf. persondataforordningens artikel 12.\nDu har ret til at gøre indsigelse imod Læsø Forsyning A/S`s behandling af dine persondata.\nDu har til enhver tid ret til at gøre indsigelse imod Læsø Forsyning A/S s behandling af dine persondata. Du kan ligeledes gøre indsigelse, hvis du mener, at dine persondata bliver behandlet i strid med gældende regler eller det samtykke, som du har givet Læsø Forsyning A/S, jf. persondataforordningens artikel 21.\nHvis du ønsker at gøre indsigelse, kan du benytte kontaktoplysningerne øverst til at sende din indsigelse til Læsø Forsyning A/S.\nEr din indsigelse berettiget, vil Læsø Forsyning A/S ophøre med at behandle persondata om dig. Vi behandler og svarer på din henvendelse så hurtigt som muligt og senest en måned efter, at vi har modtaget din henvendelse, medmindre anmodningens kompleksitet og omfang gør, at vi ikke kan svare inden for en måned. I så fald kan svarfristen blive op til 3 måneder i alt, jf. persondataforordningens artikel 12.\nDu har ret til få begrænset Læsø Forsyning A/S`s behandling af persondata i visse situationer.\nDu har ret til at få begrænset Læsø Forsyning A/S`s behandling af dine personoplysninger i følgende tilfælde, jf. persondataforordningens artikel 18:\nMens Læsø Forsyning A/S behandler en indsigelse, som du har gjort imod rigtigheden af de persondata, som Læsø Forsyning A/S behandler om dig eller imod lovligheden af behandlingen. Begrænsningen af behandlingen gælder indtil, at Læsø Forsyning A/S har færdigbehandlet din indsigelse.\nLæsø Forsyning A/S`s behandling er ulovlig, men du ønsker ikke sletning af oplysningerne, men derimod alene, at anvendelsen af persondatene begrænses.\nHvis du ønsker at gøre brug af din ret til begrænsning af behandling af persondata, kan du benytte kontaktoplysningerne øverst til at sende din anmodning til Læsø Forsyning A/S Vi behandler og svarer på din henvendelse så hurtigt som muligt og senest en måned efter, at vi har modtaget din henvendelse, medmindre anmodningens kompleksitet og omfang gør, at vi ikke kan svare inden for en måned. I så fald kan svarfristen blive op til 3 måneder i alt, jf. persondataforordningens artikel 12.\nHvis du ønsker at gøre brug af retten til dataportabilitet, kan du henvende dig til Læsø Forsyning A/S via kontaktoplysningerne nævnt ovenfor. Vi behandler og svarer på din henvendelse så hurtigt som muligt og senest en måned efter, at vi har modtaget din henvendelse, medmindre anmodningens kompleksitet og omfang gør, at vi ikke kan svare inden for en måned. I så fald kan svarfristen blive op til 3 måneder i alt, jf. persondataforordningens artikel 12.\nDu har ret til at klage til Datatilsynet over Læsø Forsyning A/S s behandling af dine personoplysninger.\nHjemmeside link: www.datatilsynet.dk


Søg IndlandAnton Geist’Som udgangspunkt drager man ikke en ministers beslutning i tvivl’Birthe Rønn Hornbech besluttede selv at udsætte lovliggørelsen af sagsbehandlingen i Statsløsesagen, sagde embedsmand under fredagens kommissionsafhøring\n’Claes. Vi skal orientere Folketinget. Det giver ballade’, skrev Birthe Rønn Hornbech i 2008 til sin departementschef. Her ses de to ved ministerens afskedsreception.\n9. februar 2013Kommentarer (2)\nstatsløseBirthe Rønn Hornbech\nSagen om de statsløse36 artikler | Seneste 20. juni 2013Kommission har ret til at se Rønns brev, hvis det handler om statsløseMystik om muligt brev fra Rønn til Løkke i statsløsesagenUviljen mod konventionenHvem taler sandt? Ministeren eller embedsmændene? Foreløbig er det ministeren mod embedsmændene. Det er påstand mod påstandGå til journal\nIndland21. mar 2013’Jeg har sagt fra i det omfang, jeg kunne’\nIndland30. jan 2013’Der går jeg ikke ind og siger, at det her er efter min mening ulovligt’\nIndland26. apr 2013Da alarmklokkerne ringede i Integrationsministeriet\nIndland6. feb 2013’En redegørelse, der skulle kunne tåle offentlighedens lys’\nIndland5. maj 2013’Claes havde altid en udvej’\nIndland22. maj 2013Ministersekretær kunne ikke bekræfte Birthe Rønns forklaring\nIndland29. maj 2013Topembedsmand: En heksekedel i Integrations-ministeriet\n06:11Dansk økologi er i vælten i udlandet\n06:06FAKTA: Så stærkt er det gået for økologi de senere år\n06:01Døren går op til et glimt af livet for Jimi Hendrix\nAnbefalinger Steen Sohn Dorte Sørensen\nLars R. Olsson anbefalede denne kommentar Anbefal kommentar Læs avisen


KOM TIL FORÅRSOPVISNING med 900 gymnaster\nTorsdag 23 Maj 2019 Fredag 24 Maj 2019 Lørdag 25 Maj 2019 Søndag 26 Maj 2019 Mandag 27 Maj 2019 Tirsdag 28 Maj 2019 Onsdag 29 Maj 2019 Torsdag 30 Maj 2019\nForåret er kommet til Gymnastikforeningen Køge Bugt – så kom med og fejr det sammen med mere end 900 gymnaster fordelt på 30 af foreningens hold, som den 16. og 17. marts 2019 vil vise, hvad de har arbejdet med i løbet af vinteren, skriver gymnastikforeningen i sin invitation.\nOpvisningen foregår som altid i Ravnsborghallen og der vil være gymnaster helt fra et års alderen og op til 86 år, på alle niveauer helt fra de store breddehold til konkurrence- og opvisningsholdene, som allerede har været ude og vise foreningen frem ved diverse konkurrencer og opvisninger.\nI løbet af de to dage vil der traditionen tro blive uddelt forskellige priser, blandt andet »Årets hold«, »Gør en forskel« og »Møbelmandens pokal« - en pokal, der blev stiftet af den daværende Møbelmanden til foreningens 10 års jubilæum i 1980. Pokalen uddeles til en person, der ved sit virke i særlig grad har bidraget til at fremme foreningens formål og omdømme.\nEndnu en pris blev tilføjet sidste år - »Hjælpetrænerprisen«. Gymnastikforeningen har 29 hjælpetrænere som er unge piger og drenge i alderen 13-15, som hjælper til på mange af foreningens børnehold. Hjælpetrænerne er unge aspiranter til instruktørtjansen og de er guld værd for foreningen. Uden alle de frivillige instruktører ville foreningen ikke kunne eksistere.\nTraditionen tro vil der søndag være opvisning af Gymnastikefterskolen Stevns elevhold. I år er der mere en 20 af foreningens gymnaster på efterskoleophold på Stevns.\n- Vi glæder os til at se deres altid flotte opvisningsprogram. Og ikke mindst glæder vi os til at få dem »hjem« igen som gymnaster på et af de mange hold og/eller som instruktører, skriver gymnastikforeningen.\nLørdag starter opvisningen klokken 13 og søndag klokken 12.30 - dørene åbnes begge dage en time før opvisningsstart. Begge dage slutter opvisningen cirka klokken 17.00. Der vil være mulighed for at købe billet, der dækker begge dage.\n- Lørdag aften afholder vi hyggeligt samvær og fest for alle medlemmer og deres familie til rimelig pris. Der bliver underholdning for både store som små. For flere af holdene er dette den store afslutning på sæsonen, mens andre fortsætter til sommeropvisningen den 15. juni.\nNogle af de hold der afslutter, åbner op for tilmelding til sommergymnastik, så denne opvisning kan også give en idé om, hvilket hold, man evt. kunne tænke sig at prøve i sommersæsonen. Hele sommergymnastikprogrammet ligger klar på hjemmesiden, oplyser Køge Bugt Gymnastikforening.\nTID: Ikke aktuel længere (16. marts 2019-17. marts 2019)\nRavnsborgvej 3, 4600 Køge Find vej >\n13:00 Tog prøvetur i bil - og kørte...\n12:45 En lugt af hash i p-kælderen...\n12:11 Uheld: Ung bilist ramte...\n12:09 Uventet besøg i fyrrummet...\n13:20 Rytterstafet hylder Roskilde...\nATELIER INTERMEZZO holder åbent ved Gule Hal: Mød kunstnerne Ulla Cold, Henning Carlsen, Flemming Hinsch Jensen og Rikke Feld Læs mere >\nHR. FØLGES FILMKLUB – for børn: Herfølge Bibliotek viser film for børn fra 5 år og deres voksne. Læs mere >\nVANDDISCO i Køge Svømmeland: Kæmpe fest for de unge i alderen 9 - 14 år! Læs mere >\nAFLYST: THE KESSLERS på Teaterbygningen i Køge


Ny app: Irma.dk vil gøre det lettere at handle online : Nyheder om retail og detailhandel - Udvikling og tendenser om butik og detail\nNy app: Irma.dk vil gøre det lettere at handle online\nTirsdag den 2 juni 2015 kl. 11:13 af: Freja Thorbech\nMed lanceringen af en ny app vil Irma.dk gøre det lettere at købe dagligvarer på nettet. Ud over varebestilling har appen også en række andre funktioner.\nMed et par swipe på iPhonen kan Irma.dks kunder nu bestille mælk og vin online.\nDagligvarekæden lancerer nu en ny app til iOS, der giver kunderne mulighed for at bestille varer til døren fra mobiltelefon eller tablet.\n- Vi ønsker at være førende på innovation og kvalitet. Og da vi ved, at Irma.dks kunder mere end nogensinde før bruger deres mobiltelefon/tablet til at få deres information, er det et længe næret ønske, der går i opfyldelse for os og vores kunder, siger kommerciel direktør i irma.dk, Jesper Lykke Wacherhausen, i en udtalelse.\nSalget på Irma.dk fra mobiltelefon og tablet er steget i hele 2014 og ligger i 2015 på omkring 27 procent. Heraf sker langt de fleste køb fra en tablet. Med lanceringen af Irmas app forventer dagligvarekæden, at endnu flere swiper sig til varer fra mobile enheder.\nMan kan dog også andet end at bestille varer på den nye app. Blandt andet er det muligt at søge blandt Irmas 1800 opskrifter for at få inspiration til aftensmaden.\nDerudover giver appen mulighed for at finde Irma-butik og åbningstider, se tilbud og tilbudsavis samt får adgang til en top 100 over de varer, der oftest bliver smidt i den virutelle kurv på Irma.dk.\nSamtidig spiller appen sammen med hjemmesiden, så man kan tilgå Irma.dk fra både mobil og computer og skifte mellem de forskellige devices. Det kan være en fordel, hvis man eksempelvis tilføjer varer på mobilen, mens man er på farten og vil færdiggøre ordren, når man sidder hjemme bag computerskærmen og har tjekket op på, hvad der ellers mangler i køleskabet.\nOver halvdelen af alle nyhedsbreve fra Irma læses nu på mobile enheder, mens antallet af besøgende på Irma.dk fra telefoner og tablets stiger løbende og nu kun er få procent fra at nå besøgsandelen fra PC.\nLÆS OGSÅ: Online dagligvareindkøb: Sådan håndterer Irma.dk danskernes forbehold\nOnline dagligvareindkøb: Sådan håndterer Irma.dk danskernes forbehold


Princip for klassedannelse og klassesammenlægning | sondermark-skolen\nFolkeskolelovens § 17. stk. 1 bestemmer, at elevtallet i grundskolens klasser ved skoleårets begyndelse normalt ikke må overstige 28. Kommunalbestyrelsen kan dog i særlige tilfælde, tillade et højere elevtal i grundskolens klasser, dog ikke over 30. I praksis ligger klassekvotienten på Frederiksberg mellem 18 og 26 elever.\nFolkeskolelovens § 25. Skolen inddeles i klasser efter antallet af elever, jf. § 17, stk. 1.\nI henhold til de vedtagne principper i skolebestyrelsen er det herefter skolelederen/skoleledelsen, som træffer de konkrete beslutninger om klasseindplaceringen.\nKlassedannelse på Søndermarkskolen\nDet er tre situationer, der kan betyde at klassers sammensætninger ændres:\n1. Klassedannelse ved skolestart (dog senest ved udgangen af børnehaveklassen)\n2. Klassedannelse senere i skoleforløbet – fx klassesammenlægninger, som følge af ændret antal elever i en eller flere klasser på en årgang\n3. Andre klasseændringer\nDet er vedtaget at klassedannelse/klassesammenlægninger baseres på følgende principper på Søndermarkskolen (ej prioriteret rækkefølge):\nPædagogiske, sociale og/eller faglige overvejelser\nJævn fordeling af flersprogede elever\nKendskab til elevernes venskaber og sociale relationer\nKendskab til elevgruppen og de enkelte elever\nForældreønsker til samling/adskillelse af tvillinger\nElever med særlige behov (flersprog, specialklasse, visitering til specielle behov etc.) Klassedannelse ved skolestart\nPå Søndermarkskolen arbejdes der med udskudt klassedannelse som metode, således at den endelige klassedannelse først sker ved afslutningen af børnehaveklassen (0-klasse).\nVed start i SFO 1. maj grupperes eleverne. Fra skolestarten den 1. maj og igennem hele børnehaveklassen, observeres eleverne af pædagoger og børnehaveklasseledere. I perioden lærer børn og voksne hinanden godt at kende. Der observeres, hvordan børnene fungerer sammen i arbejdsprocesser, socialt i forskellige sammenhænge, trivsel i forhold til kammeratskaber på tværs af grupperne etc. På basis af dette foretages den endelige klassedannelse af skolens ledelse. Erfaringer har vist, at denne metode giver meget mere velfungerende og stabile klasser til fremtiden.\nNår den endelige klassesammensætning ligger fast, godkendes den af ledelsen. Skolebestyrelsen holdes løbende orienteret om forløbet under hele processen. Eventuelle ændringer i klassens sammensætning sker med forældreinddragelse, dog med det in mente at det alene er skolens ledelse, der træffer beslutning om, hvilken klasse de enkelte elever hører til i.\nKlassesammenlægninger som følge af ændret antal elever\nDet sker, at det er nødvendigt at sammenlægge klasser pga. ændret elevantal. Da de økonomiske midler tildeles efter det faktiske elevantal, vil der sjældent være økonomi til at fastholde klasser med for få elever.\nVed evt. sammenlægning af klasser benyttes de vedtagne principper for klassedannelse i kombination med forskellige modeller ved fordelingen af elever i nye klasser. Det kan fx være en model, hvor de eksisterende klasser opdeles i homogene grupper, der herefter sættes sammen til nye klasser eller en model, hvor alle elever på årgangen blandes og anbringes i nye klasser.\nAnvendelsen af en af ovennævnte modeller (eller alternative modeller) vil altid ske ud fra en helheds-vurdering, hvor der søges at arbejde med den mindst indgribende ændring som første prioritet, eller på baggrund af pædagogiske overvejelser en løsning der styrker eleverne såvel fagligt som socialt. Almindeligvis vil flere modeller blive forsøgt anvendt i forbindelse med en klassesammenlægning - i forsøget på at finde frem til den bedst egnede i den aktuelle situation.\nUanset årsagen til en klassesammenlægning, er det til enhver tid målet at sikre den bedst mulige skolegang for den enkelte elev og minimere de gener, eleven måtte opleve i forbindelse med en sådan.\nDet er skolens ledelse, lærere og pædagoger, der beslutter, hvilken model der anvendes. Hvilke klasser på årgangen der opdeles eller sammenlægges, vurderes af ledelsen konkret fra sag til sag. Skolelederen træffer den endelige beslutning.\nSkoleledelsen drøfter løbende med skolebestyrelsen, om klasser bør lægges sammen eller opdeles, så snart det står klart, at det kan blive nødvendigt. I drøftelserne indgår en vurdering af skolens drift, ressourcetildelingen, årgangens samlede elevantal, samspillet mellem eleverne på årgangen, herunder evt. principper i henhold til Folkeskolelovens § 44, stk. 1 om elevernes placering i klasser og konsekvenser for den øvrige skole. Hvis muligt søges sammenlægninger gennemført i forbindelse med skoleårets start, eller alternativt på det tidspunkt som giver eleverne den bedste mulighed for at blive integreret i den nye klasse.\nOpstår der en situation, hvor klassesammenlægninger eller ændringer bliver nødvendige på baggrund af sociale, faglige og/eller pædagogiske overvejelser/problemer eller begrundet i effektiv ressourceanvendelse, drøftes nødvendigheden og forslag til fremgangsmåde i skolebestyrelsen.\nFor at sikre den bedst mulige proces for elever og forældre melder Søndermarkskolens ledelse løbende ud, så snart det er muligt.\nNår en forestående klassesammenlægning er en realitet, informeres alle berørte elever samtidigt af deres respektive klasselærere. Samtidig informeres forældrene via ForældreIntra, og der indkaldes til et orienteringsmøde. På mødet deltager skolens ledelse, lærerteamet og pædagoger tilknyttet klasserne.\nPå mødet informeres om baggrunden for klassesammenlægningen. Desuden informeres om, hvilke modeller der anvendes i forbindelse med fordelingen af elever i de nye klasser, og hvilke ”ryste-sammen” aktiviteter der vil blive sat i værk, så eleverne (og forældrene) i de nye klasser får mulighed for at lære hinanden at kende. På mødet får forældrene mulighed for at komme i dialog med skolens ledelse og lærere og derigennem bidrage til den forestående proces. Forældrenes ønsker og forslag vil, i det omfang det vurderes muligt af ledelsen, blive inddraget i processen.\nSå snart lærerteams for de nye klasser kendes, orienteres forældre og elever. Efter klassesammen-lægningen afholdes der hurtigst muligt et forældremøde, hvor der vælges nye kontaktrådsforældre, og hvor forældrene kan deltage aktivt i processen omkring de nye klasser. Det skal tilstræbes, at eleverne og forældrene får enslydende informationer fra skolen gennem hele processen.\nSkolebestyrelsen vil løbende blive inddraget og holdt orienteret om forløbet af klassesammenlægninger og medvirke til, at der sker en opfølgning på alle forløb, således at værdifulde erfaringer ikke går tabt.\nVedtaget i Skolebestyrelsen den 23. januar 2018.