Mere end blot to timer? (EVAKIV), årsevaluering. - Evaluering af Alternativ Konfirmationsforberedelse i Viborg. Kirsten Grube Suzette Munksgaard - PDF\nMere end blot to timer? (EVAKIV), årsevaluering. - Evaluering af Alternativ Konfirmationsforberedelse i Viborg. Kirsten Grube Suzette Munksgaard\nDownload "Mere end blot to timer? (EVAKIV), årsevaluering. - Evaluering af Alternativ Konfirmationsforberedelse i Viborg. Kirsten Grube Suzette Munksgaard"\n1 Mere end blot to timer? - Evaluering af Alternativ Konfirmationsforberedelse i Viborg (EVAKIV), årsevaluering Kirsten Grube Suzette Munksgaard Center for Ungdomsstudier (CUR) Juni\n2 Indholdsfortegnelse Resumé 3 1. Indledning 4 2. Konfirmandperspektivet Hvorfor vælger konfirmanderne at blive konfirmeret? Hvad har konfirmanderne fået ud af forløbene sammenholdt med deres forventninger? Hvad forventer konfirmander at bruge kirke og kristendom til i de kommende år? Hvorfor og hvordan? En uddybet, begrundet og anvisende gennemgang af rapportens anbefalinger Anbefalinger, der vedrører struktur og rammer Anbefalinger, der vedrører læring og værdiformidling Konklusion og udfordringer 33 Litteraturliste 37 Bilag er i særskilt dokument 2\n3 Resumé: I Viborg Domprovsti og i Viborg Østre Provsti er der i i fire sogne blevet eksperimenteret med alternative modeller i konfirmandforløbene. I forsøgene er der særligt blevet sat fokus på nye rammer, det vil sige forsøg med at indføre vekselvirkninger mellem korte og lange forløb, at have forlængede dobbelttimer, at holde pauser i vintermånederne, at forsøge at have henholdsvis morgen- og eftermiddagshold som alt sammen bliver en del af en samlet årsplan. I evalueringsarbejdet er der blevet sat fokus på betydningen af de alternative forløb med afsæt i tre undersøgelsesparametre: Læring og værdiformidling, den praktiske planlægning og samarbejdsrelationer og flere perspektiver: Hvad siger præster, lærere, skoleledere og ikke mindst konfirmanderne? Denne evaluering har følgende anbefalinger: 1) Anbefalinger, der vedrører struktur og rammer - Vigtigt med lokalt forankrede konfirmandforløb Det sikrer, at der tages højde for lokale og særegne forhold, hvilket skaber den nødvendige ramme for de unges læring. - At skabe rammer for et godt samarbejde mellem skole og kirke Det indebærer en større gensidig forståelse og kollegialitet mellem skole og kirke, der bliver hinandens medspillere og ikke modspillere i forhold til at skabe de gode læringsrammer. - En opfordring til at lave årsplaner/årskalendere Det kan indledningsvist skabe en vis arbejdsbyrde, men kan give et overblik og overskud senere i forløbet. 2) Anbefalinger, der vedrører læring og værdiformidling - Forløb. At gennemtænke forløbet i forhold til formål og struktur Et gennemtænkt forløb, der rummer overvejelser over, hvordan formål (hvad vil vi?) og tilgange (hvordan gør vi?) spiller sammen, kan give et udbytte i forhold til konfirmandernes læring. - Fordybelse. At bruge tid på at erfare og reflektere over kristendommen som livstydning Lange forløb giver mulighed for at skabe den væren, hvormed den enkelte kan sanse og reflektere over kristendommen som livstydning. - Brug for vekselvirkning Vekselvirkningen mellem de korte og de lange forløb skaber mulighed for differentieret undervisning, kreative tilgange og giver anledning til at tilgodese den enkelte konfirmand. - Fortrolighed. At skabe fortrolighed med kristendommen gennem fortrolighed med præsten. Hvis der skabes en relation og en fortrolighed med præsten, kan der også skabes en fortrolighed med kristendommen. - Morgen- eller eftermiddagstimer? Formidlingsformerne er det afgørende Det er ikke nødvendigvis tidspunktet, der er afgørende for graden af læring, men snarere formidlingsformer, læringstilgange og mulighederne for graden af deltagelse og engagement, der er bestemmende for, om konfirmanderne får noget ud af timerne. 3\n4 1. Indledning I efteråret 2012 og foråret 2013 eksperimenterer fire sogne i Viborg Domprovsti og Viborg Østre Provsti med forskellige alternative modeller for konfirmandforberedelsesforløb, der indebærer forskellige tilgange med henholdsvis morgen- og eftermiddagstimer, forlængede dobbeltlektioner (fire lektioner) temadage og temauger 1. Alternative tilgange, som antages at gøre en forskel, når det gælder læring og værdiformidling og spiller en rolle for samarbejdet mellem skole og kirke og for planlægning og fleksibilitet. Hvad betyder det f.eks. for konfirmandernes engagement og udbytte, at der tilbydes eftermiddagstimer i stedet for formiddagstimer? Hvad betyder det, at der afholdes en temauge, hvor konfirmanderne får mulighed for at blive fortrolige med kirke og kristendom og at kunne gå i dybden med en række eksistentielle og etiske temaer? De alternative tilgange er blevet fulgt tæt og evalueret, da det dels forventes, at kirker og skoler i Viborg Domprovsti og Viborg Østre Provsti kan lære af de indsamlede erfaringer, dels at andre sogne og provstier kan finde inspiration til fremadrettet at arbejde med og udvikle på alternative tilgange til konfirmationsforberedelse. Der har overordnet været tre faser i evalueringen. Der blev foretaget en afdækning af forventninger blandt præster, lærere og konfirmander i september 2011, og i en midtvejsevaluering i januar 2012 blev der samlet op på de foreløbige erfaringer, som de medvirkende seks præster, otte klasselærere og fire skoleledere fra de deltagende hold havde gjort sig. Midtvejsevalueringen udmøntede sig i nogle foreløbige tendenser og anbefalinger, som først og fremmest handler om de overordnede rammer for tilrettelæggelsen af konfirmationsforberedelsen. I tredje fase i denne endelige helårsevaluering vil vi uddybe og, hvor nødvendigt, korrigere disse tendenser og anbefalinger og endvidere sætte fokus på det religionspædagogiske perspektiv. Her vil vi sætte konfirmandernes erfaringer i spil og forsøge at finde svar på: Hvordan oplever konfirmander de alternative forløb? Matcher forløbene deres forventninger - og det, som præsterne angiver som formål med undervisningen? Hvordan påvirker de alternative forløb konfirmandernes kendskab og kundskab til kristendommen? Målgruppe Målgruppen for denne evaluering vil i høj grad være præster i Viborg Domprovsti og Viborg Østre Provsti, der fortsat godt kunne tænke sig at udvikle konfirmationsforberedelsen i deres sogne, og andre præster og stifter, der synes, det ville være givtigt med noget inspiration til udviklingen af konfirmationsberedelsen. Hvilke sogne var med? Følgende sogne deltog i forsøgsprojektet med følgende alternative tilgange: Stoholm skole i Stoholm sogn deltog med to 7. klasser og to præster. Forløb: 1 En undersøgelse viser, at konfirmandundervisning hovedsageligt (83 pct.) er placeret som ugentlige lektioner i skoletiden (Christensen 2010). 4\n5 Morgentimer med alle konfirmander på samme tid og sted. Tre temadage. Pause i december og januar måned. Sødalsskolen i Rødding sogn deltog med to 7. klasser og en præst. Forløb: Et morgenhold og et eftermiddagshold. Kombination af ugentlige timer og fire temadage. Pause i december. Ørum skole og sogn deltog med to 7. klasser og en præst. Forløb: Et almindeligt morgenhold og et eftermiddagshold med forsøg med at have forlængede dobbelttimer (dvs. fire lektioner) om eftermiddagen seks gange om året, hvorefter der blev givet fri gangen efter, så skolen kunne bruge disse timer. Houlkær skole og sogn deltog med tre 7. klasser og to præster og en hjælpelærer i temaugen: Kombination af dobbelttimer (morgen og eftermiddag) og en hel temauge i november. Pause i december, januar og februar. Hvad gjorde vi? Lidt om metode I dette vil vi beskrive vores mål med og metode i de enkelte faser i evalueringen. Gennemgående har evalueringen haft følgende tre undersøgelsesparametre: - Læring og værdiformidling - Den praktiske planlægning (fleksibilitet, struktur, logistik) - Samarbejdsrelationer Det vil sige: Hvilken betydning har de alternative tilgange spillet for de tre overstående parametre? For at besvare det på en fyldestgørende og nuanceret måde har det været vigtigt for os at inddrage de tre perspektiver: Præst-, lærer- og konfirmandperspektivet suppleret med perspektiver fra skolelederne på de fire skoler. De enkelte faser: 1. trin (august/september 2011): Afdækning af mål, forventninger og succeskriterier hos aktørerne i forhold til de tre undersøgelsesparametre. Præster. Afdækning af præsternes mål og deres forventninger til de nye muligheder og betydningen af eventuelle ændringer i forhold til de mål, de havde sat op. Forventningsskemaer 2 og interviews med fem præster. 2 Skemaer i denne undersøgelse består af 1-2 siders besvarelsesark, som præster, lærere og skoleledere udfyldte og sendte tilbage på mail. Skemaerne til konfirmanderne bestod af klassiske kvantificerbare afkrydsningsspørgskemaer (se bilag). Interviews blev såvel foretaget ansigt til ansigt som over telefon. 5\n6 Lærere. Afdækning af lærernes forventninger og betydningen af eventuelle ændringer i forhold til skoleprojektet. Forventningsskemaer fra seks lærere og fire skoleledere. Interviews med to lærere. Konfirmander. Afdækning af konfirmandernes forventninger til konfirmationsforberedelsen generelt. 142 forventningsskemaer suppleret med 10 konfirmandinterviews. Derudover besøgte vi og observerede vi et morgenkonfirmandhold trin (nov jan 2012): Midtvejsevaluering. Indsamling af empiri. Beskrivelse af fordele, ulemper og udfordringer i forhold til tidligere formulerede mål og forventninger. Igen et fokus på de tre parametre. Præster. Afdækning af foreløbig oplevelse/tilfredshed/udfordringer og konsekvenser i forhold til konfirmationsforberedelsen. Skemaer og interviews med seks præster. Lærere. Afdækning af foreløbig oplevelse/tilfredshed/udfordringer og konsekvenser i forhold til undervisningen. Skemaer fra fem lærere og fire skoleledere og interviews med to lærere. Konfirmander. Afdækning af konfirmandernes foreløbige oplevelse af de alternative former (også set i relation til skoleprojektet). Interviews med 27 konfirmander. Derudover besøgte vi og observerede vi et morgen- og eftermiddagshold og var med på en af de sidste dage i en temauge trin (april-juni 2012) Helårsevaluering med et gennemgående fokus på de tre parametre suppleret af et religionspædagogisk perspektiv. Præster. Afdækning af de erfaringer, man har gjort sig, og konsekvenser for konfirmationsforberedelsen. Skemaer og interviews med fem præster. Lærere. Afdækning af de erfaringer, man har gjort sig, og konsekvenser for skolens undervisning og planlægning. Skemaer fra fire lærere og fire skoleledere. Konfirmander. Afdækning af konfirmandernes/elevernes foreløbige oplevelse af forsøgsordningen. Spørgeskemaer fra 139 konfirmander. I helårsevalueringen, som denne rapport omfatter, samles erfaringerne, og tendenserne og anbefalinger fra midtvejsevalueringen begrundes og uddybes, og endeligt gives der også nogle konkrete bud på, hvordan anbefalingerne kan omsættes i praksis. I midtvejsevalueringen var fokuspunktet overvejende skoleperspektivet, og de alternative forløbs betydning for skolens organisering. I denne helårsevaluering er fokus på de religionspædagogiske pointer særligt set fra præst- og konfirmandperspektivet. Bilaget indeholder en opfølgning på skoleperspektivet fra midtvejsevalueringen. Rapportens opbygning: Rapporten er opbygget på følgende måde: 1. Indledning 2. Konfirmandperspektivet. Hvordan oplever konfirmanderne overordnet konfirmandforløbet og de alternative tiltag ikke mindst set i forhold til præsternes formål 6\n7 med forløbene? 3. Hvorfor og hvordan? En uddybet, begrundet og anvisende gennemgang af rapportens anbefalinger. Her vil vi løbende inddrage eksempler, fortællinger og interview-citater, der illustrerer tendenserne og begrunder anbefalingerne. 4. Konklusion og udfordringer. Bilag: Bilag 1. Detaljeret evaluering af modellerne i de enkelte sogne. Bilag 2. Skemaer til konfirmander, lærere og præster. 7\n8 2. Konfirmandperspektivet I dette afsnit vil vi særligt sætte fokus på konfirmandperspektivet og redegøre for, hvordan konfirmanderne oplever konfirmandforløbene særligt med afsæt i spørgeskemabesvarelserne. Mere nøjagtigt vil vi sætte fokus på: - Hvorfor vælger konfirmanderne at blive konfirmeret og ændrer deres begrundelser sig undervejs i forløbet? - Matcher undervisningen det, konfirmanderne forventede i begyndelsen af deres konfirmandforløb? - Hvordan oplever konfirmanderne overordnet de alternative elementer i konfirmandforløbet? - Matcher konfirmandernes oplevelser det, som præsterne havde sat som læringsmål for undervisningen? - I hvilken udstrækning har det alternative forløb haft indflydelse på, hvorvidt konfirmanderne oplever en fortrolighed med kristendom og kirke? I 2008 lavede CUR en undersøgelse af almindelige konfirmationsforløb i Roskilde Stift 3, og vi vil derfor løbende sammenligne nærværende undersøgelse med undersøgelsen i Roskilde (Munksgaard og Østergaard 2008). 2.1 Hvorfor vælger konfirmanderne at blive konfirmeret? Hvad er konfirmandernes begrundelser for at blive konfirmeret, og hvordan har deres begrundelser udviklet sig i løbet af konfirmandforløbet?: Begrundelse Sept Maj 2012 Fordi det er mit eget valg 76,3 82,5 Fordi det er en tradition 55,0 67,9 Fordi jeg tror på Gud 41,0 41,6 På grund af festen 39,4 40,1 På grund af gaverne 39,9 33,6 Fordi mine venner gør det 26,6 23,4 Fordi mine forældre ønsker det 19,4 20,6 Tabel 1. Begrundelser for at blive konfirmeret, hhv. september 2011 og maj Hvorfor vælger du at blive konfirmeret? Der kunne sættes flere krydser. Jeg skal stå inde for det Fordi det er mit eget valg er den primære begrundelse, som konfirmanderne angiver i såvel begyndelsen som i slutningen af deres konfirmandforløb. Som det ses, er det endda en begrundelse, flere vælger at tilslutte sig undervejs. Nu kan man selvfølgelig hævde, at det er lidt af en tilsnigelse, at sige, at det er ens eget valg, når hovedparten af ens klassekammerater vælger at tage nøjagtig den samme beslutning som en selv. Det handler dog om, at det kan være ret vigtigt som teenager udadtil at vise, at man selv træffer beslutninger og selv vælger sin livsstil. Konfirmationsforberedelsen bliver endnu et felt i teenagelivet, hvor de ønsker at træffe selvstændige beslutninger uafhængigt af forældrene (Grube & Østergaard 3 I 2008 udfyldte knap 1000 konfirmander i Roskilde Stift et spørgeskema ved såvel indledningen (september) som afslutningen (marts, 800 besvarelser) af deres konfirmandforløb. I spørgeskemaet blev der spurgt ind til motiver for at blive konfirmeret og udbyttet af konfirmationsundervisningen (Munksgaard & Østergaard 2008). 8\n9 2010). Selvom familiens forventninger (20,6 pct.) og det forhold, at vennerne også bliver konfirmeret (23,4 pct.), således naturligvis også spiller en vis rolle, så udtrykker flertallet vigtigheden af, at det at deltage i konfirmationsforberedelsen er udtryk for et selvstændigt valg. Termen kollektivt orienterede individualister kan i den forbindelse bruges til at indfange, hvad der er på spil i teenagelivet. Gruppen er vigtig, men i gruppen er det afgørende vigtigt, at den enkelte oplever, at man kan stå inde for sine valg. At træffe selvstændige valg er en vigtig del af identitetsprojektet (Grube & Østergaard 2010). At konfirmander angiver, at det er deres eget valg, behøver dog ikke stå i modsætning til at vælge tradition som en begrundelse, som mere end halvdelen angiver. Faktisk kan det handle om, at man gerne på selvstændig vis vil tilvælge traditionen som begrundelse. Hvis vi laver en tværgående kørsel af tallene, viser det sig faktisk, at 68,1 pct. af dem, der angiver, at det er deres eget valg, ikke holder sig tilbage med ligeledes at sige, at de vælger at blive konfirmeret, fordi det er en tradition! Troen på Gud er vigtig Troen på Gud er reelt en væsentlig faktor, når det gælder om at afdække konfirmandernes motiver for at deltage i konfirmationsforberedelsen. Fire ud 10 angiver således, at troen er vigtig. Det handler for en stor gruppe om at vise, at man rent faktisk mener det, når man siger ja på sin konfirmationsdag. Selvom man i medierne nogle gange kan få det indtryk, at gaverne er det allervigtigste for en konfirmand, er det dog langt fra hovedbegrundelsen i forhold til at blive konfirmeret. Jo længere, vi kommer hen i forløbet og endda med gaveregnen inden for rækkevidde, jo færre angiver faktisk, at gaverne er det vigtigste. Her er der blot lidt mere end hver tredje, der angiver, at gaverne har den højeste prioritet. Tro er altså som udgangspunkt vigtigere end gaver. 2.2 Hvad har konfirmanderne fået ud af forløbene sammenholdt med deres forventninger? I begyndelsen af forløbet spurgte vi konfirmanderne om deres forventninger og spurgte i den forbindelse både ind til kognitive, emotionelle og sociale aspekter. Vi stillede de samme spørgsmål i slutningen af forløbet. Besvarelserne kan ses i nedenstående tabel: Sept Maj 2012 Roskilde 2008 Forventninger Helårsevaluering Har lært Fadervor og trosbekendelsen 60,7 82,6 80,0 Mere viden om Gud og Jesus 63,6 75,2 83,9 Har lært noget mere om det at tro på 59,3 64,5 - Gud En større viden om Bibelen 52,9 63,8 75,2 Gode oplevelser i kirken 60,7 62,0 35,9 Forstår gudstjenesten bedre 48,6 55,8 64,8 Er blevet mere afklaret om, hvad jeg 62,1 44,9 46,9 tror på Er blevet bedre til at diskutere tro og religion 34,3 38,4-9\n10 Er blevet bedre til at vælge mellem 49,3 33,6 29,0 godt og ondt Jeg har ikke fået noget ud af konfirmationsforberedelsen 5,8 5,1 9,0 Tabel 2. Konfirmandernes tilkendegivelser ved midtvejsevalueringen sammenholdt med den endelige evaluering samt tal fra den sidste fase i Roskilde-undersøgelsen (Munksgaard& Østergaard 2008). Konfirmanderne blev stillet spørgsmålet Hvad har du fået ud af det? og skulle erklære sig enig, hverken/eller uenig i de enkelte udsagn. Forventningerne bliver overordnet indfriet Som det ses af tabellen, forventer konfirmanderne ikke bare, at konfirmandforløbet er noget, der skal overstås som en del af det at blive konfirmeret - de forventer faktisk, at de får en hel del med sig i bagagen, både når det gælder konkret videnstilegnelse og en større trosafklaring. Det viser sig da også, hvis vi ser på det overordnede billede, at langt de fleste forventninger bliver indfriet i høj grad, når vi taler konkret videnstilegnelse og i mindre grad, når det gælder individuelle afklaringsprocesser. Hvad er i højsædet, og måske i mindre grad hvorfor eller hvordan. Jo mere konkret, jo større tilegnelse 60,7 pct. angiver, at de har forventninger om at lære Fadervor og trosbekendelsen, og det står da også højest på udbytte-listen (82,6 pct.). Det skyldes muligvis, at Fadervor og trosbekendelsen er to konkrete elementer, som det er let at forholde sig til og dermed også forholdsvis let at tilegne sig. Der ses grundlæggende samme tendens, når det gælder de tre vidensudsagn: Mere viden om Gud og Jesus (75,2 pct.), har lært noget mere om det at tro på Gud (64,5 pct.) og en større viden om Bibelen (63,8 pct.). Her er der en stor gruppe af konfirmander, der angiver, at de har fået et konkret vidensudbytte. Det er værd at lægge mærke til, at der er en ret betydelig forskel på drenge og piger på dette område. Flere piger (91,9 pct.) end drenge (71,4) pct. angiver, at de har lært trosbekendelsen og Fadervor. Noget tyder på, at pigerne i de medvirkende klasser i særlig grad tilegner sig de helt konkrete elementer. Det kan muligvis hænge sammen med, at piger generelt angiver, at de får mere ud af konfirmationsforberedelsen (Munksgaard & Østergaard 2008). Der er ikke forskel på de enkelte sogne i forhold til konfirmandernes videnstilegnelse. Det tyder på, at konkret vidensformidling er noget af det, der er nemmest at gå til for de enkelte sogne, og at det er det nemmeste for konfirmanderne at forholde sig til. Det er her vigtigt at understrege, at en konkret videnstilegnelse for en gruppe af konfirmander også kan indebære fortrolighed med kirke og kristendom ud fra ideen om, at man har styr på det, man forstår. Samtidig er det vigtig at pointere, at de færreste præster i deres formålsbeskrivelser har lagt vægt på konkret kundskabs- og vidensformidling. Flere af dem formulerer, at de snarere lægger vægt på kendskab og relevans i forhold til de unges liv frem for kundskab og mere rum for troserfaring end videnspåfyldning. Konfirmandernes besvarelser indikerer dog, at 10\n11 hvis der sættes fokus på kendskab og relevans, kan kundskab automatisk følge med som en del af udbyttet. Som der redegøres for senere i afsnittet om læring og værdiformidling (3.2,) er der en tilsyneladende sammenhæng mellem graden af relevans, mening og fortrolighed og graden af kundskabsudbytte (vidensudbytte). Gode oplevelser i kirken og en større fortrolighed med kirke og kristendom Flere af præsterne fremhæver i deres formålsbeskrivelse, at de gerne ser, at konfirmanderne får en fortrolighed med kristendom, kirke og kirkens liv. Præsterne formulerer sig blandt andet på denne måde: Formålet med min konfirmationsforberedelse er at skabe større fortrolighed med kirke og kristendom. At konfirmanderne gennem konfirmationsforberedelsen møder kirken som et venligt og hjemligt sted At konfirmanderne opnår fortrolighed og hjemlighed i forhold til kirkens liv Hvis vi ser på konfirmandernes besvarelser, er der tilsyneladende en umiddelbar overensstemmelse med præsternes intentioner. En betydelig andel af konfirmanderne tilkendegiver, at de ved konfirmationsforberedelsens afslutning har fået gode oplevelser i kirken (62 pct.) og en bedre forståelse af gudstjenesten (55,8 pct.) Det er værd at lægge mærke til, at flere konfirmander i Viborg-undersøgelsen end i Roskilde-undersøgelsen tilkendegiver, at de har fået gode oplevelser i kirken. Det kan muligvis hænge sammen med, at netop kirkeoplevelsen er formuleret som et formål med konfirmandforløbet i Viborg, og at det ikke var et særligt indsatsområde i Roskilde. I lighed med den konkrete videnstilegnelse er der her ikke forskel på konfirmandernes udbytte fra sogn til sogn, når det gælder gode oplevelser i kirken og forståelsen for gudstjenesten. Forskellene begynder først at vise sig, når vi begynder at betragte nogle af de parametre, der fordrer individuel stillingtagen, som vi vil se på i det følgende. Større udfordring at opnå en trosafklaring Når man ser på præsternes indledende målbeskrivelser for konfirmationsforberedelsen, kan man støde på følgende formuleringer: Konfirmanderne skal opleve kristen forkyndelse som en relevant livstolkning i deres liv. Konfirmanderne skal opleve troen som relevant og som en levende virkelighed. Konfirmanderne skal have hjælp til at tro samt bevidstgøre eventuelle troserfaringer eller muligheden herfor. I de generelle mål med konfirmationsforberedelsen har en del af præsterne med andre ord lagt vægt på, at den alternative konfirmationsforberedelse ikke blot skal give et større kundskab til kristendommen, men også et større kendskab til kristendommen. Mere end fire ud af 10 er under konfirmandforløbet da også blevet afklarede omkring, hvad de tror på. Det er umiddelbart en stor gruppe af konfirmander, men det skal dog sammen- 11\n12 holdes med, at seks ud af 10 faktisk har en forventning om, at de vil blive mere afklarede med, hvad de tror på. Under alle omstændigheder lader der til at være et ret stort potentiale at arbejde med konfirmanderne har faktisk høje forventninger på dette punkt. Konfirmandernes høje forventninger om en større trosafklaring indfries dog ikke så let. Fra et religionspsykologisk perspektiv beskriver den finske forsker Tamminen ungdomstidens tros-tilstand som the age of doubt en tilstand af tvivl og at sætte spørgsmålstegn ved alting (Tamminen 1996). Det vil sige, at uanset hvor stort et fokus, der er på trosformidling, vil konfirmanderne stadig være præget af the age of doubt. Dog lader det til, at et konfirmandforløb i en vis udstrækning kan være med til at understøtte en trosafklaringsproces. I Houlkær lader der i den forbindelse til at være et særligt udsving i forhold til konfirmandernes trosafklaring. Her er der 51,1 pct., der er blevet mere afklarede omkring, hvad de tror på mod 44,9 pct. i gennemsnit. Hvad kan have spillet en rolle for konfirmandernes besvarelser på dette område? Hvis man sammenholder årsplan og interviews fra Houlkær lader følgende karakteristika at gøre sig gældende: - Der er tale om en velfunderet årsplan, som forsøger at koble formål og tilgang. - Der gøres brug af øvelser, som er erfaringsbaserede og lægger op til samtale og refleksion. - Temaerne, og ikke mindst øvelserne, der inddrages, relaterer sig til teenagernes hverdag. Det underbygges af det forhold, at de bliver præsenteret for nye billeder eller beskrivelser af noget allerede kendt. Et eksempel er ordet synd, hvor de bliver bedt om at spille et bueskydnings-spil på pc ud fra tanken om, at synd er at ramme ved siden af målet. - Så er der ikke mindst temaugen, hvor man beskæftiger sig med temaet fra fødsel til død. En temauge, som belyser fødsel, vækst/modning, dannelse, alderdom, død fra en række forskellige identitetsmæssige vinkler. Her er et konkret eksempel på, hvordan formål og metode kobles i årsplanen: Formål: Fødsel: At være skabt, at være døbt, barnet i Gudsriget. Metode: Arbejde med dåbens symbolik, jeg-vandring med tre stationer fra fødsel til død. En tilgang, der samtidig understøttes af en bevidst relationel indsats. En gennemtænkt årsplan, erfaringsbaserede øvelser, relevante hverdagsrelaterede temaer og en temauge, hvor man kommer i dybden med et udvalgt tema, kan altså måske siges at spille en rolle for, at særligt mange konfirmander i Houlkær oplever at få en større afklaring af deres tro. Hvis vi zoomer en smule ud, er der overordnet mange faktorer i spil, når det drejer sig om, hvad der spiller en rolle for, om konfirmanderne har fået noget ud af konfirmandforløbet. Det er ikke specielt vanskeligt for dem at lære trosbekendelsen og Fadervor, til gengæld er det noget vanskeligere at nå til en individuel trosafklaring. Det er i den forbindelse muligt at komme et stykke vej i den proces ved at udarbejde en velfunderet årsplan, inddrage erfaringsbaserede øvelser og at koble de anvendte temaer til teenagernes hverdag, som eksemplet i Houlkær illustrerer. Vi stillede andre spørgsmål, der vedrørte konfirmandernes kognitive, emotionelle og sociale udbytte af de enkelte konfirmandforløb, som vi vil se på i det følgende. 12\n13 At få nogle gode oplevelser sammen At jeg har lært præsten bedre at kende Nogle gode diskussioner Nogle gode fortællinger At temadagene/de anderledes gange har gjort en forskel At sætte ord på, hvad jeg tror på At temadagene/de anderledes gange har været vigtige for mig Ikke noget, som jeg kan bruge til noget Sept Maj 2012 Roskilde 08 86,5 82,5-42,4 68,6 60,2 41,0 59,4 27,5 48,0 58, ,0-45,7 43,5 58,0-36,5-8,1 5,1 9,0 Tabel 3. Konfirmandbesvarelser på spørgsmålet: I konfirmationsforberedelsen har jeg oplevet, hvor konfirmanderne skulle erklære sig enig, hverken enig/uenig eller uenig i de enkelte udsagn. De gode oplevelser sammen Konfirmanderne har meget høje forventninger (86,5 pct.) til, at de i løbet af konfirmandforløbet vil få nogle gode oplevelser sammen. De høje forventninger bliver næsten indfriet. Otte ud af 10 angiver således, at de har fået nogle gode oplevelser. Pauser med konfirmander Er der forskel på de enkelte sogne? Det lange intense forløb i form af temaugen, som også levner plads til, at man kan være sammen på en anden måde end den måde, man måske sædvanligvis er sammen på, er måske udslagsgivende for, at samtlige konfirmander i Houlkær angiver, at de har fået nogle gode oplevelser med sig i bagagen. Konfirmanderne i Rødding er dog også særdeles positive på dette punkt, hvor 78,6 pct. angiver, at de fået nogle gode oplevelser. Her lader det til, at temadagene i deres form og indhold har spillet en betydelig rolle. Den relationelle mulighed Som vi senere vil fremhæve, kan relationen til præsten være medvirkende til, at man som konfirmand, selvom man i øvrigt ikke nødvendigvis kender meget til kristendommen på forhånd, udvikler en større fortrolighed med kirke og kristendom. Pauserne var, som jeg havde håbet på. Pauserne gik med at snakke om FC Barcelona og Justin Bieber, men også at konfirmanderne lige pludselig skulle høre noget om min tavshedspligt, og hvad det nu handlede om. Men i pauserne kunne vi også snakke om noget af det, vi lavede og oplevede sammen. Tingene flød lidt sammen, og selvom vi holdt pause, så kunne vi stadigvæk forholde os til noget af det, vi lavede i lektionerne. Og modsat så kunne vi også godt tage noget af den der spontanitet og humor fra pausen med ind i lektionen, så jeg synes, der var den der oplevelse af, at det spillede sammen. Præst 13\n14 Relationen til præsten kan udvikles på forskellig vis. Nogle af præsterne i Viborg har valgt at prioritere tid uden for den formelle undervisning sammen med konfirmanderne. Det er f.eks. sket i løbet af de mange små pauser i løbet af en temadag, som giver anledning til en del uformelle snakke, og hvor man som konfirmand finder ud af, hvem præsten egentlig er, og hvad vedkommende står for. På forhånd har konfirmanderne faktisk ikke de store forventninger til, at de vil lære præsten at kende blot 42,4 pct. angiver dette. Nogle bliver således efterfølgende positivt overraskede, eftersom 68,6 pct. efter forløbet angiver, at de har lært præsten bedre at kende. Hvad vil det fra et konfirmandperspektiv - mere specifikt sige at lære præsten at kende? Gennem interviewene med konfirmanderne bliver det klart, at det ikke handler om, at konfirmanderne hverken forventer eller oplever, at de nødvendigvis har de personlige dybe, eksistentielle drøftelser med deres præst, men at de måske forholder sig til præsten som præst. De går jo til præst og vil gerne have svar på spørgsmål som: Hvorfor tror du på Gud? eller Hvorfor blev du præst?. Samtidig handler det med at lære præsten at kende om, at de forventer og oplever - at præsten forholder sig nysgerrigt til en konfirmandvirkelighed med Justin Bieber og FC Barcelona (Muusman & Østergaard 2012). I Stoholm har det som udgangspunkt været en udfordring at finde den gode struktur på organiseringen af konfirmationsforløbet, hvilket har betydet, at det har været vanskeligt at skabe nogle gode rammer i forhold til at opbygge de relationelle forhold. Her er der 44,4 pct. af konfirmanderne, der tilkendegiver, at de har lært præsten at kende. Til sammenligning er det til gengæld hele 95,7 pct. i Houlkær, der tilkendegiver det samme. I Stoholm havde begge præster alle konfirmander, mens hver præst havde sine konfirmander i Houlkær hvilket i praksis kan spille en rolle for, hvordan konfirmander og præst lærer hinanden at kende. Gode diskussioner og gode fortællinger Konfirmanderne forventer i mindre grad, at de vil komme til at opleve nogle gode diskussioner eller gode fortællinger. I slutningen af forløbet er det dog netop det, de angiver. Ikke alene får de en øget viden, men der altså bliver dels sat noget på spil i diskussioner, dels bliver de præsenteret for noget, der i en eller anden forstand rækker ud over dem selv i form af gode fortællinger. I forhold til gode diskussioner afviger Viborg-undersøgelsen (59,4 pct.) væsentligt fra Roskilde-resultatet (27,5 pct.). Det er en overraskende forskel. I Roskilde-undersøgelsen indgik mange 8. klasser, hvorfor man - på grund af alderen - skulle forvente en markant diskussionslyst. 7. klasses-elever har ikke nødvendigvis sprog og begreber nok til at indgå i en faglig diskussion af abstrakte begreber (Munksgaard & Østergaard 2008). Overraskende er det derfor, at Viborg, som kun baserer sig på besvarelser fra 7. klasse, har så mange konfirmander, der angiver, at de har oplevet gode diskussioner. Hvad kan det skyldes? Særligt i Houlkær (85,1 pct.) og i Rødding (58,6 pct.) oplever en stor del af konfirmanderne, at de har haft gode diskussioner. Der er en del mulige forklaringer på de høje procentsatser. Det kan dels begrundes i ikke-kirkelige omstændigheder, så som at klasserne har en god social omgangstone og dermed en høj grad af tillid og deltagelse. Det kan også begrundes med, at begge sogne vægter fortrolighed og bevidst arbejder på de relationelle tilgange, hvilket giver en afsmittende effekt på konfirmandernes frimodighed til at deltage i diskussioner. Begge præster giver udtryk for, at de har oplevet pausernes uformelle samvær i dagene med 14\n15 konfirmanderne som særligt værdifulde. Her er der mulighed for bare at være til stede og snakke om hverdagsbegivenheder. Det kan have en positiv indflydelse på de faglige diskussioner. Er det gået hen over hovedet på dem? Overordnet angiver halvdelen (54,0 pct.), at temadagene/de anderledes gange har gjort en forskel, og knap fire ud 10 (36,5 pc.t) angiver, at de har været vigtige for den enkelte. Der er derfor næppe nogen tvivl om, at de alternative tilgange har sat spor. Er der da i de forskellige sammenhænge forskel på, om temadagene/de anderledes gange har gjort en forskel for konfirmanderne, eller om det mere eller mindre er gået hen over hovedet på dem? 78,3 pct. af konfirmanderne fra Houlkær tilkendegiver, at temadagene/de anderledes gange har gjort en forskel, 58,6 pct. fra Rødding angiver det samme, 38,5 pct. fra Ørum oplever dette, mens det kun gælder hver tredje fra Stoholm. I forhold til at så mange konfirmander I Houlkær tilkendegiver, at det har gjort en forskel, er formentligt, fordi temaugen overordnet har gjort et stort indtryk. Opsummering Hvis vi skal zoome lidt ud og se på konfirmandernes udbytte af konfirmandforløbet, lader det til, at temadagene/de alternative tilgange har gjort en forskel for ca. halvdelen af konfirmanderne og for knap fire ud af 10 har det gjort en forskel for den enkelte. I den forbindelse lader det til, at en stor gruppe af konfirmander har haft gode oplever under forløbet, f.eks. ved, at man under en temadag eller en temauge tilbringer tid sammen på en anden måde, end man plejer. Relationen til præsten kan være afgørende for, at man får noget ud af undervisningen og i højere grad bliver fortrolig med kirke og kristendom. Der er ikke så mange, der på forhånd forventer at lære præsten bedre at kende men de bliver positivt overraskede. Relationen til præsten kan blandt andet udvikles på den måde, at han/hun bruger lidt af sin tid uden for den formelle undervisning sammen med konfirmanderne, f.eks. i løbet af de mange små pauser i løbet af en dag. Konfirmanderne forventer i mindre grad, at de vil komme til at opleve nogle gode diskussioner eller gode fortællinger, men det er faktisk det, der sker. De har fået noget med sig, som de ikke forventede! De er blevet mødt, hvor de er, hvilket har betydet, at der er blevet åbnet nye døre og vinduer, og at de er blevet flyttet et andet sted hen (Munksgaard 2011). 2.3 Hvad forventer konfirmanderne at bruge kirke og kristendom til i de kommende år? Som vi har set, lader det til, at konfirmanderne her og nu har fået et betydningsfuldt udbytte af undervisningen. Spørgsmålet er, om det aktuelle udbytte også har en afsmittende effekt på deres forventninger til, hvordan de vil bruge kirken og kristendommen fremover? 15\n16 Komme i kirken til gudstjeneste engang imellem 35,0 Bede en bøn engang imellem 29,9 Bruge Fadervor engang imellem i mit hverdagsliv 25,7 Ikke komme i kirken eller bruge den til noget 14,6 Komme til specielle ungdomsgudstjenester, hvis jeg inviteres 13,9 Kontakte præsten, hvis jeg har brug for en snak 5,1 Smutte ind i kirken bare for at sidde og tænke 4,4 Tabel 4. Konfirmandbesvarelser på spørgsmålet: I de næste par år tror jeg, at jeg vil Konfirmanderne kunne erklære sig enige, hverken enige/uenige eller uenige i spørgsmålet. Som det ses, har konfirmanderne ikke specielt høje forventninger til, hvordan de vil bruge kirke og kristendom fremover. Omvendt er de heller ikke afvisende over for at bruge kristendommen til noget og vil heller ikke afvise, at de kunne have lyst til at dukke op i kirken. Faktisk er det kun 14,6 pct., der angiver sidstnævnte. En tredjedel erklærer, at de er blevet så fortrolige med højmessen (35 pct.), at de godt kunne tænke sig at dukke op til gudstjeneste engang imellem. De færreste har igennem deres konfirmandforløb stiftet bekendtskab med specielle ungdomsgudstjenester og kan i hvert fald ikke genkende denne betegnelse, hvorfor da også kun 13,9 pct. angiver ungdomsgudstjenester som noget, de kunne forestille sig at dukke op til fremover. Når det gælder den enkeltes trospraksis, er det værd at lægge mærke til, at knap en tredjedel (29,9 pct.) henholdsvis ønsker at bede en bøn engang imellem, og 25,7 pct. ønsker af og til at bruge Fadervor engang imellem i deres hverdagsliv. En mindre gruppe forventer altså, at de vil benytte sig af en kristen trospraksis fremover. Eftersom hovedparten af de alternative konfirmandforløb har lagt op til, at konfirmanderne skulle opbygge relationer med præsten, er det måske overraskende, at en meget lille procentdel (5,1 pct.) angiver, at de i løbet af de næste par år skulle få lyst til at kontakte præsten. Til det skal siges, at undersøgelser viser, at unge sjældent af eget initiativ opsøger voksne men at det ofte er den anden vej rundt (Muusmann & Østergaard 2012). Det kan være årsagen til, at kun ganske få angiver dette. Præst på den lange bane Det kan være meget fjernt for konfirmanderne at forestille sig en situation, hvor de skulle få brug for en præst. Det er ikke nødvendigvis en afvisning af mig. Vi snakker jo godt i løbet af konfirmandforløbet, men de kan nok bare ikke se, hvorfor de skulle vende tilbage uden at være på et hold eller at være konfirmander. Men når jeg møder dem på gaden, snakker de gerne, og når de senere kommer tilbage og skal giftes og have deres børn døbt, så snakker vi også om dengang, de var konfirmander. Præst Ligeledes er det kun ganske få (4,4 pct.), der vil sige, at de kunne få lyst til at tage hen i kirken bare for at sidde og tænke. Der skal være en åbenlys årsag til, at man tager derhen og for de færreste konfirmander er det noget, de har lyst til at gøre alene (Munksgaard & Østergaard 2008). Der er tilsyneladende langt fra den kollektive oplevelse til den individuelle brug. Selvom der er forskel på, hvordan konfirmanderne beskriver deres aktuelle udbytte i de enkelte sogne, er det værd at notere sig, at når det gælder forventninger til den fremtidige 16\n17 brug af kirke og kristendom, er der ikke nogen forskel på sognenes konfirmandbesvarelser. Der kan altså generelt ligge en udfordring i at tænke i, hvordan gode oplevelser her og nu forankrer sig i positive forventninger på længere sigt, og hvordan man som kirke proaktivt kan reaktivere fortroligheden med kirke og kristendom det lader nemlig ikke til, at konfirmanderne forventer at være opsøgende af sig selv. Selv for den konfirmand, hvis sognekirke ligger på vejen til skole og er placeret centralt mellem Brugsen, skole og boligkvarteret, tænkes kirken kun som et mindesmærke for en god oplevelse. Som to konfirmanddrenge udtrykker det: Kirken ligger godt lige her, hvor vi bor. Jeg synes, det er dejligt at høre klokkerne, så ved jeg, at jeg skal skynde mig i skole, for når den ringer om morgenen, så skal vi være på skolen. fremover når kirkeklokkerne ringer- så vil det minde mig om dengang, jeg gik til præst altså på den gode måde. Man husker det bedre, fordi det er sjovere. Altså, man gider ikke tænke tilbage på noget kedeligt, man vil hellere tænke tilbage på de gode gamle dage, og når man tænker tilbage på noget godt, så husker man bedre. (Konfirmander) 17\n18 3. Hvorfor og hvordan? En uddybet, begrundet og anvisende gennemgang af rapportens anbefalinger I den analytiske bearbejdning af konfirmandspørgeskemaer og interviews med konfirmander, præster, lærere og skoleledere, er vi nået frem til nogle tendenser, som udmønter sig i nogle ret konkrete anbefalinger. Nogle anbefalinger, der såvel vedrører struktur/rammer (praktisk planlægning) som anbefalinger, der vedrører læring og værdiformidling. Anbefalingerne er som følger: Struktur og rammer - Vigtigt med lokalt forankrede konfirmandforløb - At skabe rammer for et godt samarbejde mellem skole og kirke - En opfordring til at lave årsplaner/årskalendere 4 Anbefalinger, der vedrører læring og værdiformidling - Forløb. At gennemtænke forløbet i forhold til formål og struktur - Fordybelse. At bruge tid på at erfare og reflektere over kristendommen som livstydning - Brug for vekselvirkning - Fortrolighed. At skabe fortrolighed med kristendommen gennem fortrolighed med præsten - Morgen- eller eftermiddagstimer? Formidlingsformerne er det afgørende I dette afsnit vil vi uddybe de ovenfor præsenterede anbefalinger. Vi vil begrunde de enkelte anbefalinger hver for sig og ud for de enkelte anbefalinger give nogle bud på, hvordan anbefalingerne kan komme til udtryk i praksis. Derudover vil vi løbende inddrage eksemplificerende fortællinger og illustrerende citater. 3.1 Anbefalinger, der vedrører struktur og rammer Vigtigt med lokalt forankrede konfirmand-forløb Hvorfor: Lokale forhold, såvel skole- som kirkestrukturer, spiller en stor rolle for organisering og planlægning af rammer for konfirmandforløbet. Der skal tænkes i lokale betingelser, såsom nye, sammensatte 7. klasser, lokale transportmuligheder, støttetimer, antallet af unge af anden etnisk baggrund, antallet af præster, lokaler, muligheder for brug af kirkerummet osv. Erfaringer fra Viborg Domprovsti og Viborg Østre Provsti viser, at lokalt forankrede ordninger skaber de bedste rammer om de unges læring. Forudsætningen for lokalt forankrede konfirmandforløb indebærer et godt og ligeværdigt samarbejde mellem skole og kirke. At skabe rammer for et godt og ligeværdigt samarbejde mellem skole og kirke Hvorfor: Et godt og ligeværdigt samarbejde øger kollegialiteten, som er afgørende for at skabe en fælles planlægning. 4 En årskalender er en tidsangivet oversigt over hele forløbet. En årsplan er en angivelse af, hvornår og hvorfor man vil nå hvad med konfirmanderne/eleverne (en indholdsbeskrivelse). 18\n19 Erfaringer fra undersøgelsen viser, at dialog mellem skole og kirke skaber forståelse for de forskellige parters arbejdsvilkår, hvilket betyder en hensigtsmæssig fordeling af ressourcer og koordinering af praksis. En fælles orientering om og forståelse for skolehverdag og konfirmandforløb giver ligeledes et større kendskab til konfirmanderne, hvilket er et væsentligt udgangspunkt for en hensigtsmæssig læring og formidling. Når årsplanen er planlagt i fællesskab undgås aflysninger, som normalt er kilde til frustrationer eller sidste-øjebliks-løsninger (afholdelse af mindre fag/temadage, ekskursioner, ferier m.v.). Bud på, hvordan det kan gribes an: Disse bud skal selvfølgelig tænkes ind i den lokale skolekontekst, som kan være organiseret forskelligt i forhold til overbygningslærere, opsamlingsskoler med nye 7. klasser, andet samarbejde og lokale traditioner. - Som indledning til samarbejde kan der afholdes gensidige besøg i 6. klasse. Præsten kan besøge 6. klasse i efteråret i forbindelse med kristendom eller dansk, hvor han/hun er gæstelærer. Det betyder, at præsten får et indtryk af klassen på skolens hjemmebane, og besøget kan bruges som ansats til videre dialog og samarbejde. 6. klasse kan f.eks. også inddrages i juleafslutningsgudstjenesten. - Fælles planlægning er en nødvendighed. Man mødes i det tidlige forår for at give udtryk for og tilgodese ønsker fra begge sider til konfirmandforløbet. Der laves aftale om den videre planlægning og samarbejdsmuligheder. I samarbejdet udarbejdes en årskalender for næste skoleår/konfirmandforløb. Det er i den forbindelse en fordel, hvis begge parter har en kladde med over deres årskalendere. - Evt. en dialog omkring klassen og de fælles unge og lærings/formidlingsvilkår. - Løbende orientering i løbet af konfirmandforløbet. - Eventuelt samarbejde med skolens lærer i forbindelse med temadage/ konfirmandprojektforløb. I den forbindelse er der blevet gjort følgende erfaringer: - Hvis læreren skal deltage i f.eks. temadage og ekskursioner, er det vigtigt at han/hun inddrages i planlægning og organisering. - At lærerens rolle aftales både i forhold til det sociale samvær og i forhold til deltagelse i kirkens rum. Vil den skoleagtige tilgang følge med lærerens tilstedeværelse? Hvad forventes det, at læreren kan undervise i, når det gælder kristen trospraksis (ritualer, bøn m.v.)? - Afslutningsvis kan man eventuelt vælge at prioritere en kort opfølgning og evaluering med klasselæreren i slutningen af maj, når konfirmandforløbet er afsluttet. Her kan der samles op på erfaringer og indsamles ideer til forbedringer til samarbejdet til næste år. Ved det gode samarbejde kan det være værdifuldt at inddrage de næste nye 7. klasses-lærere. En opfordring til at lave årsplaner/årskalendere Hvorfor: Alle deltagende præster i Viborg-forsøget blev bedt om at udarbejde en årsplan og en årskalender. For mange var det i første omgang en ekstra arbejdsbyrde, der lå som en udfordrende opgave, som skulle løses i sommerperioden. Til gengæld oplevede flertallet af præsterne 19\n20 senere på året, at de med en årsplan fik et helt andet overskud og overblik på flere fronter: - Det gav et nødvendigt overblik og overskud i løbet af året ved at give struktur på, hvad man vil med konfirmanderne hvornår. Der er ikke emner, man pludselig ikke når. - Det skabte ligeværdighed i planlægningsprocessen af det overordnede forløb, i og med at skolen også udarbejdede en årsplan. - Det var et godt kommunikationsværktøj i forhold til konfirmander, forældre og øvrige kirkelige medarbejdere især i de perioder, hvor man afviger fra de ugentlige to lektioner. Bud på, hvordan det kan gribes an: - En årskalender medbringes til planlægningsmøde med skolen. - Den endelige årsplan sendes til provsten til orientering og kan dermed bruges som opsamling på udvikling i provstiet. Årsplan som en hjælp Det er en udfordring at lave årsplanen, men det er godt at sætte sig ned og formulere mål og gennemtænke en årsplan. I første omgang tænkte jeg: Vil provsten kontrollere dette? Men nu ser jeg det mere som en hjælp til os selv. Man har brug for nogen, der motiverer en til at sætte mål for konfirmandforløbet. Og når årsplanen først er lavet, så er det nemmere at planlægge de enkelte lektioner, fordi årsplanen allerede har lagt rammerne og giver et godt overblik over forløbet. Det giver ro i hverdagen, når vi først er i gang. Præst - Den endelige årsplan kan derudover bruges til at informere skole, konfirmander og forældre Anbefalinger, der vedrører læring og værdiformidling I dette afsnit vil vi beskrive og uddybe nogle af de anbefalinger, der knytter sig til læring og værdiformidling. Særligt for helårsevalueringen gælder, at den indeholder et religionspædagogisk fokus. Som det blev antydet i afsnit 2, er der forskel på, hvilke erfaringer de enkelte sogne har med værdiformidlingen, og på hvilken måde det er lykkedes at skabe de optimale rammer for konfirmanders læring, herunder trosafklaring. For at skabe et grundlag for at forstå nogle af de anbefalinger, vi har udledt af erfaringerne fra de fire sogne, vil vi i det følgende præsentere nogle centrale pædagogiske og religionspædagogiske pointer. Vidensformidling eller værdiformidling? Andre undersøgelser af konfirmandforløb viser, at en overvejende kognitivt orienteret tilgang, der overordnet har til formål at kirkesocialisere, medfører en reel trosafvikling blandt konfirmanderne og i praksis blot det, man kunne kalde bænkevarmere til kirkebænken (Birkedal 2008, Christensen 2010). Konfirmationsforberedelse fokuserer imidlertid på dåbsoplæring, der sigter på at skabe fortrolighed og kendskab til kirke, tro og det kristne livssyn det handler altså mere om værdiformidling end vidensformidling. Eksplicit og implicit læring Uanset om det drejer sig om videns- eller værdiformidling, er kirkens formidlingstradition dog præget af ordets formidling og røv-til-sæde undervisning. Denne formidlingsform er især knyttet til abstrakte begreber og abstrakt vidensformidling dvs. den eksplicitte læring 20\n21 som man forsøger at formidle gennem ord. Når emnet bøn og Fadervor er på dagsordenen, foregår det som oftest i konfirmandstuen, siddende ved borde og stole, hvor der tales om fænomenerne som abstrakte begreber. Måske afsluttes forløbet med, at man går hen i kirken og siger Fadervor, hvilket for nogle konfirmander mere opleves som en træningssession, end at de behøver at forholde sig spirituelt til det. Det vil sige, at bøn formidles som en abstrakt viden, der skal læres udenad, fremfor at konfirmanderne sendes ind i kirkerummet og erfarer bønnen på egen krop og med egne sanser. Implicit læring udspringer snarere af den viden, som i første omgang formidles uden om sproget, og som knytter sig til konkrete erfaringer. Hvis konfirmanderne ikke kommer med egne erfaringer af bøn fra barndommen eller har gjort sig nogle nyere erfaringer, der passer til en teenageoptik, forbliver bønnen og dermed gudsrelationen en abstrakt størrelse. Forskeren Theresa Schilhab understreger, at jo mere konkret og erfaringsbaseret noget er, jo større chance er der for, at vi har været i konktakt med det med forskellige sanser (Schilhab 2008.) Jo flere sanser der er i spil, jo større chance er der for, at vi husker det. Derfor glemmes meget af den eksplicitte læring - som man ellers i undervisning mest sætter fokus på, fordi det er den mindst ressourcekrævende måde at undervise på. Implicit læring Konfirmanderne sidder i grupper ved borde - opdelt i familier, som alle er indbyggere i Kapernaum. Der klippes og klistres, for indbyggerne skal have ansigt, huse, en identitet og en historie. Jesu fortællinger sættes i spil undervejs, og konfirmanderne lever sig ind i rollerne og reagerer på fortællingernes pointer, udfordringer og uretfærdigheder. - Jeg elsker at lave noget med mine fingre at skabe noget her er der nogle kasser med alt muligt krimskrans, hvor vi får mulighed for at lave noget. Det er en god måde at starte dagen på. - Man får mere viden om, hvordan det var på Jesu tid. Det kan godt være, at man ikke tror på Jesus, men man lærer alligevel noget, og det ændrer ens måde at se på tingene. - Det er sjovt, at vi selv kan opleve det, at der er tid til det, og at vi selv er med som personer. - Man lærer mere om, hvordan man havde det dengang. Man bliver gavmild og lærer om det. konfirmander Ulempen ved den eksplicitte læring og abstrakte viden i forhold til livssyn og livsværdier er, at den når den står alene ikke nødvendigvis er bærbar, og at den meget hurtig kan forsvinde, hvis den ikke opfattes som brugbar eller meningsfuld. Konfirmanderne kan godt anstrenge sig for at huske Fadervor, når de træner den eller er i kirken til konfirmationen, men når de er uden for den kirkelige kontekst, vil den hurtigere forsvinde, hvis den ikke bruges jævnligt. Derfor udfordres den traditionelle formidlingsform bestående af eksplicit læring af en implicit, erfaringsbaseret didaktik. Erfaringsbaseret didaktik Med et fokus på værdiformidling snarere end vidensformidling, udfordrer den norske religionspædagog Erling Birdedal konfirmandforløbene til at inddrage en mere erfaringsbaseret tilgang. Mere specifikt argumenterer Birkedal for, at didaktikken skal stå på flere ben, så teenage- 21\n22 ren berøres både kognitivt, emotionelt, socialt, kropsligt og refleksivt. Birkedal understreger, at hvis troen skal forankres og give mening i konfirmandernes religiøse udvikling, må konfirmationsforberedelsen forankres i flere af disse tilgange. I den forbindelse introducerer han tre R er: Refleksion, relevans og relation: o Refleksion: Fokus på et kognitivt perspektiv, hvor teoretisk kundskab og forståelse er et bærende element. o Relevans: Fokus på et emotionelt perspektiv med oplevelse af betydning og relevans for eget liv. o Relation: Fokus på kobling til praktisk erfaring og det sociale liv. Hvis der tages afsæt i den erfaringsbaserede didaktik, er det vanskeligt i konfirmandforløbet alene at tage afsæt i et snævert, kognitivt fokuseret læringsbegreb. Den erfaringsbaserede didaktik kalder derfor på et udvidet læringsbegreb. Det snævre og det udvidede læringsbegreb: Et snævert læringsbegreb er det, man forstår ved traditionel katederundervisning, hvor man instrueres eller fordres med information af underviseren, og hvor vidensformidlingen går fra underviseren til eleven (Fredens 2000). Med et udvidet læringsbegreb er der fokus på deltagerens forståelse og tolkning af nye erfaringer. Læring opstår i praksis og er en proces, der forekommer, når handling, opmærksomhed, følelser, hukommelse, tænkning og omgivelsernes udformning i en bred betydning spiller sammen (Fredens 2000). Fokus handler altså om konfirmanders forståelse og tolkning af nye erfaringer med kirke og kristendom. Med et udvidet læringsbegreb udfordres der til fortællinger, samtale, refleksioner ud fra en erfaringsbaseret didaktik, hvor man med en flerdimensionel tilgang forsøger at sætte konfirmanden i forhold til "Andetheden" i tilværelsen. Læringsteoretikeren Etienne Wenger understreger betydningen af læringens samspilsdimensioner i praksisfællesskaber, hvor læringsaktivitet og deltagelse omsættes til erfaring og udvikling (Wenger 2004). I modellen ses de forskellige komponenter, som Wenger inddrager i sin sociale teori om læring. Udvidet læring i praksis Konfirmanderne er på billedjagt på kirkegården, hvor de tager billeder af gravstene, symboler, navne og stemninger med deres mobiltelefoner. Senere, mens billederne overføres til pc erne, snakkes der på livet løs om alt mellem himmel og jord og mellem fødsel og død. Næste dag præsenteres billederne for hinanden, og tanker og refleksioner om liv og død sættes i spil. Undervejs fortæller et par konfirmander: - Jeg er glad for, at det er sådan noget her, så man ikke bare skal sidde på sin flade røv og høre om Jesus og Gud. - Man lærer ikke så meget, hvis man bare sidder stille og skal lytte til præsten. - Man lærer nemmere, hvis man selv skal gøre noget. - Det betyder meget mere, at man skal leve sig ind i det. konfirmander 22\n23 Figur 1. Komponenter i en social teori om læring (Wenger 2004) s. 15 Hvis vi oversætter figurens komponenter til konfirmand-virkeligheden, kan samspilsdimensionerne formuleres på denne måde: Det er vigtigt at tænke at gøre, at høre til, at erfare og at blive til som fire dimensioner, der som vigtige ingredienser gør en forskel for konfirmandens samlede oplevelse af konfirmandforløbet. Når vi gør noget sammen f.eks. gennem praktiske øvelser i kirkerummet, eller når vi har uformelle fællesskabsdannende samtaler over spisebordet eller madpakken, lagrer disse individuelle erfaringer sig som meningsfuldhed, som - over tid - også knytter sig til den enkeltes identitetsdannelse- og projekt. I vores sammenhæng er netop mening og identitet vigtigt, når det drejer sig om værdiformidling og ikke blot vidensformidling. Værdiformidling kalder på andre tilgange, hvor der sættes fokus på: - Mere implicit end eksplicit læring - Mere erfaringsbaseret end dogmatisk didaktik - Mere udvidet end snæver læring Alt dette sammenfattes i praksisfællesskaber, når læring og deltagelse skal omsættes til erfaring og udvikling. Med dette i baghovedet vil vi se på de læringsmuligheder, der sættes i spil i de alternative konfirmandforløb. Konfirmander om læring - Vi laver nogle ting, som præsten bagefter kan forklare os om, fordi der er tid til det. - Vi oplever det selv. Det betyder meget, at man har tid til at selv at leve sig ind i det. - Det er en anderledes og sjov form for læring altså ikke kun hahasjovt, men man lærer det bedre, når det er sjovt. - Jeg ved ikke, om vi lærer lige så meget, altså sådan almindelig læring, men det lærer man jo heller ikke noget af. Konfirmander 23\n1 RefleX - At skabe rum for eksistentiel og religiøs refleksion - den vigtige samtale mellem unge og betydningsfulde voksne en undersøgelse et metodeudviklingsprojekt med en række refleksions/samtale-værktøjer\nDet var godt at se båden sejle ved hjælp af solceller - Evaluering af SEF s skolebesøg\nDet var godt at se båden sejle ved hjælp af solceller - Evaluering af SEF s skolebesøg Kirsten Grube Center for Ungdomsstudier (CUR) Februar 2012 1 Det var godt at se båden sejle ved hjælp af solceller


Intex bademadras 163x104 cm | CDON\nIntex bademadras 163x104 cm\nSlap af og flyd på vandet med denne bademadras fra Intex, og nyd en dejlig sommer! Bademadrassen er lavet af vinyl, så den er robust og holdbar. Denne oppustelige bademadras er forsynet med en kopholder, hvori du kan placere din drink. Puden giver di\nSlap af og flyd på vandet med denne bademadras fra Intex, og nyd en dejlig sommer! Bademadrassen er lavet af vinyl, så den er robust og holdbar. Denne oppustelige bademadras er forsynet med en kopholder, hvori du kan placere din drink. Puden giver dig ekstra komfort, og netbunden holder dig afkølet. De 2 luftkamre og det medfølgende håndtag bidrager til sikkerheden. Pakken inkluderer desuden en reparationslap. Bemærk venligst: Den maksimale vægtgrænse er 100 kg\nMateriale: 0,45 mm vinyl\nMål: 163 x 104 cm (L x B)\nNetbunden holder dig kølig\n2 luftkamre for øget sikkerhed


HTX-eleverne fra Aabenraa er Sønderjyllands bedste til teknologi | SønderborgNYT\n24. september 2015 17:20 REGIONALT\nElever fra de tekniske gymnasier og handelsgymnasierne var onsdag til regionsmesterskab i Fredericia, og blandt de otte tilmeldte HTX-hold vandt eleverne fra Aabenraa med deres hygiejneprojekt for bl.a. opfindsomhed og realiserbarhed, skriver EUC Syd i en pressemeddelelse.\nProduktet går kort fortalt ud på, at der til sæbedispenseren på sygehusene kobles en form for alarm, sådan at hvis ikke dispenseren tages i brug, låser toilettet i 2 min.\nHoldet fra Aabenraa var fire elever fra 3. X: Andreas Harmuth, Jesper Thaysen Henriksen, Oliver Elgaard Gellett og Phillip Brodersen Hansen, og ideen kommer fra deres eksamensprojekt i faget teknologi.\nNæste skridt er finalen “DM i Teknologi og Erhvervscase”, der finder sted d. 20. oktober i København.


EBH Bank | Danmarkshistoriens største banksag\nFra lokal til international fokus\nebh bank blev skabt i 1992 da to lokalbanker i den lille by Fjerritslev lagde sig sammen under navnet “Egnsbank Han Herred” Men da banken som den første krakkede under finanskrisen var det langt fra en lille egnsbank der måtte lukke, de havde nemlig i 2001 lanceret en storslået vækstplan der skulle tage dem fra en lille egnsbank til en international bank med mange forskellige forretningsområder.\nDen internationale fokus kombineret med mange risikable investeringer betød dog også at banken ikke blot krakkede, den havde også behov for at få tilført omkring 4 mia. DKK i kapital fra staten for at overholde dens forpligtelser, det skal ses i forhold til at banken havde en værdi på omkring 6 mia. DKK på børsen da den toppede.\nSiden her er ejet af Finans 247 ApS og drives med henblik på at fortælle historieren om hvordan finanskrisen i 2008 blev skabt og forløb.


Hvad du har brug for at vide om allergi hos børn\nAllergi forekommer hos børn, når kroppen kommer i kontakt med allergener\nRedigeret og ændret størrelse på billede af Caroline Hernandez er tilgængeligt på Unsplash\nAllergi hos børn er et immunrespons, der vises, når kroppen reagerer på et stof, der normalt er uskadeligt. Disse stoffer er normalt støv, pollen, dyrehår, insektbid, medicin og nogle fødevarer, såsom mejeriprodukter. Ethvert barn kan udvikle allergier.\nVed kontakt med allergener (som er de stoffer, der forårsager allergi) ved berøring, indånding eller indtagelse, frigiver kroppen histaminer, som forårsager allergiske reaktioner. Symptomerne varierer og kan påvirke huden, luftvejene og andre organer.\nAllergisymptomer i luftvejene\nRødme i kløende eller vandige øjne\nFølelse af pres på ansigtet\nHoste, hvæsen og åndenød\nI alvorlige tilfælde kan allergien hos børn udvikle sig til anafylaksi, som kan være dødelig.\nAndre allergisymptomer hos børn\nHævede tunge eller ansigt\nI tilfælde af en alvorlig allergisk reaktion kan der være bevidsthedstab. Hvis du har mistanke om, at dit barn eller andet barn i din pleje har en allergi, skal du søge lægehjælp. I alvorlige tilfælde af kendte allergier er det vigtigt at have adrenalin i nærheden - dette lægemiddel har en kraftig antiastmatisk, vasopressor og hjertestimulerende virkning, der bruges i nødsager. Tal med en børnelæge om brugen og anvendelsen af dette produkt i tilfælde af allergier observeret hos de børn, du plejer.\nDen mest effektive måde at forhindre allergiske reaktioner på er at undgå kontakt med allergener. Når du først ved, at et barn er allergisk over for et bestemt stof, skal du bede din læge om tip til, hvordan man undgår allergiske reaktioner, og hvordan man behandler dem.


Omsorg for børn med diabetes\nEn diabetesdiagnose bør ikke mindske dit barns livskvalitet. God blodsukkerkontrol er derfor vigtig. Som forælder til et spædbarn eller lille barn, der for nyligt er diagnosticeret med diabetes, kan dit barns diagnose påvirke dig meget mere end, det påvirker dit barn. Barnet er helt afhængig af dig for al omsorg, ikke kun selve diabetesbehandlingen. Når dit barn begynder at gå og tale, vil diabetes være en meget lille del af barnets verden. Børn lever i nuet. Blodsukkermåling eller injektion, der var så forstyrrende om morgenen, er for længst glemt efter kort tid. For din egen sindsro og barnets helbred bør du benytte...\nOmsorg for voksne med diabetes\nAt tage ansvar for omsorg for en forælder, ægtefælle eller ven kan være utroligt givende, men også krævende. Omsorg er både givende og stressende, idet du lærer, hvordan du kan hjælpe nogen til at kontrollere deres diabetes og tage sig af andre medicinske tilstande samtidig med, at du stadig kan finde tid til dine egne behov. Som omsorgsgiver bliver dit travle liv endnu mere travlt. Du kan ikke gøre alt, men det vil føles godt, fordi du ved, at du gør dit bedste. Du kan starte med en plan. Begynd med at tale med en læge om de ting, som den person, du drager omsorg for, får brug for. Tænk over alt fra hjælp til dagligvarer,...\nNår du tjekker dit blodsukker, er det nemt at antage, at apparatet vil give dig et præcist resultat. Men et apparats nøjagtighed afhænger af en masse faktorer. Hos Roche, der fremstiller Accu-Chek produkterne, mener vi, at du fortjener et pålideligt apparat og et testresultat, du kan stole på. Det er derfor, at kvalitet og nøjagtighed altid har været vores topprioritet. På en gennemsnitlig uge tester vores kvalitetskontrol tilsammen over 60.000 Accu-Chek teststrimler for at sikre en vedvarende nøjagtighed1. Strenge fremstillingsprocesser sikrer, at vores produkter lever op til kompromisløse standarder for...\nLær af dine blodsukkerresultater\nDet er sandsynligt, at dit behandlingsteam har talt med dig om vigtigheden af at kontrollere dit blodsukker. Men mange mennesker er ikke klar over, hvor mange værdifulde oplysninger, de kan få fra resultaterne af deres måling. Blodsukkermåling viser dig, hvordan din krop håndterer den mad, du spiser, hvordan motion påvirker dig, og hvordan medicin virker. Den lader dig også vide, om din krop har det brændstof, den har brug, hele dagen. Blodsukkermåling kan hjælpe dig med: At holde dit blodsukker inden for et sundt område At have mere energi og føle dig veltilpas At finjustere dine...\nDrevet til forglemmelse – den virkelige styring af diabetes hver dag\nFor dem af os, der hver dag, skal tage os af vores diabetes, kan livet være kompliceret - meget mere kompliceret end for en person, der ikke har diabetes. Alt vi spiser, hver aktivitet vi udfører, bare at spise en snack foran fjernsynet kræver overvejelser, fremsyn og beslutninger - hele tiden. Heldigvis er du i godt selskab. Brug lidt tid på et online diabetes forum for at se, hvad vi mener. Lad os sige det på denne måde: Forestil dig et par, der tager ud på en dejlig gåtur søndag eftermiddag. Lige før turen kan den person, der ikke har diabetes, tænke, "Er det mon køligt. Skal jeg tage min jakke på?"...\nInfusionssæt er designet til at få insulin fra insulinpumpen til din krop så komfortabelt og effektivt som muligt. Der er mange forskellige designs og kombinationer af kanyler og længde af slanger, der passer til en bred vifte af kropstyper, livsstile og aktivitetsniveauer. At vælge det rette infusionssæt til dig er et af de vigtigste aspekter for at få en god oplevelse med en insulinpumpe. Her er nogle af de muligheder, du bør overveje. Stål eller blød kanyle? Infusionssæt med blød kanyle er mere populære end infusionssæt med stålkanyle og betragtes generelt som mere komfortable. De...\nOmsorg for teenagere med diabetes\nDet er ingen hemmelighed, at det at være teenager er svært. Diabetes tilføjer et ekstra pres, og egen behandling af en teenager gør det ikke lettere. Det er en vigtig tid for hele familien - din teenager er ivrig efter at opnå uafhængighed og gør sig klar til skolen eller den voksne verden. Men de har stadig brug for din vejledning og støtte. Det er vigtigt at forstå, at denne tilstand kan påvirke hvem som helst i hvilken som helst alder. At have diabetes betyder, at du og dine børn vil have mere ansvar end andre gennem årene, men det bør ikke mindske dit barns livskvalitet. Faktisk kan øget egenkontrol være en fordel for dit...\nAt leve med diabetesHvad er diabetes?


🚗 Harrisburg Lufthavn Biludlejning | Harrisburg Lufthavn Billeje – Rentalcargroup.com\nRentalcargroup.com er en af de største uafhængige online biludlejningsmæglere. Vi sammenligner biludlejningspriser på mere end 35000 steder. I Harrisburg Lufthavn er der mange biludlejningsagenter, der tilbyder forskellige slags bilkategorier fra kompakt, økonomi eller SUV\_'er. Vi kan tilbyde en god lejebil. Så lad os foretage søgningen, og du vælger bare den bil, der passer dig bedst. Det er så simpelt som det.\nAnkomster / Afgange Harrisburg International Airport\nOpererende flyselskaber for Harrisburg Lufthavn


Spare- og udviklingsplanen for DR har medført, at TV-Avisen er flyttet en halv time frem til klokken 21, og at primetime på DR1 dermed er forkortet. En række programmer bliver derfor enten kortere eller længere.\nI 2018 udarbejdede DR en spare- og udviklingsplan på baggrund af den politisk vedtagne medieaftale, som pålægger DR markante besparelser. En del af denne plan er, at både kanaler og programmer lukker.\nEn anden del af planen er, at man fra årsskiftet flyttede TV-Avisen fra klokken 21.30 til klokken 21. Det betyder, at primetime-programmerne mister cirka 100 timer om året.\nDen nye sendeplan med primetime mellem klokken 20.00 og 21.00 betyder, at programmerne som udgangspunkt enten kan vare en time eller en halv time. En række af primetime-programmerne havde tidligere en varighed på 45 minutter, og de skal derfor enten forkortes eller forlænges.\nEn halv eller hel time\nDR har derfor foretaget en samlet vurdering af, om de eksisterende programformater egner sig til at blive længere eller kortere – i forhold til den værdi, seerne gerne skal have af programmet, udviklingsmulighederne i programmets konkrete indhold og format, samt hvad der giver mest mening i den praktiske produktion af programmet.\nHer er et overblik over de ændringer, som seerne vil støde på i år:\nKortere programlængde – fra 45 minutter til 30 minutter:\nHammerslag (udkommer kun i en sæson mod to tidligere)\nProgrammer, som bliver længere – fra 45 minutter til en time:\n"Bonderøven" er et af de programformater, som DR har valgt at forkorte fra 45 til 30 minutter, så Frank får travlt med sin byggeprojekter (foto Peter Wath).\n"Nak og æd" bliver endnu længere – en time mod hidtil 45 minutter. Forhåbentlig får dyrene stadig en hurtig død (foto Anders Roholt).


Velfærd for ældre. Holdning og handling — Ældreforum\nHer samles trådene fra hele forskningsprojektet Velfærd for ældre - holdning og handling. Der tegnes en ramme om de enkelte undersøgelser, resultaterne sammenfattes, og der funderes over, hvad der kan udledes af det samlede projekt. Forskningsrapport. Af Jørn Henrik Petersen\nDenne rapport beskriver i kort form alle forskningsprojektets seks rapporter, samler trådene fra de enkelte undersøgelser og sammenfatter resultaterne efter devisen: Hvad kan vi så lære af det?\nForskningsprojektet består af seks delprojekter, der hver for sig illustrerer, hvordan holdninger og handlinger følges ad, og hvordan holdninger indvirker på lovgivning.\nHver enkelt rapport belyser et afgrænset tema, men søger samtidig at besvare en række fælles spørgsmål, som fx.:\nHvilke værdier danner grundlag for "ældrepolitikken", og bygger de politiske valg på overordnede og principielle overvejelser? Hvilken rolle spiller medier og interesseorganisationer for de politiske beslutninger, og hvordan præger medierne billedet af ældre og det at blive ældre? Hvem er "de ældre", og hvilke behov og ønsker har de? Har vi et særligt menneskesyn, når talen er om ældre? Følges rettigheder og pligter? Og hvad er den enkeltes og hvad er det offentliges ansvar?\nProjektet har således set nærmere på holdninger, der udmøntes både i samfundets og mediernes billede af ældre og i de grundopfattelser, som befolkningen bærer med sig - ud fra den betragtning, at uden at kende disse holdninger, kan vi ikke ændre dem.\nProjektet er afrapporteret i følgende seks rapporter:\nEt godt liv som gammel (December 2005) Ældrebilledet i medierne - En undersøgelse af ældrestereotyper i dagbladene fra 1953 til 2003 (August 2005) Mediestormens magt - Om mediestorme på ældreområdet og deres indflydelse på ældrepolitikken (Januar 2007). Hjemmehjælpens historie - Ideer. Holdninger og handlinger (Maj 2008) Plejehjemstilsyn - Politik på pressens præmisser (Maj 2008) Fællesskab og ansvar - En kvalitativ undersøgelse af danskernes opfattelse af ansvar og pligt i forhold til alderdomsforsørgelse (Maj 2008) Og projektet er desuden som nævnt sammenfattet i nærværende rapport Velfærd for ældre - holdning og handling (Maj 2008)\nLæs mere om hele forskningsprojektet her: Velfærd for ældre - holdning og handling\nForfatter Jørn Henrik Petersen\nUdgivelsesår Maj 2008\nUdgiver ÆldreForum & Servicestyrelsen & Velfærdsministeriet\nFællesskab og ansvar. En kvalitativ undersøgelse af danskernes opfattelse af ansvar og pligt i forhold til alderdomsforsørgelse\nMediestormens magt - Om mediestorme på ældreområdet og deres indflydelse på ældrepolitikken\nÆldrebilledet i medierne gennem 50 år. En undersøgelse af ældrestereotyper i dagbladene fra 1953-2003\nGlobalt tema om ældre & aldring\nFremtidens seniorer i Danmark\nNy viden & gamle fordomme om ældre


eryped oral – Hernandez\nErythromycin estolat er kontraindiceret hos patienter med forud eksisterende leversygdom. Hepatisk dysfunktion med eller uden gulsot er opstået, primært hos voksne. Det kan være ledsaget af utilpashed, kvalme, opkastning, abdominal kolik, feber, og i nogle tilfælde kan svære mavesmerter føre til en abdominal kirurgisk nødsituation. Afbryd erythromycin straks, hvis der opstår ovennævnte resultater.\nBruger For Eryped\nErythromycin tilhører klassen af lægemidler kaldet makrolidantibiotika. Det virker ved at dræbe bakterier eller forhindre deres vækst.\nPassende undersøgelser udført til dato har ikke påvist pædiatrisk-specifikke problemer, som ville begrænse nytten af erythromycin hos børn.\nFør ibrugtagning Eryped\nPassende undersøgelser udført til dato har ikke påvist geriatriske-specifikke problemer, som ville begrænse nytten af erythromycin hos ældre. Men ældre patienter er mere tilbøjelige til at have erythromycin-induceret høretab, problemer med hjerterytmen, og blødningsproblemer.\nDette afsnit indeholder oplysninger om den korrekte brug af en række produkter, der indeholder erythromycin. Det kan ikke være specifik for Eryped. Læs med omhu.\nMål den blandede suspension med en markant måleske, oral sprøjte, eller medicin kop.\nFortsæt med at bruge medicinen for fuld tid for behandling, selvom du eller dit barn begynder at føle sig bedre efter de første par doser. Din infektion kan ikke gå væk, hvis du stopper med at bruge medicinen for tidligt.\nHold den blandede E.E.S.® suspensionen i køleskab. Smid alt ubrugt medicin inden for 10 dage.\nOpbevar den blandede Ery-Ped® suspension ved stuetemperatur. Smid alt ubrugt medicin inden for 35 dage.\nDet er meget vigtigt, at din læge kontrollere status for dig eller dit barn på regelmæssige besøg for at sikre denne medicin fungerer korrekt. Blod- og urinprøver kan være behov for at kontrollere for uønskede virkninger. Hvis din eller dit barns symptomer ikke bedres i løbet af et par dage, eller hvis de bliver værre, skal du kontakte din læge.\nBrug ikke denne medicin, hvis du eller dit barn også bruger astemizol (Hismanal®), cisaprid (Propulsid®), pimozid (Orap®), eller terfenadin (Seldane®). Ved hjælp af disse lægemidler sammen kan øge risikoen for mere alvorlige bivirkninger.\nDenne medicin kan forårsage ændringer i hjerterytme, såsom en tilstand kaldet QT-forlængelse. Det kan ændre den måde dit hjerte slår og forårsage besvimelse eller alvorlige bivirkninger hos nogle patienter. Kontakt din læge, hvis du eller dit barn har forværrede symptomer på rytme hjerteproblemer, såsom hurtig, dunkende, eller ujævne hjerteslag.\nForholdsregler Mens du bruger Eryped\nSørg din læge ved, om du er gravid eller kan være gravid, før du tager denne medicin.\nErythromycin kan forårsage diarré, og i nogle tilfælde kan det være alvorlige. Det kan forekomme, 2 måneder eller mere efter du stoppe med at bruge medicinen. Tag ikke nogen medicin til behandling af diarré uden først at tjekke med din læge. Diarré medicin kan gøre diarré værre eller gøre det vare længere. Hvis du har spørgsmål om dette, eller hvis mild diarré fortsætter eller bliver værre, skal du kontakte din læge.\nNext Next post: forstørret hjerte


Brug for et Webhotel eller spamfilter?\nPro-Plan tilbyder i samarbejde Wannafind A/S at hoste din webside. Wannafind A/S er førende inden for webhoteller, hostede applikationer og udlejning af servere. Fokus på sikkerhed og stabilitet gør os til en sikker partner for alle der ønsker den bedst mulige platform til alt lige fra hjemmesider til komplette webløsninger.\nAlle servere drives i et beskyttet brandsikret miljø med 99,9% oppetid. Serverne er døgnovervåget.\nPro-Plan har indgået et samarbejde med it-sikkerheds koncernen FuseMail, der effektivt og præcist filtrerer e-mail for virus og spam.\nFuseMail's løsninger er baseret på erfaringer fra samarbejde med godt 10.000 nordiske virksomheder og har herigennem bevist, at de har markedets mest effektive og ressourcebesparende løsninger til scanning af virus og spam.\nLøsningerne fra FuseMail er lette at anvende og kræver ingen vedligeholdelse eller installation i dit eget driftsmiljø. De er alle »managed services«, hvilket betyder, at både spam- og virusmail fjernes før de overhovedet rammer din mailserver, og du vil derfor kun modtage de reelle mails. Det betyder samtidig også, at du hverken har nogen vedligeholdelses- eller driftsomkostninger. Kort fortalt skal du hverken bruge tid, kræfter eller ressourcer på spam- eller virusmails i fremtiden.\nGratis spam og virusscanning i 14 dage!\nDer er stor forskel på at læse om en løsning og rent faktisk selv at prøve den. Det er først, når du har testet den på eget netværk, at du får rigtig syn for sagen. Vi tilbyder dig derfor, at prøve FuseMail's spam- og virusscanning i 14 dage - helt uden forpligtelser.\nTesten kræver ingen avanceret installation og opsætning. Du skal blot kontakte Dennis Kryger Sørensen (74 25 25 03 / dks@pro-plan.dk), så sørger vi for resten. Når testperioden afsluttes, får du en statistik, der dokumenterer, hvad løsningen kan gøre for lige præcis din virksomhed.


Hallo! Hvorfor skal jeg være medlem? Hallo! Hvorfor skal jeg være medlem?\nFortæl mig hvorfor jeg skal vælge at blive hos Socialpædagogerne fremfor at skifte til en anden fagforening, der leverer de samme ydelser for det halve? Det spørgsmål satte mellem jul og nytår en større debat i gang i Socialpædagogens facebookgruppe, der fik flere kritikere til at stille spørgsmålstegn ved udbyttet af kontingentkronerne til Socialpædagogerne og fagbevægelsen generelt:\n– Jeg synes, at det er en god diskussion at få startet, for hvad er det lige vi får, når vi er i en fagforening som Socialpædagogerne og ikke et forsikringsselskab som de gule fagforeninger, skrev Niels Peter Holm Jeppesen.\nAndre medlemmer svarede med deres bud på, hvad fagforeningen bidrager med, både konkret og set i et større perspektiv:\n– Når solidaritet, sammenhæng og høj faglighed ikke betyder noget for dig, så kan jeg heller ikke se, hvorfor du skulle (være medlem, red.). Husk også at donere din 6. ferieuge til et velgørende formål samt at frasige dig andre goder, Socialpædagogerne har brugt tid på at forhandle sig frem til, lød det fx fra Lone Beider.\nAndre var usikre på svaret, som fx Niels Peter Holm Jeppesen, der skrev:\n– Ja, det er jeg da i tvivl om, for i radioen hører jeg dagligt reklamer for de gule forsikringer, men aldrig noget modspil.\nPå baggrund af debatten har vi bedt Socialpædagogernes nyvalgte kasserer, Michael Madsen, give svar på tiltale.\nHvorfor skal man være medlem af Socialpædagogerne frem for at vælge en billigere fagforening?\nHer må jeg spørge, hvad det er for en fagforening, man tænker på, for hvis det er en af de såkaldt gule som fx Det Faglige Hus, der ikke tegner overenskomster, vil jeg slet ikke kalde det en fagforening. Så vil jeg kalde det en forretning eller et forsikringsselskab. For mig er en rigtig fagforening en del af fagbevægelsen, der jo tegner overenskomster og på den måde laver kollektive aftaler om løn og arbejdsvilkår. Og hvis man ønsker en stærk fagforening, der kan forhandle gode aftaler igennem på fællesskabets vegne, gælder det selvfølgelig om at bidrage med sit eget medlemskab. Man skal også huske, at nogle af kontingentkronerne går til systemet med tillidsrepræsentanter, der jo kan være en stor hjælp for den enkelte.\nHvad er den grundlæggende forskel mellem Socialpædagogerne og de gule fagforeninger?\nUd over det helt grundlæggende spørgsmål om overenskomst er der også den afgørende forskel, at vi i Socialpædagogerne har fokus på faget. Vi organiserer mennesker, der arbejder på samme felt, nemlig det socialpædagogiske, og det har betydning på alle niveauer: Både når Socialpædagogerne taler socialpædagogernes sag i offentligheden og gennem lobbyarbejde, når vi fx målretter medlemstilbud med fokus på den socialpædagogiske faglighed, og når det enkelte medlem fx kan få karriererådgivning målrettet netop socialpædagoger.\nEr den enkelte lige så godt stillet med et medlemskab af en gul fagforening?\nNej. Dels har vi jo nogle helt andre medlemstilbud på hylderne, dels er det falsk tryghed, hvis man tror, at man juridisk er lige så godt stillet ved at være med i en gul fagforretning. Hvis man arbejder et sted, hvor der er tegnet overenskomst med Socialpædagogerne, er det kun os, der kan føre en eventuel sag i arbejdsretten i tilfælde, hvor arbejdsgiveren bryder overenskomsten.\nHvorfor skal man være med i fagforeningen, hvis man som fx familieplejerne ikke har en overenskomst?\nOverordnet arbejder Socialpædagogerne for at overenskomstdække familieplejeområdet, men det er svært med den tilgang, som modparten, KL, har, idet de ikke ønsker at tegne overenskomst. Men netop fordi der ikke er overenskomst, går vi efter at støtte familieplejerne på anden vis. Fx kan de få råd og vejledning i forhold til kontrakter, ligesom vi er i stand til at yde professionel bistand, hvis kommunerne vil opsige plejekontrakten – eller i tilfælde hvor kommunerne ikke overholder de forvaltningsretslige spilleregler. Og så har vi også en række særlige medlemstilbud til familieplejerne som fx pensionsordning hos PKA, gratis krisehjælp hos Falck Healthcare og et nyhedsbrev og særlige arrangementer målrettet familieplejere.\nHvad er fidusen ved Socialpædagogernes lønforsikring – kan man ikke lige så godt tegne en lønforsikring et andet sted?\nSocialpædagogerne har en kollektiv lønforsikring, og det gør den meget billigere, end hvis du selv går ud og tegner en lønforsikring i et forsikringsselskab. Lønforsikringen er et supplement til dagpengene, der betyder, at du kan få op til 80 pct. af din løn i alt i de første seks måneder, du er ledig.\nHvorfor stiger kontingentet til Socialpædagogerne år efter år?\nKontingentet stiger ikke i år. Hovedbestyrelsen har tværtimod besluttet at fastfryse kontingentet for 2017 på samme niveau som sidste år.\nLæs mere om fastfryselsen af kontingentet her


Nadia Nadim droppet – Ekstra Bladet\n11. apr. 2022 kl. 16:20\nNadia Nadim droppet\nVM-ambassadør Nadia Nadim er ikke længere ambassadør for Dansk Flygtningehjælp, oplyser sidstnævnte\nDansk Flygtningehjælp har droppet fodboldspilleren Nadia Nadim som ambassadør, efter at hun er blevet ambassadør for VM i Qatar.\nDet skriver organisationen til B.T. i en mail.\n'Vi har efter en fin dialog med Nadia taget et gensidigt valg om at afslutte samarbejdet,' fremgår det i mailen.\nNadim havde titel af 'goodwill ambassador' for Dansk Flygtningehjælp. Hun har været i rollen siden 2019, men nu er det altså slut.\nDet skyldes, at landsholdsspilleren 1. april kunne fortælle, at hun var blevet officiel ambassadør for herrernes VM-slutrunde i Qatar.\nNadia Nadim er ikke længere 'goodwill ambassador' for Dansk Flygtningehjælp, efter at hun er blevet ambassadør for den stærkt kritiserede VM-slutrunde i Qatar. Arkivfoto: Bo Amstrup/Ritzau Scanpix\nTurneringen har været udsat for markant kritik for landets brud på menneskerettigheder og ringe forhold for migrantarbejdere.\nDerfor passer hendes promovering af slutrunden ikke ind i forhold til hendes ambassadørskab for Dansk Flygtningehjælp.\n- Vi er desværre ikke blevet taget med på råd i beslutningen om hendes ambassadørskab til VM i Qatar, som vi selvfølgelig synes er problematisk og ikke er i overensstemmelse med de menneskerettighedsværdier, vi i DRC Dansk Flygtningehjælp hver dag kæmper for, siger Kasper Viebke, fundraisingchef i DRC Dansk Flygtningehjælp, til B.T.\nHvad var Nadims rolle?\nEkstra Bladet har spurgt DRC Dansk Flygtningehjælp, hvad rollen som goodwill-ambassadør indebærer.\n- Goodwill-ambassadørrollen har været et samarbejde ad hoc, hvor Nadia med sin kæmpe commitment har brugt sin platform til at skabe opmærksomhed om vores fælles mission: At forbedre flygtninges rettigheder, herunder særligt kvinder og pigers rettigheder.\n- Det er ikke bundet af en kontrakt eller rammevilkår, men en fælles ambition for at skabe positiv forandring. Det ved vi, hun fortsat vil og kommer til at gøre i kraft af den rollemodel hun er.\nDet vides ikke, hvorvidt der er mulighed for, at Nadim kan vende retur til samarbejdet, når hendes opgaver som ambassadør for slutrunden i Qatar er overstået.\nEkstra Bladet har været i kontakt med DRC Dansk Flygtningehjælp og bragt spørgsmålet, men det ønsker organisationen ikke at svare på.\nNadia Nadim var tidligere i april på plads til VM-lodtrækningen i Doha. Foto: Lars Poulsen\nNadia Nadim er født i Afghanistan og selv flygtning. Hun er aktuelt skadet og derfor ikke en del af den trup, som kvindelandstræner Lars Søndergaard senest udtog.\nDansk Boldspil-Union (DBU) har ved flere lejligheder udtrykt sig kritisk om Qatars VM-værtskab. Derfor ærgrer det også DBU-fodbolddirektør Peter Møller, at Nadim har taget imod jobbet som ambassadør for slutrunden.\nTil Ritzau sagde han i sidste uge:\n- Jeg er superærgerlig og skuffet over, at hun har sagt ja til den ambassadørrolle. Det modarbejder de ting, DBU har gjort gennem lang tid for at skabe bedre vilkår for migrantarbejderne i Qatar, og alt det, vi står for, lød det fra Møller, som understregede, at det var hans personlige holdning.\n- Det er virkelig et svært emne. Jeg tror meget på dialogen og på at prøve at påvirke tingene. Også i Qatar i stedet for at boykotte og blive væk. Men jeg er meget imod, at man sympatiserer med og promoverer den slutrunde og prøver at bygge den op til noget, den ikke er.


Køb LED Fyrfadslys med timer - 2-pak\nBemærkninger: 1 pakke indeholder 2 LED fyrfadslys med timer\nStørrelse: H2,9 cm - Ø3,6 cm\nStørrelse: Ø: 3,6 cm, H: 2,9 cm\nBatteri: 2x CR2450 (Medfølger)\nLyskilde: 2x LED lyskilde (Indbygget)\nStar Trading Fyrfadslys m/timer - 2-pk\nFlotte hvide fyrfadslys (2-pk) til batteri med timer. Fyrfadslysene har blinkene flamme, som betyder at flammen ikke bevæger sig, men den står og små-blinker lidt, så det minder om lyset fra rigtig ild. Der er 2 lys i denne pakke.\nVi elsker det! Disse LED fyrfadslys med timer giver dig mulighed for kun at tænde lysene én gang, og så vil de (indtil batterierne er brugt op) tænde på samme tidspunkt som første gang du tændte dem, og slukke igen efter 6 timer. Dette gentages dagligt.\n- Hvis du vil lave om i tidspunktet de tændes på skal du bare slukke lysene, og tænde dem på det nye tidspunkt du vil have at de skal tænde fra igen.\n2 LED fyrfadslys pr. pakke\nTændt i 6 timer, slukket i 18 timer.\nBruger 2 x CR2450-batterier (medfølger)\n- Ca. levetid er 150 timer - 25 dage.\n- Køb altid gode batterier!\nLED Fyrfadslys som billig tyveri-sikring\nHusk også, at LED fyrfadslys med timer kan medhjælpe til at sikre mod indbrud i hjemmet. Sæt LED fyrfadslys med timer op i dine vinduer, så tror en mulig ubuden gæst, at der er nogle hjemme (for hvem lader stearinlys være tændt når de ikke er hjemme), og på den måde kan du medvirke til, at tyven ikke går ind til dig. Det er i hvert fald en billig måde at have lidt ekstra sikring i hjemmet, og med en batterilevetid på ca. 25 dage er der også batteri nok til de lange ferier.\nHar du spørgsmål til LED Fyrfadslys med timer - 2-pk.?\nEr du i tvivl, har spørgsmål eller brug for hjælp i forbindelse med dit køb af LED Fyrfadslys med timer - 2-pk., så kontakt os endelig! Du kan fange os på chatten, via mail eller på telefon 64 64 29 60. Vi sidder klar til at hjælpe både før, under og efter købet.


Kina Fabrikant Leverandør L-Glutathione - Xi'an Le Sen Bio-Technology Co, Ltd\nCAS-nr .: 70-18-8\nEinecs nr: 200-725-4\nMelekulær formel: C10H17N3O6S\nUdseende: Hvidt krystallinsk pulver Renhed: 99%\nGlutathion (GSH) er et tripeptid, der indeholder en usædvanlig peptidbinding mellem aminogruppen cystein (som er knyttet ved normal peptidbinding til en glycin) og carboxylgruppen i glutamat-sidekæden. Det er en antioxidant, der forhindrer skade på vigtige cellulære komponenter forårsaget af reaktive oxygenarter som fria radikaler og peroxider.\nFunktionen af L-Glutathion\nL-Glutathion Reduceret rolle af klinisk behandling og forebyggelse\nUnder patologiske tilstande, når endogent GSH-reduktion er blevet eksakt, er eksogen GSH blevet. Eksogent GSH supplement kan forhindre og behandle relaterede sygdomme, opretholde en sund krop.\n1. Strålingssygdom og strålingssikkerhed: Stråling, radioaktive stoffer eller på grund af leukopeni forårsaget af kræftmidler og andre symptomer kan spille en beskyttende virkning.\n2. For at beskytte leveren, afgiftning, inaktivering af hormoner og at fremme galdesyremetabolisme og hjælpe med at absorbere fedt og fedtopløselige vitaminer fordøjelseskanalen.\n3. Anti-allergi eller betændelse forårsaget af hypoxæmi hos patienter med systemisk eller lokal, kan reducere celleskader og fremme reparation.\n4. At forbedre visse sygdoms og symptomer i adjuverende stoffer. Såsom: hepatitis, hæmolytisk sygdom og keratitis, grå stær og retinale sygdomme, såsom øjenlidelse og øget syn.\nApplikationen af L-Glutathione\n1. Tilsætningsstoffer til fødevarer\n(1) L-Glutathion kan tilsættes til pasta for at få producenterne til at reducere tiden for brød til den oprindelige halv eller en tredjedel og tjene til at styrke fødevareservicens rolle og andre funktioner.\n(2) For at tilføje til yoghurt og babymad kan den tilsvarende vitamin C spille et stabiliserende middel.\n(3) I sin blanding til surimi for at forhindre farve fordybet.\n(4) Til kød og ost og andre fødevarer har forøget effekten af smag.\nL-Glutathion kan forhindre infiltrering af Los tyrosinase for at opnå formålet med at hæmme melanin dannelse. På eliminere rynker, øge hudens elasticitet, krympe porerne, lysere pigmentet, har kroppen en fremragende hvidbearbejdningseffekt. L-Glutathione som hovedbestanddel i kosmetiske produkter i Europa og USA blev hilst velkommen af årtierne.\nHot Tags: l-glutathion, Kina fabrik leverandør, høj kvalitet, høj renhed, bedst sælgende, fremragende pris\nSukkerrør ekstrakt octacosanol\nNatur C-vitamin Acerola Cherry Extract\nSpray tørret gulerod rod pulver


The Storm - Black Luck CD → Køb CDen billigt her - Gucca.dk\nBlack Luck er et album af den danske rockgruppe The Storm, der består af Pernille Rosendahl og Johan Wohlert (Tidligere bassist i Mew). Trackliste: 01: Wall of Shame 02: Honesty 03: Are Your Shoes... Læs mere.\nBlack Luck er et album af den danske rockgruppe The Storm, der består af Pernille Rosendahl og Johan Wohlert (Tidligere bassist i Mew).\n01: Wall of Shame\n03: Are Your Shoes Too Tight?\n06: Herculean Task\n07: Black Luck\n08: Pass For A Lonely Person\n09: 'Till The Day I Die\n10: Death And Dust\nVed handel på Internettet er det uhyre vigtigt, at sikkerheden er i top, og det er derfor et område, vi vægter højt. NETS har godkendt vores betalingsløsning, og det er din garanti for betalingssikkerheden. Derfor er det også altid fuldstændig sikkert at købe og foretage betaling hos Gucca.dk.\nDe 30 dages returret gælder naturligvis alle typer varer hos Gucca. Det betyder, at hvis du af en eller anden grund alligevel ikke ønsker din vare, så kan du uden dårlig samvittighed sende den uønskede vare tilbage til os, og så sender vi pengene tilbage. Vi står naturligvis altid til rådighed med rådgivning og svar, hvis du ønsker at sende dit produkt retur.\nSom vores kunde, skal du selvfølgelig ikke vente i for lang tid på dit produkt. Vi leverer hurtigt og sikkert. Det betyder, at hvis varen er på lager, så får du den leveret indenfor 1-2 hverdage. Husk, at du ud for hver enkelt vare altid kan se nuværende lagerstatus. Spørgsmål til lagerstatus og/eller leveringstiden? Så hold dig ikke tilbage med at tage kontakt til os.\nHos Gucca.dk har du mange forskellige betalingsmuligheder at vælge iblandt. Der er frit valg blandt vores betalingsformer - du vælger den, der passer bedst til dig. Uanset hvilke af vores betalingsmetoder du benytter, så kan du altid købe sikkert og trygt hos os. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Vær opmærksom på, at såfremt du anvender betalingskort, trækkes pengene først den dag vi sender varen til dig.\nSkulle du støde på problemer eller have spørgsmål, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, beder vi dig kontakte os omgående. På hverdage imellem 10-15 sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi sidder altid klar til at yde dig kompetent hjælp med godt humør og smil på læben.\nNår du køber hos Gucca.dk, har du mulighed for at tracke forsendelsen. Når du har gennemført købet, kan du gå ind på din egen personlige ordreside. På din personlige ordreside kan du se, hvornår vi sender din forsendelse. Du får besked via mail, når din forsendelse forlader vores lager og er på vej.\nRock, Vokal, 2000-2009, Danmark, Black Luck, Cd\nDin anmeldelse af The Storm - Black Luck\nVores brugere har bedømt The Storm - Black Luck Cd til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 6 bedømmelser og 0 anmeldelse\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_cd path__forside path__cd path__pop path__thestorm path__thestormblackluck\n39,95 krThe Storm - Skolen Er Forbi - Cd


”Odysseen” er det episke heltedigt om den snilde Odysseus' tiårige rejse hjem efter krigen i Troja, der fortælles parrallelt med historien om hans søn Telemakos' søgen efter sin far. Men det er langt fra en nem rejse hjem for Odysseus, der kommer ud for alverdens modgang, der giver udslag i eventyr af olympiske dimensioner; heriblandt mødet med den enøjede kyklop, der gerne ser, at Odysseus og hans besætning indgår i hans middagsplaner, og opgøret med nymfen Kalypso, der holder Odysseus fanget i syv år. Og hjemme venter Odysseus' kone, Penelope, ængsteligt, imens den ene bejler efter den anden banker på hendes dør.\nHomer er navnet på den græske digter, der siges at have skrevet de to episke værker ”Iliaden” og ”Odysseen”. Det vides hverken, hvor Homer var født, hvor han var fra, om han i virkeligheden var blind, og allerede omkring hellenistisk tid blev der sået tvivl om, hvorvidt ”Iliaden” og ”Odysseen” reelt set er skrevet af Homer. Denne diskussion har stået på lige siden, og bliver omtalt som det homeriske spørgsmål.


Naturlige Store Bryster Frederiksberg / Gratis Dating\nNaturlige store bryster Frederiksberg\n17-01-2017 17-01-2017 Frances Klahn\nde perfekte bryster ud? Nikolaj Kennov, 21, Frederiksberg: Bryster skal være naturlige, og hverken store eller små. Selve brystvorten må. RITA- naturlige store Bryster -Abterp, Bredebro+ESCORT. 19/04 Jeg holder fri i påskeferien:) Frederiksberg d. 24/4 i en privat diskret. Rødhåret store piger kvinder med Frederiksberg bryster - investmentgroupcolombia.net Chat gratis naturlige online Vallensbæk bryster store dating; rødhåret store piger...\nGratis lesbisk pornofilm Holbæk\nVi er vores egen værste fjende. Men med bare ét minut til at vise personligheden frem efter små tre timers tøjskift og posering under teaterlamperne må det nødvendigvis gå galt. I teenageårene begynder brysterne at vokse. Sugardaddy søger sød og fræk pige i Østjylland. Blot en af flere beskeder fra fremmede mænd, der også vil lære hende lidt bedre at kende. Jeg håber vi ses Knus Jing.\nArrangørerne står ved sideindgangen og følger hele optrinnet med alvorlige miner. Bede din date om at bestille noget bestemt så hendes bryste kunne vokse? Kommentér naturlige store bryster Frederiksberg denne tråd. Ung seksualitet Forskerne er i øvrigt nået frem til, at fyldige bryster med mørke vorter er udtryk for moden seksualitet, hvorimod små attributter med lyse vorter signalerer ung seksualitet. LÆS OGSÅ: En kvinde vi kan li': Kaaliyah LÆS OGSÅ: En kvinde vi kan li': Gyrith Celilie Ross. Jeg søger et pænt og ordentligt sted i eller omkring Århus, hvorfra jeg kan modtage min kunder, det er naturligvis en fordel, hvis stedet er forholdsvis ugeneret, naturlige store bryster Frederiksberg, eller uden alt for nysgerrige naboer. Også kan du lære at klæde dig efter dine bryster, så det ser flot ud uden at være vulgært. Nordkorea advarer USA efter vellykket missilaffyring. Lejlighed, sommerhus eller lign. CM kan du så også bevise det? Bryster skal være naturlige, og hverken store eller små. Microsoft råber regeringer op verden over efter hackerangreb. Sommervejr på hardcore gangbang erotisk massage video mod Danmark: 25 magiske grader i sigte. Alle deltagere i Miss Universe Denmark skal underskrive en 22 sider lang kontrakt, hvor de fraskriver sig en række rettigheder. I teenageårene begynder brysterne at vokse. Mit navn er Sandra Delacour, jeg er 20 år gammel cm og vejer 69 kg. Selvom de er gode - var der ikke et professio. Vi bruger cookies til at huske dine indstillinger og give dig den bedst mulige oplevelse på sitet. Showet er i fuld gang. Vi havde personlige interview med dommerne i går, angivelig så de kunne lære os at kende.\nFree fisse nøgne kendte danskere\nFår man større bryster af at spise mørk chokolade? Ny kinesisk og Japansk pige inviterer på hed vintersex og frister med deres frække studinekroppe der vil forføre, til fredsstille dig.\nFree dansk porno store fede patter\nRing venligst for yderligere info. Sommervejr på vej mod Danmark: 25 magiske grader i sigte. Se 13 tidligere kommentarer.\nVarmblodig frodig moden naturlig behåret Quinde forkæler gentlemen. Uimodståelige frække danske sommerpiger, sus i skørterne. Wozniackis kæreste i stor nedtur: Derfor kører det ikke for ham.. Læs også: L ær dine bryster at kende. Dejlig sød sugarbabe søges.\ncourtney cummz bryster sex\nkapri styles bdsm billeder\nunge tøser spanske piger\njule fisse lesbisk\ngangbang free pornografi\nlækre danske piger kendis porn\nariana jollee tube porno\nnovelle porno dildo babes\ndenice klarskov kæreste sex vido\nBondage video Halsnæs\nDanske pornopiger Skive\nDildo i røven frække damer\nBillig sex Samsø\nTeenage bryster Norddjurs


New zealandsk korsarve stammer oprindeligt fra det sydlige Australien og New Zealand. Planten blev indført og solgt som akvarieplante i England i 1920’erne. Den første dokumenterede introduktion af planten i naturen var i England i 1956. Herefter er den blevet spredt til flere europæiske lande, bl.a. Tyskland, Belgien, Irland, Holland, Frankrig, Spanien, Italien og Østrig. Udover Europa, er den også blevet fundet i USA, i delstaterne North Carolina, Florida og Washington.\nDen blev første gang registreret i Danmark i 2003. Spredningen i Danmark er dog stadig meget begrænset. Tømning af akvarieindhold i åer eller søer en den mest sandsynlige spredningsvej.\nDen new zealandske korsarve tilhører stenurtfamilien og er en flerårig plante. Den har en 1 mm tyk rund stængel, som kan blive 10-139 cm lang. Stænglerne kryber eller strækker sig op og danner store tætte måtter som skygger for alt andet under måtten.\nMan kan kende planten på de lineære til ovale, kødfulde blade, der sidder i en kransposition på stænglen. De to blade i hver krans sidder modsat hinanden og kan blive 4-24 mm lange og 0,7-1,6 mm brede. Planten blomstrer fra juli til september og får 4 hvide til lyserøde kronblade på 3-3,5 mm i diameter.\nNew zealandsk korsarve kan forveksles, med korsarve (Crassula aquatica), som dog er meget sjælden og findes kun få steder i Jylland. De kan nemt adskilles da korsarvehøjst kan blive 6 cm lang. Vandstjernens (Callitriche sp.) sammenlignelige stængel og bladstruktur kan også til dels forveksles med den, af new zealandsk korsarve. Vandstjernens bladspids er dog tveddelt i forhold til new zealandsk korsarves pileformede, spidse blade.\nNew zealandsk korsarve kan både vokse over og under vand. Den kan leve halvt nedsænket i vand med stængler voksende over vandoverfladen, eller fuldstændigt under vand, helt ned til 3 meters dybde.\nPlanten kan vokse i mange forskellige naturtyper, heriblandt søer, åløb, grusgrave, sumpe, strandenge og kanaler. Planten kan ikke vokse i områder med stærke strømninger.\nNew Zealandsk korsarve. Foto: iStock\nAt når et lille plantestykke brækkes af New Zealandsk korsarve, kan det slå rod og danne en helt ny bestand.\nNew Zealandsk korsarve anses for værende en invasiv plante da den spredes nemt, kan udkonkurrere hjemmehørende arter og er særdeles vanskelig at bekæmpe.\nPlanten er i stand til at reproducere sig kønnet og ukønnet. Den kan formere sig vegetativt fra et enkelt plante-fragment, på en størrelse ned til 5 mm, og derved skabe en ny bestand. Planten kan gro hele året rundt og kan producere flydende skud i efteråret, som ligger i vandet i løbet af vinteren.