Europa-Parlamentets beslutning af 16. april 2013 om fremme af udviklingen via handel (2012/2224(INI)) - PDF\nEuropa-Parlamentets beslutning af 16. april 2013 om fremme af udviklingen via handel (2012/2224(INI))\nDownload "Europa-Parlamentets beslutning af 16. april 2013 om fremme af udviklingen via handel (2012/2224(INI))"\n1 P7_TA-PROV(2013)0119 Fremme af udviklingen via handel Europa-Parlamentets beslutning af 16. april 2013 om fremme af udviklingen via handel (2012/2224(INI)) Europa-Parlamentet, - der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. januar 2012 om handel, vækst og udvikling (COM(2012)0022), som ajourfører en meddelelse af 18. september 2002 om samme emne, - der henviser til artikel 207 og 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde samt artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union, - der henviser til Kommissionens andre meddelelser og arbejdsdokumenter fra de seneste år, som er relevante for dette emne, herunder dem, der handler om udviklingspositiv politikkohærens (COM(2009)0458, SEC(2010)0421, SEC(2011)1627), om EU's handlingsplan om ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse og status i udviklingssamarbejdet (SEC(2010)265), om at øge effekten af EU's udviklingspolitik: en dagsorden for forandring (COM(2011)0637), om udviklingsfinansiering (COM(2012)0366), om Unionens strategi til styrkelse af resiliens (COM(2012)0586), om social sikring i Unionens udviklingssamarbejde (COM(2012)0446) og om Unionens engagement i civilsamfundet på området eksterne forbindelser (COM(2012)0492) samt dens meddelelse om "Aid for Trade" (COM(2007)0163) og dens årlige overvågningsrapport om denne bistand, - der henviser til Rådets konklusioner af 16. marts 2012 om EU's tilgang til handel, vækst og udvikling de kommende ti år og til dets øvrige konklusioner af relevans for dette emne, - der henviser til Cotonou-aftalen 1, - der henviser til forordningerne i forbindelse med instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI) 2 og Den Europæiske Udviklingsfond (EDF) samt deres gennemførelse, - der henviser til EU's strategiramme for menneskerettigheder og demokrati og til punkt 11 om handel i den dertil knyttede handlingsplan 3, - der henviser til den optimerede integrerede ramme for handelsrelateret bistand til de mindst udviklede lande, som er udarbejdet under Verdensbankens ledelse, - der henviser til ILO's dagsorden om anstændigt arbejde og FN's initiativ vedrørende social mindstebeskyttelse, Cotonou-aftalen som ændret i 2005 og Forordning (EF) nr. 1905/2006 (EUT L 378 af , s. 41). Rådets pressedokument 11855/2012.\n2 - der henviser til den fjerde verdenskvindekonference i Beijing den 15. september 1995, erklæringen og det handlingsprogram, der blev vedtaget i Beijing, - der henviser til sine beslutninger af relevans for handel og udvikling, herunder om handel og fattigdom 1, støtte til handel 2, økonomiske partnerskabsaftaler 3, Unionens generelle toldpræferencer 4, virksomheders sociale ansvar 5, skattespørgsmål i forbindelse med udviklingslande 6, forbindelserne mellem Unionen og Afrika 7, fødevaresikkerhed 8, den generelle udvikling af Unionens udviklingspolitik 9 og udviklingsvenlig politikkohærens 10, - der henviser til forretningsordenens artikel 48, - der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0054/2013), A. der henviser til, at artikel 207 og 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er klart forbundne; der henviser til, at artikel 207 anfører, at EU's handelspolitik skal baseres på principperne og målsætningerne for EU's udenrigspolitik; der henviser til, at EU-politikker, som kan påvirke udviklingslandene, ifølge artikel 208 skal tage hensyn til målsætningerne for udviklingssamarbejdet; B. der henviser til, at medlemsstaterne og Kommissionen til opfølgning af Beijingerklæringen og handlingsprogrammet har vedtaget strategien om integrering af kønsaspektet som en del af deres politik for udviklingssamarbejdet; C. der henviser til, at nedbringelse af fattigdom og realiseringen af 2015-målene er hjørnestenene i EU's udviklingspolitik og også bør være vejledende for EU's handelspolitik over for udviklingslande; der henviser til, at fremme af menneskerettigheder bør integreres i denne politik og bidrage til den rettighedsbaserede tilgang, som EU følger; D. der henviser til, at der ikke er nogen automatisk forbindelse mellem handelsliberalisering og reduktion af fattigdommen, men at handelsliberalisering kan være et af de mest effektive redskaber til at skabe økonomisk vækst og udvikling, såfremt de rette betingelser er til stede; E. der henviser til, at udsigterne for en vellykket handelsdrevet udvikling bl.a. afhænger af velfungerende institutioner, en effektiv bekæmpelse af korruption, en sund privat sektor 1 EUT C 298 E af , s EUT C 102 E af , s EUT C 102 E af , s. 301, EUT C 323 E af , s. 361, EUT C 117 E af , s. 101, EUT C 117 E af , s Vedtagne tekster af 13. juni 2012, P7_TA(2012) EUT C 301 E af , s. 45, EUT C 99 E af , s EUT C 199 E af , s EUT C 169 E af , s EUT C 56 E af , s EUT C 33 E af , s. 77, vedtagne tekster af 23. oktober 2012, P7_TA(2012) EUT C 161 E af , s. 47, vedtagne tekster af 25. oktober 2012, P7_TA(2012)0399.\n3 og stræben efter en bredt funderet og inklusiv økonomisk udvikling, diversificering og gradvis forøgelse af værditilvæksten; F. der henviser til, at EU's handelspolitik over for udviklingslande har til formål at øge deres integration i det internationale handelssystem, men mangler tydeligt definerede mål for udvikling og derfor i stedet risikerer at slå den lokale produktion ud og øge afhængigheden af råvareeksport; der henviser til, at nogle udviklingslande, især de mindst udviklede lande, trods betydelige liberaliseringsbestræbelser ikke har været i stand til at diversificere produktion og eksport; G. der henviser til, at globaliseringens indflydelse på fattigdomsbekæmpelsen er ujævn; der henviser til, at en stor del af befolkningen i udviklingslandene stadig lever under ekstrem fattigdom, navnlig i de mindst udviklede lande: i 1990 boede kun 18 % af de ekstremt fattige i de mindst udviklede lande, mens denne andel i 2007 var fordoblet til 36 %; H. der henviser til, at forhandlingerne om økonomiske partnerskabsaftaler er langt bagud i forhold til tidsplanen, at fremskridtene samlet set stadig er skrøbelige, at udviklingsmålene ikke er klart defineret i strategien for EU's partnerskabsaftaler, og at der snarere er brug for et nyt fokus på udvikling i forhandlingerne end for en deadline for at forbedre denne situation; I. der henviser til, at fattige lande har svært ved at kompensere for de faldende handelsafgifter som følge af den aktuelle globale liberalisering af handelen; der henviser til, at toldsatser for forarbejdede varer, der ligger højere end toldsatserne for råvarer, risikerer at medvirke til, at udviklingslande fastholdes i en position, hvor de blot er råvareeksportører. J. der henviser til, at landbrugsstøttens negative indvirkning på handel og udvikling for udviklingslandene bør fjernes; K. der henviser til, at den øgede anvendelse af agrobrændstoffer i overvejende grad har hængt sammen med udvidelsen af en storstilet industriel monokultur og dermed har været med til at udbrede landbrugsmetoder, der er skadelige for miljøet, biodiversiteten, jordens frugtbarhed og tilgængeligheden af vand; der henviser til, at den øgede anvendelse af agrobrændstoffer kan have dramatiske konsekvenser i form af overtrædelse af jordrettigheder, tab af adgang til vitale naturressourcer, skovrydning og miljøødelæggelse; L. der henviser til, at mellemindkomstlande i den øverste halvdel vil blive udelukket fra EU's generelle toldpræferencer fra 1. januar 2014, men at det er usikkert, i hvilket omfang dette vil åbne nye eksportmuligheder for de mindst udviklede lande; M. der henviser til, at handelsbistanden ("Aid for Trade") er udformet til at hjælpe udviklingslande med bl.a. at opbygge handelskapacitet, begrænse administrative handelsbarrierer, etablere en effektiv infrastruktur til transport af varer samt styrke lokale virksomheder for at forberede dem på imødekomme den lokale efterspørgsel og konkurrence og give dem mulighed for at drage fordel af nye markedsmuligheder; der henviser til, at handelsbistand bør bidrage til at fremme forarbejdning og diversificering af produktionen, fremme regional integration og teknologioverførsel og bidrage til at fremme etablering eller udvikling af indenlandsk produktionskapacitet og mindske uligheder i indkomst;\n4 N. der henviser til, at regional integration er et effektivt middel til at opnå velstand, fred og sikkerhed; der henviser til, de udviklingsmæssige fordele ved en mere velfungerende intern og regional handel kan være lige så væsentlige som eller mere væsentlige end ved øget ekstern handel, navnlig i en situation med klimaændringer; der henviser til, at den regionale handel i Afrika er domineret af forarbejdede varer i modsætning den eksterne handel, der er domineret af råvarer; O. der henviser til, at eksport af naturressourcer ofte forbindes med korruption og med stagnation i andre økonomiske sektorer; der henviser til, at eksistensen af en "ressourceforbandelse" nu er alment anerkendt, og at EU's handelspolitik bør hjælpe til at forebygge og modvirke dette fænomen; P. der henviser til, at "konfliktressourcer" er naturressourcer, hvor den systematiske udnyttelse og handel i en konfliktsituation bidrager til, nyder godt af eller resulterer i alvorlige overtrædelser af menneskerettigheder, overtrædelser af international humanitær ret eller overtrædelser, som udgør forbrydelser i henhold til folkeretten; Q. der henviser til, at EU-politikker bør understøtte og aldrig skade fødevaresikkerheden; der henviser til, at det også er helt afgørende at standse, at landbrugsjord i udviklingslande og -regioner med fødevareusikkerhed overgår til andre udnyttelsesformål end produktion af fødevarer til lokale og regionale behov ("land grab"-problemet); R. der henviser til, at navnlig støtte til biobrændsel har medført ændringer i arealanvendelsen og udsving i fødevarepriserne i udviklingslandene; S. der henviser til, at sikring af ejendomsretten til jord for små landbrugere, som udgør flertallet af jordejerne i udviklingslandene, og som er de mest sårbare, er en afgørende forudsætning for at opbygge et sundt ejendomsmarked og kreditmarked, hvilket igen er afgørende for en stabil og bæredygtig udvikling; T. der henviser til, at investering i muligheder for kvinder, navnlig i form af mikrokreditter, er afgørende for at opnå et højt afkast i form af økonomisk og social udvikling; Handel som en effektiv mekanisme til at skabe vækst og udvikling og nedbringe fattigdom 1. bekræfter sit standpunkt, at bæredygtig udviklingsfremme bør være hovedmålet med EU's handelspolitik over for udviklingslande; mener, at der bør formuleres konkrete og bæredygtige udviklingsmål for alle tiltag inden for rammerne af denne politik; 2. understreger, at eftersom det ikke kan tages for givet, at handelsliberalisering fører til vækst og fattigdomsreduktion, skal handel og handelsbistand altid udformes på grundlag af gennemsigtige, inkluderende og participatoriske processer, som inddrager alle interessenter og har særligt fokus på de dårligst stillede, navnlig kvinder; 3. påpeger, at fair handel mellem Unionen og udviklingslandene skal være baseret på fuld respekt og garanti for ILO-arbejdsstandarder og -arbejdsvilkår og skal sikre overholdelse af de højest mulige sociale og miljømæssige standarder; understreger, at dette omfatter at betale en rimelig pris for ressourcer og landbrugsprodukter fra udviklingslandene; 4. kræver, at der særligt fokuseres på at fremme lighed mellem kønnene og styrke kvindens stilling;\n5 5. glæder sig over fokusset på erhvervsklima, regional integration og verdensmarkeder samt på social beskyttelse, sundhed, uddannelse og beskæftigelse i dagsordenen for forandring (COM(2011)0637); 6. opfordrer til fuld gennemførelse af udviklingsvenlig politikkohærens, herunder gennem et stop for enhver uretfærdig produktions- og handelspraksis, for overfiskeri og for landbrugsstøtte, der skader udviklingen og truer fødevaresikkerheden; 7. understreger, at investeringspolitikken skaber to centrale udfordringer for udviklingslandene: på nationalt plan skal investeringspolitikken indarbejdes i udviklingsstrategien, og der skal skal indkorporeres bæredygtige udviklingsmål; på internationalt plan er det nødvendigt at styrke udviklingsdimensionen i internationale investeringsaftaler og afbalancere staternes og investorernes rettigheder og pligter; 8. beklager, at visse internationale investeringsaftaler, der blev indgået i 2011, ifølge Unctad's 2012-beretning om investeringer i verden holder sig til den traditionelle aftalemodel, som fokuserer på investeringsbeskyttelse som det eneste mål med aftalen; glæder sig dog over, at nogle nye internationale investeringsaftaler indeholder bestemmelser, der skal sikre, at aftalen ikke griber ind i, men snarere bidrager til landenes bæredygtige udviklingsstrategier, som fokuserer på de miljømæssige og sociale indvirkninger af investeringer; 9. bemærker med bekymring det stigende antal ISDS-sager (Investor State Dispute Settlement (bilæggelse af tvister mellem investor og stat)), der rejses i henhold til internationale investeringsaftaler, hvor investorerne sætter spørgsmålstegn ved centrale offentlige politikker med påstand om, at disse politikker har haft negativ indvirkning på deres forretningsmuligheder; påpeger i denne forbindelse, at det i Unctad's beretning om investeringer i verden anføres, at internationale investeringsaftaler i stigende grad bliver kontroversielle og politisk ømtålelige, fortrinsvis på grund af den omsiggribende brug af investeringsaftalebaserede voldgiftsprocedurer mellem investor og stat, hvilket skaber stigende utilfredshed (f.eks. Australiens handelspolitiske meddelelse om, at landet ikke længere vil lade ISDS-klausuler indgå i sine internationale investeringsaftaler), og som bl.a. afspejler mangler i systemet (f.eks. brede anvendelsesområder for bestemmelser om f.eks. ekspropriation, utilstrækkelige garantier i forhold til voldgiftsmændenes kvalifikationer, manglende gennemsigtighed og høje procedureomkostninger, såvel som forholdet mellem ISDS og mellemstatslige procedurer); fastholder derfor, at det i alle fremtidige EU-investeringsaftaler skal sikres, at bilæggelser af tvister mellem internationale investorer og stater ikke undergraver staternes mulighed for at lovgive til fordel for offentlige interesser; 10. minder om, at det fortsat er en stor udfordring for udviklingslandene, navnlig for de mindst udviklede lande, at mobilisere investeringer i bæredygtig udvikling; fremhæver i denne forbindelse, at Unctad har udviklet en omfattende investeringspolitisk ramme for bæredygtig udvikling (IPFSD), som lægger særlig vægt på forholdet mellem udenlandske investeringer og bæredygtig udvikling; 11. opfordrer EU til aktivt at anvende de mange redskaber, den har til rådighed, til at støtte fred, respekt for menneskerettighederhne, demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse, sund offentlig økonomi, investeringer i infrastruktur, de europæiske virksomheders og deres datterselskabers overholdelse af sociale normer, pålidelig ydelse af grundlæggende tjenester og fremme af inklusiv og bæredygtig vækst og nedbringelse\n6 af fattigdom i udviklingslande og derved også bidrage til at skabe gunstige vilkår for effektiv handelsbistand samt effektiv og bæredygtig handelsudvikling; 12. fremhæver, at en vellykket integration af udviklingslandene i verdenshandelen kræver mere end bedre markedsadgang og styrkede internationale handelsregler; understreger derfor, at programmer for handelsbistand bør støtte udviklingslandene i deres indenlandske bestræbelser på at fremme den lokale handel, fjerne begrænsninger på leveringssiden og afhjælpe strukturelle svagheder, hvilket kan ske gennem indenlandske reformer af de handelsrelaterede politikker, handelslettelser, forbedret toldkapacitet, opgradering af infrastrukturen, forbedring af produktionskapaciteten og opbyggelse af hjemlige og regionale markeder; 13. minder om, at forbindelsen mellem international handel og fattigdomsreduktion ikke er automatisk; bemærker i denne forbindelse, at Unctad oplyser, at gennemsnitsniveauet for de mindst udviklede landes handelsintegration målt på, hvor stor en andel af BNP eksport og import af varer og tjenesteydelser udgør, faktisk har været højere end de udviklede økonomiers siden begyndelsen af 1990'erne; mener derfor, at den fortsatte massive fattigdom i de mindst udviklede lande er en konsekvens af underudvikling og af, at disse lande ikke har formået at fremme en strukturelle ændringer, opbygge produktionskapacitet og skabe produktiv beskæftigelse på nationalt plan; 14. fremhæver desuden Unctad's synspunkt, at den præmature og hurtige handelsliberalisering, som mange lavindkomstudviklingslande blev tilskyndet til at foretage i 1980'erne og 1990'erne, har ført til afindustrialisering og en form for integration, som har forstærket deres afhængighed af og sårbarhed over for eksterne markeder, mens de lande, der har haft størst gavn af handelsliberaliseringen og har oplevet den største reduktion i den absolutte fattigdom, er de lande, som åbnede deres økonomier moderat og gradvist i takt med udviklingen af deres produktionskapacitet, og at disse lande har gjort fremskridt med strukturelle ændringer; 15. understreger, at for at vækst og velstandsskabelse kan blive inklusiv og bæredygtig og effektivt nedbringe fattigdommen, bør den fremmes i de sektorer, der i særlig grad er berørt af fattigdom, og i de sektorer, hvor fattige er beskæftiget; påpeger, at vækst også bør gavne kvinder og styrke deres position og fokuseres på at forbedre det generelle erhvervsklima, så SMV'er kan blomstre, og så der kan opstå bæredygtige mikrofinansierings- og mikrokreditmuligheder; fremhæver, at udviklingen og handelspolitikken på dette område bør være styret af innovation, kreativitet og konkurrenceevne og have for øje at skabe beskæftigelse og styrke dårligt stillede samfundsgrupper; 16. glæder sig over Kommissionens anerkendelse af, at det er nødvendigt at støtte små producenters og virksomheders deltagelse; påpeger markedspotentialet i fairtradeordninger og sådanne ordningers effektivitet med hensyn til at fremme samfundsudviklingen; 17. foreslår Kommissionen at skabe et større momentum for bæredygtige offentlige indkøb på internationalt plan; 18. opfordrer Unionen, dens medlemsstater og andre bidragydere til at anerkende kvindernes afgørende rolle i forbindelse med økonomisk udvikling og tilpasse hjælpeforanstaltninger, så de styrker kvinderne socialt og økonomisk, bl.a. ved målrettet støtte til\n7 virksomhedsudvikling og adgang til mikrofinansiering specielt for kvinder; 19. erindrer Kommissionen og medlemsstaterne om Unionens handlingsplan for ligestilling og styrkelse af kvindernes position i udviklingssamarbejdet og de aktiviteter, der foreslås i handlingsplanen; 20. gentager EU's forpligtelse til at følge en sammenhængende politik for udvikling og respekt for og fremme og beskyttelse af menneskerettigheder og lighed mellem kønnene i alle sine eksterne politikker, herunder international handel; ser frem til fuld gennemførelse af punkterne om handel i handlingsplanen vedrørende EU's strategiramme for menneskerettigheder og demokrati; 21. mener, at strategier for en bæredygtig økonomisk udvikling bl.a. bør omfatte følgende elementer: den private sektors deltagelse i realøkonomien, regional samhørighed og integration af markeder gennem grænseoverskridende samarbejde og udvikling af åben og fair handel inden for regelbaserede multilaterale handelspolitiske rammer; 22. erindrer om, at det er af afgørende betydning at investere i at skabe, udvikle og styrke vigtige havne-, transport-, energi- og telekommunikationsinfrastrukturer, navnlig på tværs af grænserne; 23. opfordrer de lande, der modtager udviklingsbistand via handel, til også at mobilisere deres egne interne ressourcer, herunder budgetindtægter via en korrekt opkrævning af skat samt menneskelig kapital; opfordrer Kommissionen til at yde støtte til de lande, hvor statens indtægter stammer fra udnyttelse af naturressourcer, med henblik på en åben og bæredygtig forvaltning af disse ressourcer; understreger behovet for at sikre fuld gennemsigtighed med hensyn til de betalinger, som europæiske virksomheder foretager til regeringer; opfordrer Kommissionen til at støtte bæredygtige industrialiseringsstrategier i udviklingslandene med det formål at fremme handel med forædlede produkter; 24. anser de redskaber, som Unionen har udviklet i form af udviklingsbistand via handel og investering, især den reviderede generelle troldpræferenceordning og de økonomiske partnerskabsaftaler, for at være effektive redskaber; understreger imidlertid, at handelsbistand ikke blot består i disse instrumenter; erindrer Unionen om dens mål for sit samlede bistandsbudget på 0,7 % af BNI i 2015; opfordrer Kommissionen til at forøge det faglige bistandselement i det samlede tilbud om støtte, bl.a. hvad angår standardisering; opfordrer Unionen til at udvise større konsekvens ved gennemførelsen af sin handels-, landbrugs-, miljø-, energi- og udviklingspolitik; 25. anser det for væsentligt, at den europæiske udviklingsbistand gennem handelspolitikker indkorporerer alle aspekter af innovation - finansiel så vel som teknologisk og organisatorisk innovation - på grundlag af bedste praksis; 26. henstiller, at Kommissionen sikrer, at der i alle kommende bilaterale handels- og samarbejdsaftaler medtages menneskerettighedsbestemmelser, som kan håndhæves i praksis, for virkelig at bidrage til en rettighedsbaseret tilgang til udvikling; 27. understreger, at det er vigtigt at sikre anstændige lønninger og anstændige standarder for sikkerhed på arbejdspladsen som en forudsætning for et bæredygtigt globalt handelssystem og nye globale produktionskæder; minder i denne forbindelse Kommissionen om, at den har udsendt en meddelelse med titlen "Fremme af anstændigt\n8 arbejde for alle"; 28. håber af hensyn til konsekvensen i de politikker, som EU følger, på at se et større samarbejde mellem de forskellige tjenestegrene i Kommissionen og EU- Udenrigstjenesten samt de tre institutioner, Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet; 29. mener, at kriterierne for evaluering af udviklingen gennem handels- og investeringspolitikker og -programmer bør omfatte statistikker ikke kun for vækst og handel, men også for antal skabte job og forbedringer i livskvaliteten for befolkningerne i udviklingslande i henseende til menneskelig, social, kulturel og miljømæssig udvikling; En klarere udviklingsramme for forhandlinger og aftaler om handel 30. understreger, at det er vigtigt at kombinere handelsreformer med omhyggeligt udformede offentlige politikker, navnlig hvad angår social beskyttelse; understreger i et bredere perspektiv betydningen af rettidige og velforberedte nationale udviklingsstrategier og forudgående konsekvensanalyser af den eksisterende handelspolitiks indvirkning på fattigdommen; opfordrer Kommissionen til at gennemføre vejledningen fra FN's rapportør om retten til mad, som kræver, at der anvendes konsekvensanalyser for menneskerettigheder - "Guiding Principles on Human Rights Impact Assessments of Trade and Investment Agreements" - når der indgås handels- og investeringsaftaler, for at sikre, at disse er i overensstemmelse med forpligtelser i henhold til internationale menneskerettighedsinstrumenter; opfordrer også indtrængende EU til at indarbejde klare betingelser og klausuler om menneskerettigheder og demokrati i alle sine handelsaftaler; 31. understreger, at det er vigtigt at forankre virksomhedernes sociale ansvar i frihandelsaftaler med udviklingslande for at fremme menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder; foreslår, at der medtages et omfattende kapitel om menneskerettigheder samt sociale kapitler og miljøkapitler i alle fremtidige frihandelsaftaler; 32. opfordrer Kommissionen til at tilskynde udviklingslandes regeringer til at gennemføre brede høringer med deltagelse af ikkestatslige og ikkeerhvervsmæssige aktører i forbindelse med udarbejdelsen af deres handelspolitik; anmoder Kommissionen om også at fremme gennemsigtighed under forhandlinger med henblik på at udvirke en bred og effektiv inddragelse af aktører og at støtte arbejdet på at opnå udviklingsmæssige resultater; 33. opfordrer til, at der ud fra et klima-, køns- og bæredygtighedsperspektiv foretages dybtgående analyser af konsekvenserne af multi- og bilaterale handelsaftaler indgået mellem EU og tredjelande; oopfordrer Kommissionen til at tillade en eksplicit støtte til forvaltning af klimaændringer som led i alle aftaler om handelsbistand og anden relevant udviklingsbistand; 34. mener, at der i forhandlinger om handelsaftaler bør fastsættes benchmarks for udviklingsfremskridt for at lette overvågningen og, om nødvendigt, justeringen af tidsplanerne for gennemførelsen af foranstaltninger, justeringen af ledsageforanstaltninger, som kan inkludere handelsbistand og bistand til omstilling, og forberedelsen af nye initiativer, når udviklingsmålene kræver det; fremhæver, at det er afgørende for handelsforhandlinger, at udviklingslandene får den nødvendige juridiske og øvrige ekspertise til at kunne samarbejde effektivt med WTO og lignende organisationer;\n9 35. opfordrer EU til yderligere at mindske handelsbarrierer og handelsfordrejende støtte for at hjælpe udviklingslande med at øge deres andel af den globale handel; opfordrer til afskaffelse af landbrugseksportstøtte, som der er givet tilsagn om i forbindelse med Dohaudviklingsrunden under WTO, hvilket bør gennemføres hurtigst muligt; 36. opfordrer Kommissionen til at støtte den opfordring, som FN's særlige rapportør om retten til mad har fremsat om indførsel af en ordning med positive incitamenter, og fremme importen i Unionen af landbrugsprodukter, som opfylder visse miljømæssige, sociale og menneskerettighedsstandarder, navnlig ved at sikre producenterne en rimelig fortjeneste og landarbejderne en anstændig løn; 37. opfordrer EU til altid at sikre, at dens brede tilgang til handelsforhandlinger med inddragelse af emner som investering, begrænsning af muligheden for statslige indgreb, offentlige indkøb, konkurrence, handel med tjenesteydelser og intellektuelle ejendomsrettigheder er i overensstemmelse med partnerlandenes forskellige behov og udviklingsstrategier; opfordrer derfor indtrængende Unionen til at fastlægge sin politik under fuld hensyntagen til den "særlige og differentierede behandling", der indrømmes udviklingslande; gentager, at regeringer og parlamenter skal bevare retten til at regulere investeringer både for at kunne forskelsbehandle til fordel for investorer, der støtter landets udvikling, og for at kunne sikre, at forpligtelser og opgaver påhviler alle investorer, herunder udenlandske, så arbejds-, miljø-, menneskerettigheds- og andre standarder overholdes; 38. glæder sig over, at kønsaspektet er blevet medtaget i bæredygtighedsvurderingerne i forbindelse med handelsforhandlingerne; opfordrer Kommissionen til at tage disse vurderinger til efterretning og sikre, at de identificerede kønsspørgsmål faktisk bliver behandlet gennem de politikforanstaltninger, som ledsager handelsaftalerne; 39. mener, at fokus i forhandlingerne om økonomiske partnerskabsaftaler i højere grad bør være rettet mod indholdet end mod tidsfristerne; fastslår, at hvis aftalerne skal kunne føre til udvikling, er der behov for en mere fleksibel holdning fra Unionens side til gavn for en diversificering af AVS-landenes økonomier med øget forarbejdning og øget regional handel; Handelsbistand 40. støtter Kommissionens forslag om at differentiere handelsbistanden og om at koncentrere bestræbelserne omkring de lande, der har størst behov, især de mindst udviklede lande og lavindkomstlandene; 41. opfordrer til, at handelsbistandsredskaberne ikke kun rettes mod handel mellem Unionen og udviklingslande, men også mod støtte til intern, regional og syd-syd-handel samt mod tresidet handel mellem AVS-lande, og til at gøre dette ved at fremme grænseoverskridende værdikæder, gøre centrale tjenester mere effektive og mindske transportudgifterne, hvilket samtidig kan bidrage til at styrke udviklingslandenes bånd til de globale markeder; 42. tilskynder til udvikling af mere effektive støtteinstrumenter for tilpasning og diversificering af produktionen samt for ansvarlig og bæredygtig udvikling af forarbejdningsindustrien og af små og mellemstore virksomheder i udviklingslande;\n10 43. understreger, at der bør tages hensyn til ulighed mellem kønnene med hensyn til adgang til ressourcer, såsom mikrolån, kredit, information og teknologi, når der fastlægges strategier for handelsbistand og anden relevant udviklingshjælp; 44. støtter pakken til fremme af handelen for mindre virksomheder i udviklingslande, som annonceres i Kommissionens meddelelse; opfordrer Kommissionen til at fortsætte udviklingen af denne pakke og opfordrer alle donorer til at afsætte tilstrækkelige midler til at gennemføre mindre virksomheders deltagelse i handelsordninger, som sikrer merværdi for producenterne, herunder dem, som arbejder for bæredygtighed (f.eks. Fair Trade); anmoder om jævnlige opdateringer om gennemførelsen af den; 45. bemærker, at handelskapaciteten er afhængig af såvel hardware (infrastruktur) som software (ekspertise); opfordrer derfor EU til at investere sin bistand i at styrke begge dele i mange lande, ikke mindst i samarbejdet med de mindst udviklede lande; 46. opfordrer Unionen til at sikre, at handelsbistand fremmer fattigdomsbekæmpende og inkluderende instrumenter, og dens primære fokus bør derfor være på mindre virksomheders behov; understreger, at handelsbistand bør anvendes til at udvikle bæredygtige værdikæder og have fokus rettet mod de fattige for at fremme målsætningen om at opnå en bæredygtig forsyningskæde; 47. opfordrer Unionen til at fokusere på at afhjælpe problemerne i handelsbistandsprogrammerne, navnlig med hensyn til gennemførelse og kontrolkapacitet; kræver derfor et ændret perspektiv, som fokuserer på resultater i stedet for på input, men som anerkender behovet for omhyggelig og samordnet ekstern kontrol, som sikrer åbne og gennemsigtige handelsmetoder; 48. opfordrer EU til at integrere den private sektor mere effektivt i udformningen af handelsbistandsprojekter med henblik på at sætte virksomheder i udviklingslande i stand til at fremme handelen; Udvikling og den private sektors rolle 49. mener, at det i lyset af strukturændringerne i den internationale handel og nord-sydhandelen er en afgørende forudsætning for bistandsprogrammernes effektivitet, at modtagerlandene godkender disse programmer, og at de er præget af gennemsigtighed, ansvarlighed og tilstrækkelige ressourcer, idet målet er at mindske forskellene i velstand, dele goderne og opnå regional integration; finder det endvidere afgørende, at nationale, regionale og lokale institutioner samt civilsamfundet systematisk inddrages i udformningen og overvågningen af disse programmer, og at det sikres, at donorerne fører tilsyn; 50. opfordrer Kommissionen til i højere grad at tage hensyn til de nye udfordringer, som udviklingsbistanden gennem handel medfører, såsom forskellene med hensyn til udviklingsniveauer, støtte til den lokale produktion og diversificeringen heraf samt fremme af sociale standarder og miljøstandarder; 51. opfordrer samtlige offentlige og private bistandsdonorer til at koordinere deres aktioner yderligere og til at afpasse dem efter det eksisterende udbud, navnlig på baggrund af den aktuelle situation med budgetnedskæringer; erindrer om, at BRIKSlandene nu både er bistandsmodtagere og bistandsdonorer; opfordrer dem til at\n11 samarbejde med Unionen med henblik på at udveksle erfaringer og optimere deres respektive aktioner og til at påtage sig mere ansvar over for de mindst udviklede lande og i samfundet af bistandsdonorer; er foruroliget over, at bunden bistand bliver stadig mere udbredt, og opfordrer industrilandene og de nye vækstlande til at undgå at benytte en sådan praksis; 52. opfordrer Kommissionen og samtlige bistandsdonorer til at finde frem til innovative finansierings- og partnerskabsformer til fordel for udvikling; erindrer i denne forbindelse om, at udlån mellem ligestillede parter også kan bidrage til at fremme udviklingen via handel; anbefaler en bedre koordination af udviklingsprojekter, der finansieres af regionale udviklingsbanker og Verdensbanken/Den Internationale Finansieringsinstitution, og en mere udbredt brug af interregionale finansieringsordninger såsom Unionens trustfond for infrastrukturer i Afrika; 53. opfordrer EU-baserede virksomheder med produktionsfaciliteter i udviklingslande til at overholde deres forpligtelser til at respektere menneske- og frihedsrettighederne, sociale og miljømæssige standarder, grundlæggende arbejdstagerrettigheder, internationale aftaler og betaling af de behørige skatter på en gennemsigtig måde; kræver gennemførelse af retten til at være fri for tvangsarbejde og navnlig børnearbejde uden undtagelse; 54. er overbevist om, at den private sektor har potentiale til at fungere som drivkraft i udviklingen; understreger, at hvis dette potentiale skal realiseres, skal processen gavne lokalsamfundene og ud fra princippet om inkluderende, fair forsyningskæder styrke alle involverede aktører fra producenten/arbejdstageren til forbrugeren; 55. glæder sig over, at en bred vifte af industrier og transnationale selskaber har vedtaget adfærdskodekser, der opstiller sociale og miljømæssige standarder, der skal efterleves i for deres globale forsyningskæder; erindrer imidlertid om, at udbredelsen af og forskelligheden i VSA (virksomhedernes sociale ansvar)-kodekser er en udfordring; bemærker, at VSA-konceptets heterogenitet, herunder det forhold, at forskellige virksomheder har udviklet forskellige standarder for social regnskabsførelse, revision og rapportering, gør det vanskeligt at sammenligne de forskellige niveauer af VSA; opfordrer derfor endnu en gang Unionen til at arbejde for en klar, international lovramme for virksomhedernes ansvar og forpligtelser med hensyn til menneskerettigheder; 56. opfordrer endvidere EU-baserede og andre virksomheder til at overholde de ti kerneprincipper i FN's Global Compact-initiativ og retningslinjer for virksomheder og menneskerettigheder; 57. opfordrer til en forstærket EU-indsats i forhold til skattely og kapitalflugt, da disse fænomener undergraver indtægterne for både EU- og udviklingslande og modarbejder fattigdomsafskaffelse og velfærdsskabelse i fattige lande; fremhæver, at ulovlig kapitalflugt fra udviklingslande udgør mellem 6 % og 8,7 % af deres BNP og 10 gange den samlede udviklingsbistand til disse lande; opfordrer Kommissionen til proaktivt at søge efter yderligere muligheder for samarbejde med udviklingslandene om dette spørgsmål; slår især til lyd for en international konvention, der skal bekæmpe skadelige skattestrukturer (efter en model med en multilateral mekanisme til automatisk udveksling af skatteoplysninger), og som skal omfatte sanktioner både for jurisdiktioner, som ikke samarbejder, og for finansielle institutioner, som opererer i skattely (f.eks. ved at se på muligheden for at inddrage banklicenser fra finansielle institutioner, som opererer med skattely, med forbillede i den amerikanske Stop Tax Haven Abuse Act);\n12 58. tilskynder EU, andre bistandsydere, myndighederne i partnerlande samt lokale og internationale private aktører i udviklingslandene til at udforske mulige områder, hvor der kan samarbejdes om bæredygtig udvikling med henblik på at opnå det størst mulige udviklingsresultat af erhvervsaktiviteterne og inkludere civilsamfundets organisationer på alle diskussionsniveauer; 59. fremhæver, at det er afgørende at fremme offentlig-private vækstpartnerskaber i Unionens udviklingspolitikker og engagere den private sektors erfaring, ekspertise og forvaltningssystemer i partnerskaber med offentlige ressourcer; opfordrer til at fremme muligheden for, at lokale myndigheder i EU-medlemsstater med erfaring i f.eks. opbygning af infrastruktur kan danne partnerskaber med og samarbejde med lokale myndigheder i udviklingslande; 60. mener, at udenlandske direkte investeringer også er en stærk drivkraft for en holdbar økonomisk vækst, overførsel af knowhow, iværksætterånd og teknologi samt jobskabelse; opfordrer til, at udviklingsdagsordenerne fokuserer på at støtte kapacitetsopbygningen i udviklingslande med det mål at skabe et gennemsigtigt, forudsigeligt og gunstigt investeringsklima, hvor bureaukratiet for virksomhederne er reduceret til et minimum, hvor ejendomsrettighederne respekteres, konkurrence fremmes, og der føres en sund makroøkonomisk politik; Råstoffer og udvindingsindustrien 61. bemærker, at handlen med naturressourcer uanset implementeringen af Kimberleyprocessen for certificering af konfliktdiamanter fortsat giver næring til oprørsbevægelser, og at der stadig foregår menneskerettighedsovertrædelser i mineområderne; understreger derfor det presserende behov for en ordning med nødvendig omhu i forbindelse med ædelstene og værdifulde mineraler, f.eks. de såkaldte konfliktmineraler; mener, at en sådan foranstaltning kunne bidrage til at bryde ressourceforbandelsen og gøre det mere fordelagtigt for udviklingslandene at handle med deres råvarer; glæder sig i denne forbindelse over, at Kommissionen vil offentliggøre en meddelelse om konfliktmineraler; 62. anerkender, at Kommissionen er partner i EITI (gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien); opfordrer Kommissionen og de parter, der er aktive inden for udvindingsindustrien, til aktivt at tilskynde flere producentlande til at tiltræde initiativet; 63. understreger, at naturressourcer udgør to centrale udfordringer for udviklede lande og udviklingslandene: den miljømæssige udfordring i at håndtere indvirkningerne fra udnyttelsen af ressourcer i hele deres livscyklus og den samfundsøkonomiske udfordring i at håndtere menneskerettigheder og fattigdom internationalt; 64. støtter stærkt lovforslaget om landerapportering som led i revisionen af regnskabs- og gennemsigtighedsdirektivet med det formål at afskrække fra korruption og forhindre skatteunddragelse; opfordrer europæiske udvindingsvirksomheder, som opererer i udviklingslande, til at foregå med et godt eksempel med hensyn til socialt ansvar og fremme af anstændigt arbejde; 65. påpeger, at forvaltningsproblemet i ressourcesektoren næsten kun er blevet håndteret gennem frivillige initiativer, og at det mest fremtrædende er gennemsigtighedsinitiativet for udvindingsindustrien, som tilstræber at gøre oplysningerne mere gennemsigtige; bemærker dog, at selv om gennemsigtighedsinitiativet er nødvendigt, er det ikke\n13 tilstrækkeligt til at håndtere det mere udstrakte problem med korruption og bestikkelse i udvindingssektoren; bemærker ligeledes, at FN's retningslinjer for erhverv og menneskerettigheder (beskyttelse, respekt, klageadgang) endnu ikke er specifikke med hensyn til udvindingsindustrien og ressourcer; mener i denne henseende, at der er behov for at tilføje specifikke bestemmelser om udvindingsindustrien til FN's retningslinjer for erhverv og menneskerettigheder, og at et første skridt kunne være under FN's Menneskerettighedsråd at udnævne en særlig rapportør for dette spørgsmål, med mandat til at vurdere og foreslå henstillinger; 66. mener, at standarderne for gennemsigtighed og certificering bør udvides på sigt for fuldt ud at kunne sætte ind over for bestikkelse og korruption i udvindingssektoren og uden for denne; opfordrer desuden Unionen til at støtte stærkere forvaltningsmekanismer for at tage fat på miljødimensionen og menneskerettigheder i forbindelse med ressourceudnyttelse; mener især, at en international konvention om bæredygtig ressourceforvaltning er afgørende for at få fastlagt nogle grundlæggende retsprincipper for bæredygtig ressourceforvaltning; 67. understreger, at bæredygtig minedrift kræver tilgange, som tager højde for ressourcernes hele livscyklus; påpeger, at kompleksiteten i de globale forsyningskæder vanskeliggør gennemsigtighed; mener derfor, at de eksisterende gennemsigtighedsinitiativer bør følges op af certificeringsbestræbelser i form af produktmærkning i hele forsyningskæden for mineraler; 68. kræver, at private aktører, der beskæftiger sig med handel med eller forarbejdning af produkter fra udvindingsindustrien, træffer foranstaltninger til at sikre, at principperne for virksomheders sociale ansvar i hele forsyningskæden efterleves effektivt, grundigt og nøje; 69. opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at følge den af USA's værdipapirsog børstilsyn (Securities and Exchange Commission) for nyligt vedtagne Dodd Frank Act, hvormed der er indført et krav om, at ressourceudvindere offentligt skal indberette visse betalinger; opfordrer Kommissionen til at udvide indberetningskravene for udvindingsindustrien til andre sektorer og til at overveje, om indberetningerne bør underkastes en uafhængig revision; 70. mener, at bilaterale handels- og investeringspolitikker bør bygge på fælles principper såsom chartret om naturressourcer; mener i tråd med bestræbelserne på at sikre fornøden omhu i forsyningskæden, at dette kunne følges op af sektorbestemmelser på områder med forbindelse til smelteværker og raffinaderier, metal- og genvindingsindustrier; 71. opfordrer EU til at anerkende, at eksportrestriktioner kan være en komponent i visse landes udviklingsstrategier eller være berettiget af hensyn til miljøbeskyttelse; Fødevaresikkerhed og biobrændstoffer 72. opfordrer indtrængende Unionen og alle andre donatorer til at undlade at fremme eller bidrage til, at frugtbar jord i lande og regioner, hvor fødevaresituationen er usikker, overgår til andre anvendelsesformål end fødevareproduktion, og til at etablere modeller for god praksis for areal- og ressourceforvaltning for biobrændstoffer og andre salgsafgrøder;\n14 73. understreger behovet for at fjerne incitamenter for landbrugere i lande med en usikker fødevaresituationen til at udnytte deres jord til andre formål end fødevareproduktion, f.eks. produktion af biobrændsel; mener, at forskning og innovation med støtte fra en proaktiv politik i udviklede lande såvel som i udviklingslande kan bidrage til at mindske uoverensstemmelsen mellem fødevaresikkerhed og energiinteresser; o o o 74. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.\nEuropaudvalget 2004 KOM (2004) 0699 Offentligt\nEuropaudvalget 2004 KOM (2004) 0699 Offentligt KOMMISSIONEN OR DE EUROPÆISKE ÆLLESSKABER Bruxelles, den 10.2.2005 KOM(2005) 43 endelig 2004/0242 (CNS) MEDDELELSE RA KOMMISSIONEN om ændring af Kommissionens


» Køb Ifø Vask – Danmarks største udvalg online\nAdskillige webbutikker i Danmark yder i vore dage mange forskellige billige fragtmetoder til ifø vask. En der er meget populær er i vore dage at få afleveret pakken hos en pakkeshop, så du selv har mulighed for at hente din ordre på et valgfrit tidspunkt. Fragttypen er altså ret let gængelig, samt typisk ydermere den billigste leveringsmetode.\nDu kunne på samme måde beslutte dig for at bestille produkterne til levering til din private bopæl eller til dit arbejdes adresse. Leveringstypen er i mange tilfælde et hak mindre billig, men også ret enkel for ifø vask online. Den mindst kostelige leveringsmulighed vil dog i de fleste tilfælde være at hente varerne selv, men den mulighed står og falder med at du lever lige ved online forhandlerens butikker, eksempelvis Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus eller Silvan.\nFragttiden på ifø vask er naturligvis ret så væsentlig om du absolut skal bruge din pakke om få sekunder, og med det formål er det forholdsvis passende at man dobbelttjekker den anslåede leveringsdato ved ifø vask. Flere internet outlets – herunder Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus og Jem og Fix – garanterer billig 1 dags levering på massevis af varer online, men vær på vagt da det står og falder med at ordren aflægges før et fastsat klokkeslæt, således at de med sikkerhed kan nå at få produkterne betjent forinden lagerpersonalet tager hjem.\nEn hel del internet varehuse tilbyder levering uden gebyr på ifø vask online, men i de fleste tilfælde kun hvis du handler for en fastsat sum. Ellers skal man foretrække den mindst kostelige leveringsversion, der gerne vil være at få fragtfirmaet til at levere produkterne til et afhentningssted.\nTemmelig mange webshops giver afhentning hvor du køber billig ifø vask på nettet og selv henter i byggemarkedet. Fx Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, Bygma, Silvan, 10-4, Stark og Davidsen. De tildeler fx click-and-collect på ifø vask i disse byer:\nStenløse, Hørsholm, Helsingør, Holbæk, Kalundborg, Thisted, Vordingborg, Jyllinge, Hedensted, Skanderborg, Varde, Hvidovre, Sønderborg, Svendborg, Roskilde, Rudersdal, Gladsaxe, Korsør, Nykøbing Falster, Aarhus, Odder, Gentofte, Herning, Holstebro, Odense, Frederikshavn, Hjørring, Grenaa, Køge, Frederikssund, Skive, Charlottenlund, Vejle, Tilst, Rødovre, Ølstykke, Nyborg, Slagelse, Brøndby, Lystrup, Taastrup, Nørresundby, Åbyhøj, Farum, Kokkedal, Glostrup, Fredericia, Struer, Brønshøj, Risskov, Valby, Dragør, Hedehusene, Vallensbæk, Haslev, Ikast, Allerød, Rønne, Virum, Horsens, Middelfart, Ballerup, Birkerød, Brønderslev, Kolding, Ringsted, Tårnby, Randers, Esbjerg, Viborg, Lyngby, Herlev, Haderslev, Frederiksberg, København, Lillerød, Næstved, Hillerød, Hobro, Søborg, Aabenraa, Ishøj, Højbjerg, Brabrand, Silkeborg, Frederiksværk, Nærum, Solrød Strand, Albertslund, Nakskov, Værløse, Greve, Aalborg, og Vanløse, .\nClick-and-collect for ifø vask er en mulighed i de fleste regioner af landet: Jylland (Midtjylland, Syddanmark, Østjylland, Nordjylland, Sønderjylland, Vestjylland, Sydjylland), Fyn (Midtfyn, Vestfyn, Nordfyn, Sydfyn, Østfyn) og Sjælland (Midtsjælland, Hovedstaden, Nordsjælland, Lolland, Bornholm, Østsjælland, Sydsjælland, Amager, Vestsjælland, Falster).\nVed kig i statistikkerne bliver det tydeligt, at internet shoppere mange gange leder efter fx ifø vask tilbud og billig ifø vask. Man ser derudover som regel mennesker kigge efter for eksempel ifø vask online, køb ifø vask samt ifø vask priser, plus de store byggemarkeder som Davidsen, 10-4, Silvan, Bauhaus, XL-Byg, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma og Stark.\nDet er i dag ultra enkelt for folk at analysere tilbud på billige ifø vask online hos forskellige online outlets, og med det motiv har flere e-forhandlere været nødt til at nedbringe priserne på ifø vask enormt, og ydermere tilbyde levering uden beregning.\nDerfor kan det imidlertid vise sig gavnligt at besigtige nogle få e-forhandlere efter udsalg og tilbud på ifø vask online inden du gennemfører dit køb, så man er velinformeret til at skaffe sig den mest billige pris. Se ikke bare på de store byggemarkeder som Bauhaus, Bygma, Stark, XL-Byg, Silvan, 10-4, Jem og Fix og Davidsen.\nMan må blot være så påpasselig, at når en online butik udlover billige ifø vask online på tilbud til en salgspris der kan ses som urealistisk beskeden, bør det mange gange være en indikation på en uoprigtig netshop. Betalinger med kort er imidlertid omfavnet af en lovbestemmelse, som assisterer folk overfor uægte internet virksomheder.\nVi går generelt ind for kortkøb eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kan du udnytte en billig afdragsløsning som for eksempel ViaBill, såfremt du ser en fordel i at dække beløbet til ifø vask over en periode. Dette fås ofte hos nicheforhandlere, men dog sjældent de kendte byggekæder som for eksempel Jem og Fix, Silvan, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, Davidsen, Bauhaus og 10-4.\nNår man kigger i tallene er det markant, at mennesker typisk søger efter fx køb ifø vask og ifø vask online. Vi ser derudover tit online shoppere efterspørge blandt andet billig ifø vask, ifø vask tilbud og ifø vask priser.\nTrustpilot tilbyder aldeles passelige genveje til at efterforske flere nuværende køberes meninger og derfor er det fornuftigt, at du ser nærmere på internet butikkens omtaler forud for at du handler billige ifø vask online.\nFacebook forærer dig på samme måde flere hensigtsmæssige genveje til at få indblik i e-forretningens kundefokus. I øvrigt er der en række online firmaer hvor det er muligt at frembringe en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket ligeledes bør bruges til vurdering af hvor glade kunderne er.\nForud for at nogen bestiller billige ifø vask online på en e-shop kunne man principielt overveje webbutikkens handelsbetingelser, det er dog i mange tilfælde et omfattende arbejde, specielt på de velkendte byggecentre som Stark, Davidsen, 10-4, Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg, Bygma, Bauhaus og XL-Byg.\nEn anden løsning kunne være at kontrollere hvorvidt e-butikken er medlem af e-mærke ordningen, eftersom det almindeligvis er en indikator for at e-firmaet accepterer de opstillede regler, og at online virksomheden en gang i mellem føres tilsyn med af specialister der er meget fortrolige vilkårene.\nDet er en rigtig god anledning til support, såfremt du møder problemstillinger som følge af din ordre på ifø vask. Ligeså stiller vi forslag om at man er opmærksom på de mest betydningsfulde vedtægter der kan have indflydelse på købet af ifø vask online, til eksempel hvilken returrettighed butikken garanterer.\nI den sammenhæng er det ydermere afgørende, at man permanent bevarer ens ordremail, således man i fremtiden vil kunne påvise sit køb af ifø vask, uanset om man shopper fra Silvan, Stark, Harald Nyborg, Bygma, Davidsen, XL-Byg, Bauhaus, 10-4 eller Jem og Fix.


Uge 5 2009 - Gran Canaria - Puerto Rico - hotel Natural Park\nVi var en uge på Gran Canaria i perioden 23/1-30/1. Rejsen var bestilt hos Ving i Sverige og det betød at vi kom af sted for 9600 dkr. I Danmark ville samme rejse koste 15000. Maria var ikke med, da hun skulle passe sin skole. Vi boede på Natural Park, er et super børnevenligt hotel, med underholdning hver aften. Super pool-område, super udsigt, super service.\nVi forlod St-Heddinge kl. 5,30. Flyet havde afgang fra København 8.55, men på grund af is på vingerne blev vi lidt forsinket. Vi landede i Las Plamas 14.20 hvor vores kufferter ikke var på det bagagebånd, som var annonceret. Ellers gik alt efter planen. Vi ankom til hotellet kl. 17(dk-tid) Fed udsigt. Efter maden, tog Stine og far en hurtig dukkert i poolen inden vi gik aftentur ned i byen. Alle "madfangerne" mente at netop deres restaurant havde den bedste mad, og en råbte "hallo darling" til Stine. Når man skal hjem fra byen går det meget op af bakke. En taxa koster 18 kr. og det bliver ikke mange gange jeg gider gå tilbage.\n5 timer i flyet er lang tid. Det er dog ikke det store problem for stine. - Udsigten fra sengen - Stine i den lille børnepool\nFar er overfølsom for meget shopping. Et center med 2 milliarder små dimser, som alle skal beføles af Stine, er noget af en udfordring. Vi kom dog af sted uden de store investeringer. Efter centeret soppede mor og Stine ved stranden og der blev også tid til en stor isdessert. Vi tog en taxa hjem og hoppede i den opvarmede pool. Vi spiste aftensmad på hotellet, hvor der var barbecueaften og levende musik. Stine var ikke til at drive hjem. Vejret var overskyet og kun 20 grader.\nShoppe Soppe Dejlig isdessert Aften hygge med levende musik\nSolen har vist sig fra sin bedste side, og har skinnet hele dagen. Som de andre dage gik far og Stine ned efter morgen mad. Det går noget op af bakke, på vejen hjem. Formiddagen stod på pool. Stine badede til hun var helt blå af kulde. Mor derimod tog sol, meget sol, ja så meget at hun var skoldet og meget rød. Efter en god gang solcreme gik vi i byen og spiste på vores yndlingssted som hedder zako-fante. Hjemme igen stod den på pool, dog ikke mor som gemte sig i skyggen. Vi købte brød så vi kunne spise aftensmad hjemme. Stine lever mest af is. Vejret 22 grader og sol.\nBadning i solen Frokost på Zako-fante Aftensmad hjemme med fed udsigt\nSTINE BADEVIDEO HER\nStine var som sædvanligt klar kl.7. Mandag formiddag var vi i swimmingpoolen lige til Stines læber var blå af kulde. Mor sad under en parasol med lange ærmer, for hun er stadigt rød. For 10 år siden blev Pia søsyg bare hun så et glas vand, men i dag havde hun forslået en delfin tur. Vi sejlede i 2½ time i høj sø og så ca. 10 delfiner. Det var en flot oplevelse. Vi tog en taxa hjem og spise mad på hotellet, hvor der var underholdning. Alle tjenerne er altså vilde med Stine. 24 grader og let skyet.\nDelfinerne springer tæt på båden- Der var høj sø og den var noget af en gyngetur- Service og underholdning er i top på Natural Park.\nDelfin video her Panorama billeder af Puerto Rico + strand\nSom de andre dage stod Stine op kl. 7. Ellers har tirsdagen stået i badningens tegn. Vi startede ved poolen, hvor vi også solbadede. Vi ville gå til Arguineguin, men da man fortalte at det ville tage omkring 2 timer tog vi en taxa. I Arguineguin var der marked, stort marked og Stine og mor fik shoppet en del. Hjemme igen slappede vi af ved poolen og var i et par gange. Det var skønt vejr. Om aftenen var der fugleshow på hotellet. Pia prøvede og holde en ørn og en ugle. Stine var ikke vild med levende fugle, så hun holdt en af plast som der havde været is i. Vejret skyfrit og 24 grader.\nDet kan godt være koldt at komme op. Sikke mange gode ting de har. Pia holdt en levende fugl, Stine holdt en af plast\nStine sov længe. Hun var først oppe kl. 7,30. Man kan købe brød i den lille kiosk på hotellet, men Stine mente at vi skulle gå den lange vej til supermarkedet. Det tager 40 min og det går meget ned og op. Efter formiddagsbadningen tog vi på stranden for at soppe. Stine elsker at gå i strandkanten, og mor mener at far også syntes det er en god tur, for så kan han kikke på letpåklædte piger. Far afviser. Eftermiddagen var igen ved poolen. Der blev også tid til et spil ”klask”. Det har været meget varmt og far var lidt dårlig til aften, måske et lille solstik. Høj sol og 25 grader.\nDet er en lang stigning fra "købmanden" Mad med udsigt Der spilles "Klask"\n7.30 kom Stine ind for at putte lidt. Modsat de andre dage startede vi nede i byen med shopping. Mor og Stine havde fået den ide, at de ville bade i havet. Det var dog så koldt at de begge løb ind når de nåede til knæet. Eftermiddagen var på hotellet. Pool og ”hjemlig hygge”. Vi begav os ned ad den lange trappe, for at spise aftensmad. God service, god mad og søde piger til at serverer den. Aften underholdningen var brasiliansk dans. Hold da op de kunne danse og løbe på væggen. Vejret 24-25 grader og lidt vind.\nDet er dejligt at hyggeputte. Klar til at bade i havet, men for koldt. God Pizza og salat. Super underholdning.\nSå er det sidste dag på Gran Canaria. Vi bliver afhentet kl. 11.40, vi var lige en sidste tur i poolen. Men i dag er det koldt og det blæser, så det blev en meget kort tur. Stine og mor har også fået nok og vil gerne hjem. Stine savner sit legetøj og sit tv.\nFlyet hjem var forsinket i 40 min og bagagebåndet i København havde lidt probelmer.\nDen bedste oplevelse har helt sikkert været delfinturen.\nStine vil gerne have poolen med hjem. Sidste badetur inden hjemrejsen Stine glæder sig til sin egen seng\nTuren går til Puerto Rico på Gran Canaria\nDette Websted blev sidst opdateret 09. december 2012


Seks af Furs foreninger er gået sammen i FFF – Furs Forenede Foreninger. Det er et samvirke, der planlægger og gennemfører arrangementer, der er for omfattende for den enkelte forening.\nFFF blev stiftet i 1998 forud for gennemførelsen af et ”Åben Ø”-arrangement, hvor der deltog omkring 4000 personer.\nHver forening har udpeget 1-2 personer til FFF’s samarbejdsudvalg, der normalt holder 6 årlige møder. Her planlægges og evalueres arrangementerne, ligesom man koordinerer arbejdsopgaverne for de omkring 100 frivillige, der gennemfører arrangementerne. FFF har en reservekapital, der sikrer, at et eventuelt arrangementsunderskud, ikke skal dækkes af de deltagende foreninger. Overskud fra arrangementerne deles mellem de deltagende foreninger.\nFFF har 3 traditionsrige arrangementer, der gennemføres år efter år: Fur Rundt Marchen i juli, træskibssejladsen i september og en efterårskoncert.\nHvert år – altid den anden lørdag i juli – afholdes marchen Fur Rundt. Det skete første gang i 1969. Starten går fra havnen kl. 8 og et par timer frem. Omkring 900 personer løber, går, slentrer, sejler eller cykler øen rundt. Undervejs er der 3 rastepladser. Nogle tilbagelægger de godt 20 km på et par timer, andre bruger 6-8. I målområdet på havnen tændes grillen kl. 12 og havnen summer af snakkende mennesker. Der er boder og musik. Fra kl. 17.00 kan man spise aftensmaden og fra kl. 19 spilles der op til havnebal i det store telt.\nTræskibssejladsen Limfjorden Rundt\nHvert år i uge 37 samles omkring 50 af Danmarks gamle træskibe til kapsejladsen Limfjorden Rundt. I løbet af fredagen anløber de stolte skibe Fur Havn med omkring 500 ”søfolk”. Om aftenen er der fællesspisning og musik i teltet. Næste morgen lyder startskuddet kl. 9. Skonnerter, galeaser og mange andre bådtyper forlader igen Fur for fulde sejl.\nMan kan opleve folk, der samles på Furs udsigtspunkter for at nyde synet af de smukke sejlskibe på fjorden. Mange tager en tur på havnen om fredagen for på nærmeste hold at nyde skibene og duften af tjæret tovværk.\nDet er blevet en tradition, at der i løbet af efteråret/vinteren arrangeres en koncert med et kendt navn. Gennem årene har man kunnet opleve Johnny Madsen og Knud Møller, Lars Lilholt solo, De Gyldne Løver, The Sands Family, Ib Grønbæk, Billy Cross, James Rasmussens Trio og Ivan Pedersen med Back Seat Boys.\nDet er nemt at finde mere på FurNyt.dk. Skriv for eksempel Fur Rundt i søgefeltet på forsiden og tryk enter, Så får du en liste med artikler om Fur Rundt. Søgningen kan gentages med andre søgeord, eksempelvis Furs Forenede Foreninger eller Billy Cross. God læsning.\nDer betales ikke et årligt kontingent. De deltagende foreninger indskyder ved optagelse et beløb på 5.000 kr. Optagelse sker efter ansøgning, der sendes til formanden for Furs Forenede Foreninger.\nSamarbejdsudvalget i Furs Forenede Foreninger består af:\nBirgitte Støttrup, Udpeget af FurKunst.dk.\nEfterårskoncerterne fylder Fur Forsamlingshus.


Dyrkning og pleje af græsfedd - Hjem & Have\nFordele og ulemper ved græs\nIfølge nogle kilder kommer navnet "nelliker" fra ordet "krone". Dette er sandsynligvis grunden til at græsfedd har altid tiltrukket sig opmærksomhed fra repræsentanter for de velhavende ejendom. Faktisk ser græsgræsdiamanten meget imponerende ud i forgrunden til blandingsgrænsen og klipperne.\nSammenlignet med havefedd ser græsset ikke så detaljeret ud, fordi dets blomster indeholder færre kronblade. Længden af græsstænglerne kan nå 40 cm, bladene er skarpe og lineære, blomstringen er lyserosa eller lys rød. Plantens rødder er normalt korte og forgrenede.\nDen åbenlyse fordel ved fedt af græs er uhøjtidelighed. Denne plante kan vokse under naturlige forhold, mens de fleste andre sorter kræver konstant pleje og vanding.\nDyrkning af denne flerårige plante er ikke særlig vanskelig: det er nok, at lufttemperaturen er over 15 ° C. Det begynder at blomstre i forsommeren, med en periode med åbningsknopper på 40-45 dage. Derfor er det bedst at starte landing fra maj til juli.\nHvis du vil plante en blomst til frøplanter, skal dette ske i marts.\nNellik græs, plantning, der udføres i en let, løs jord, elsker lys. Derfor er det bedst at placere planten på et åbent fragment af stedet. Stagnation af vand bør ikke tillades, da dette fænomen påvirker blomsten negativt.\nGræsset vokser godt på ikke-sur frugtbar jord. Hun er ikke bange for kulden, så hun kan ikke holdes om vinteren. For at plante frø til frøplanter skal du tage torvjord, en lille mængde sand og tørv. Forholdet mellem tørv og land bør være 1: 1, og ikke meget sand er nødvendigt. Når du har forberedt disse ingredienser, kan du plante frøene. For at gøre dette skal du:\nBland jorden, tørv og sand, indtil der opnås en homogen masse.\nHæld den resulterende blanding i en tidligere tilberedt beholder.\nVand jorden, læg frøene der.\nHæld lidt sand i beholderen, og dæk det med plast eller folie.\nOprethold en stuetemperatur på mindst 15 ° C.\nNår de første spirer vises, er det bedre at placere beholderen med frøplanter et lidt koldere sted (med en temperatur på 12 ° C) med god belysning. Hvis spirerne får lidt lys, skal de vandes højst 2 gange på 7 dage. Når de første 2 blade vises, kan du begynde at dykke frøplanter. I dette tilfælde skal der mellem rækkerne overholdes et interval på 3-4 cm.\nI april kan spirerne transplanteres i separate kasser uden at uddybe rodhalsen. Når der kommer 5 blade på frøplanten, skal du klemme vækstpunktet. Ved den 15. dag i måneden kan du begynde at hærde planterne i den friske luft uden træk. I slutningen af maj kan du plante nelliker i jorden under iagttagelse af en afstand mellem planter på 30 cm.\nFormering af en blomst og pleje den\nNellikgræs kan med alderen miste sit udseende. Det særegne ved denne sort er, at den ikke kun kan forplantes ved stiklinger og frø, men også ved at dele busken. Denne metode er som følger:\nDer laves et snit i bunden af internoden i skuddet.\nStammen placeres i jorden, der er skåret ned.\nDet behandlede område er drysset med jord og opretholder høj luftfugtighed.\nNår rotsystemet vises, skal den nye stilk adskilles fra moderluden og placeres på et mere rummeligt område.\nOftest tager gartnere udbredelse af græs ved stiklinger, hvilket er rationelt at bruge til flerårige nelliktyper. Til rodfæstelse anvendes skud, hvis længde ikke er mere end 9 cm. I slutningen af maj og begyndelsen af juni kan du begynde at udbrede planten. Følg disse trin for at gøre dette:\nKlip skyderen i en vinkel.\nAnbring i underlaget. Planten kan dækkes med en krukke eller plastfolie.\nVent på roddannelse. Denne periode kan tage 15-21 dage.\nFortplantning med frø til flerårige nelliker anvendes ikke, da det er upraktisk.\nHvad angår forladelse kræver græsset det ikke. Det er kun nødvendigt at befrugte og vande jorden lejlighedsvis. Planten skal beskyttes mod gnavere. Der er to måder at gøre dette på:\nplacere gift agn i nærheden af stilkene;\ndæk buskene med grene med torner.\nDen anden måde er mere sikker. Det vil også være at foretrække, hvis du har en hund, da den ved et uheld kan spise en giftmad.\nI det åbne rum udsættes blomster for fugt, hvilket bidrager til udviklingen af sygdomme. Derudover er nelliker bange for et overskud af kvælstof og mangel på kalium, så de ikke kan fodres med kvælstofgødning og frisk kvælstof. Blandinger med høj kalium anvendes bedst.\nFlerårig feddgræs påvirkes oftest af sådanne sygdomme:\nAlternaria. Det vises i form af brune pletter på stammen og blade. Efter deres udseende begynder planten at dø lidt af.\nMarmorering. Det manifesterer sig i form af en ændring i form af blomster og udseendet af pletter.\nFusarium. Forsinker udviklingen af blomster og stængler.\nRust. For at bekæmpe denne sygdom skal du afskære syge blade og anvende fungicid på de inficerede områder af planten.\nFor ikke at mindske risikoen for sygdom må du ikke plante fedgræs i græsset ved siden af tulipaner og syriner.\nDet er også værd at undgå for høj jordfugtighed, hvilket kan føre til svampes udseende. For at bekæmpe skadedyr skal jorden regelmæssigt graves og løsnes.\nHave blomster: nellike græs\nDyrkning og pleje af græsfedd...


Office | MainBrain\nVirksomheder er vilde med Apple\nPubliseret 27/10/2010\t- Kategori: Exchange, Mac OS X, mac support, macsupport, Microsoft, Office, Outlook\tEmner: Macnews\tApples styresystem iOS er meget mere populært blandt virksomheder end både Googles Android og Microsofts Windows Mobile. Det viser en ny rapport fra det amerikanske firma Good, der specialiserer sig i smartphone-kommunikation for erhvervslivet. Good laver en software, som gørLæs mere\nOffice 2011 udkommer 26. oktober\nPubliseret 29/09/2010\t- Kategori: Exchange, Mac OS X, mac support, macsupport, Microsoft, Office, Outlook\tEmner: Macnews\tNæste version af Office til Mac kommer på gaden den 26. oktober, en dag tidligere end det rygterne har lydt på. Det meddeler Microsoft og fortæller samtidig, at Office 2011 allerede nu kan forudbestilles hos Amazon. Samtidig er den sidsteLæs mere\niPad presser markedet for netbooks\nPubliseret 23/09/2010\t- Kategori: iPad, iPhone, Mac OS X, mac support, macsupport, Microsoft, Office, Outlook\tEmner: Macnews, Windowsnews\tApples iPad er skyld i, at USA’s største kæde af elektronikbutikker oplever faldende efterspørgsel på netbooks. Best Buy er en gigantisk kæde af elektronikbutikker med næsten 1.100 butikker i USA. Hos Best Buy har man på det seneste oplevet etLæs mere\nApple topper forbrugertilfredshedsindeks for 7. år i træk\nPubliseret 23/09/2010\t- Kategori: Exchange, Mac OS X, mac support, macsupport, Microsoft, Office, Outlook\tEmner: Macnews\tHvert år foretages en måling af tilfredsheden med forskellige produkter i USA. For syvende år i træk indtager Apple førertrøjen, når det kommer til computere. Total set for computerbranchen er tilfredsheden steget med 4 point til 78 point ud afLæs mere\nMicrosoft Office 2011 til Mac udkommer i oktober\nPubliseret 03/08/2010\t- Kategori: Exchange, Mac OS X, mac support, macsupport, Microsoft, Office, Outlook\tEmner: Macnews\tMicrosoft har offentliggjort, at Microsoft Office 2011 til Mac udkommer i slutningen af oktober. Pakken udkommer i to forskellige udgaver til priser lavere end tidligere, så de matcher priserne for Windows-versionen. De to udgaver er “Office for Mac Home andLæs mere\nMicrosoft lancerer Entourage 2008, Web Services Edition\nPubliseret 14/08/2009\t- Kategori: Entourage, Leopard, Mac OS X, Office, Outlook\tEmner: Macnews\tBrugere af Office 2008 kan nu hente en ny Entourage 2008, Web Services Edition, med ægte Exchange Server-understøttelse. Microsoft er på vej til at droppe Entourage og relancere Outlook til Mac, men inden det sker i 2010, kan nuværende brugereLæs mere\nOutlook vender tilbage til Mac\nPubliseret 14/08/2009\t- Kategori: Entourage, Leopard, Mac OS X, Office, Outlook\tEmner: Macnews\tMicrosoft meddelte i går, at den næste version af Office til Mac vil indeholde Outlook. Microsoft vil i den en kommende version af Office til Mac, erstatte Entourage med Outlook. Det sker når den Microsoft sent i 2010 frigiver enLæs mere


Afhøvling af gulve Ullerslev og hele Sjælland | Gulvafslibning København\nAfhøvling af gulve Ullerslev og hele Sjælland\nHvis dine gulve er meget slidte, ujævne og grimme kan det være nødvendigt med en afhøvling. Vi kan levere en kvalitetssikker afhøvling af gulve Ullerslev og hele Sjælland uanset gulvets størrelse og art.\nDet gælder for gulvafhøvling som for gulvafslibning, at det er vanskeligt at få et pænt resultat, hvis man ikke ved, hvad man gør. Man skal passe på med at vælge det første tilbud på afhøvling af gulve Ullerslev og hele Sjælland. Mange gør ikke arbejdet godt nok; der kan komme slibemærker i gulvet, det kan blive (endnu mere) ujævnt, eller man kan komme til at høvle for meget af.\nVores succes med afhøvling af gulve Ullerslev og hele Sjælland skyldes, at vi har mange års erfaring med trægulve, og hvordan de opfører sig i forbindelse med den nødvendige efterbehandling.\nVi har mange års erfaring med afhøvling af gulve Ullerslev og hele Sjælland og bruger de nyeste og mest effektive maskiner samt udelukkende miljøgodkendte efterbehandlings produkter. Alle vores lakprodukter er miljøgodkendte.


Skrevet af Joanne Summers 14. august 2018\nLæs 6791 gange\nTjek @Rocksoffltd Ball & Chain Remote Control Vibrator fra @MEO_TEAM for noget hemmeligt sjov og spil. Klik for at Tweet\nJeg kan virkelig godt lide denne Rocks Off Ball & Chain Vibrator, men jeg tror, det kunne have været bedre. Jeg ville have foretrukket en mere ubesværet vibrator, men det er en personlig præference, hvis du kan lide buzzy vibes, vil du elske det.\nJeg blev sendt dette Lust Linx Ball & Chain fjernbetjeningsvibrator fra Meo.de og jeg vil gerne takke dem for at give mig mulighed for at gennemgå det for dem.\nAnsvarsfraskrivelse - Jeg blev sendt Rocks Off Linx Ball & Chain til gratis at gennemgå, og dette har på ingen måde påvirket resultatet af denne anmeldelse. Dette indlæg indeholder affilierede links og hvis du køber noget, når du følger en af disse links, kan jeg få en lille kommission på ingen omkostninger for dig. For mere information, tjek min afsløring side.


CfK: Archive: Projects: Svend Aage Andersen\nAktuelle kulturbrud i den danske arbejderkultur (1945 - 1990)\nDer eksisterer og har længe eksisteret et penibelt deficit i den danske arbejderkulturforskning: Medens arbejderkulturen i tiden forud for 2. verdenskrig er forholdsvis veludforsket, er arbejderkulturen i tiden efter 2. verdenskrig et stort set uudforsket område. Et eklatant udtryk for problemerne med at klarlægge efterkrigstidens arbejderkultur er det forhold, at de to store antologier om "Arbejderkultur 1870-1924" og "Arbejderkultur 1924-48" (Medusa 1979 og 1982) aldrig er blevet efterfulgt af det planlagte tredje bind om arbejderkulturen 1948-79. Dette er næppe tilfældigt, men må ses i sammenhæng med de gennemgribende samfunds- og kulturforandringer, der i dette tidsrum har medført en fuldstændig omdannelse af den traditionelle arbejderkultur, eller måske ligefrem en opløsning af den, som nogle vil hævde. Det er således blevet hævdet, at med "velfærdssamfundets" fremvæksts forsvandt også de gamle klasseskel, og dermed de klassespecifikke træk i arbejderbefolkningens kulturmønster. Problemstillingen er derfor: blev arbejder-kulturen - forstået som en klassebestemt gruppekultur - faktisk som en følge af "moderniseringsprocessen" integreret og indoptaget i den nationale helhedskultur? Eller kan man i dag stadig på meningsfuld måde tale om en dansk arbejderkultur henholdsvis forskellige former for arbejderkultur? Svaret på disse spørgsmål forudsætter undersøgelser af efterkrigstidens samfunds- og kulturhistorie på en lang række niveauer:\n(l) studier af udviklingen i klassestrukturen og i arbejderbevægelsen, og herunder først og fremmest ændringerne i arbejderklassens sammen-sætning. Den økonomiske, sociale og teknologiske udvikling har medført betydelige forandringer i den danske erhvervsstruktur, og det indebærer bl.a., at det er en noget anden arbejderklasse, vi nu betragter, end den, vi kender fra tiden før 2. verdenskrig. Måske kan man sige det sådan, at der er sket en række strukturforandringer, hvorved nye befolkningsgrupper er rykket i centrum, medens andre er blevet skubbet mere ud i periferien.\n(2) studier af, hvordan industrialiseringen og den teknologiske udvikling påvirkede kulturen på arbejdspladserne, arbejdsprocesserne og arbejdskulturen. Man må her formode, at der var tale om både konti-nuiteter og brud: at visse elementer fortsatte, mens andre forsvandt og blev erstattet af nye. Bl. a. må det undersøges, hvordan det forholder sig med den kollektive solidaritetspraksis på arbejdspladsen og i arbejdskampe.\n(3) studier af, hvordan "velfærdssamfundet" kom til udtryk i arbejdernes hverdag udenfor arbejdspladsen, dvs. i hjemmet og i fritidslivet. Blev den kollektive orientering, der tidligere havde præget arbejdernes sociale liv, nu afløst af mere individualiserende livsformer (f.eks. fjernsyns-kiggeri)? I hvilken udstrækning indebar erhvervelsen af eget hus, egen bil, nye møbler osv. en såkaldt "borgerliggørelse" af arbejderne? Hvad skete der med "traditionelle", mere kollektivt orienterede aktiviteter så som eksempelvis kolonihave- og værtshusliv?\n(4) studier af, hvad der skete med arbejdernes egne organisationer og institutioner: kooperative virksomheder, AOF, DAI, sangforeninger, arbejdersamariter. Fagenes Pest, Arte osv. Hvorfor forsvandt en del af disse aktiviteter, og hvorfor blev det stadigt vanskeligere for arbejderbe-vægelsen at fastholde og videreudvikle disse klassespecifikke organisa-tionsformer? Hvilke skred skete der i det hele taget i relationen mellem den centrale og overordnede arbejderbevægelseskultur og de lokale arbejderhverdagskulturer?\n(5) studier af, i hvor høj grad den globale og internationale udvikling har grebet ind i livsmønsteret i arbejderklassen. Man har f. eks. talt om en "amerikanisering" af hverdagskulturen, hvor "the american way of life" vandt udbredelse til stadig flere befolkningsgrupper i Danmark. Men i hvor høj grad betød denne kulturpåvirkning en ændring i arbejdernes livsstil, og i hvor høj grad har livsformen i arbejderklassen faktisk vist sig resistent overfor disse forandringer?\nHermed er der skitsemæssigt antydet nogle af de vigtigste af de felter, der må analyseres for at nå til et fyldestgørende svar på spørgsmålet om, hvad der er arbejderkulturens historiske skæbne ved overgangen til det, der er blevet kaldt det postindustrielle samfund. Som det fremgår, vil en række af de processer, der skal analyseres, med fordel kunne anskues som brud og skred i centrum-periferi relationer.\nDette gælder på flere planer: Det er allerede nævnt, at arbejderkulturen må opfattes som en særlig del- eller subkultur indenfor (og i spændings-og modsætningsforhold til) en overgribende samfundsmæssig helheds-kultur. Denne helhedskultur kan forståes som et fletværk af del- og gruppekulturer med begrænset autonomi, men som alle er accepteret af helhedskulturen. Den enkelte delkultur må imidlertid, for at kunne forståes adækvat, altid anskues i sin relation til helhedskulturen. Men relationen mellem del- og helhedskultur, mellem centrums- og periferi-kultur, er imidlertid aldrig noget statisk: den er altid i udvikling. En bestemt delkultur, f.eks. arbejderkulturen, vil således historisk undertiden kunne antage karakter af modkultur, dvs. en kultur, der står i konfliktforhold til den nationale helhedskultur og den i samfundet herskende kultur. Centrum-periferi problematikken indebærer således også et dominans- eller hegemoniaspekt, der er særdeles afgørende, når man skal undersøge en domineret kultur (arbejderkulturen) i forhold til en dominerende kultur (hvordan denne herskende kultur så end benævnes). Set i forhold til den herskende kultur, den "hegemoniske" kultur, har arbejderbevægelsens kultur historisk gjort krav på "mod-hegemoni", dvs. taget sigte på at etablere et alternativt (socialistisk) hegemoni. Samtidig har arbejderbevægelsens kultur fra starten været præget af den borgerlige kultur. Der har været tale om et kompliceret samspil og afhængighedsforhold, hvor det er nødvendigt at inddrage hele den kulturelle totalitet. Denne kan således ikke reduceres til en simpel modsætning mellem et herredømmesystem og et modsystem.\nSet i forhold til de lokale arbejderkulturer kan arbejderbevægelsens kultur - der samtidig også har internationale træk - betragtes som en centrumskultur, der søger at samle og integrere de lokale periferikulturer. Disse lokale arbejderhverdagskulturer kan have modkulturelle træk, men vil som oftest have karakter af subkulturer, dvs. udgøre kulturelle systemer, som besidder en relativ autonomi, og som i det mindste partielt ikke er integreret i og accepteret i den samfundsmæssige helhedskultur. Jeg har i et studie af en sådan lokal arbejderkultur, nemlig den århusianske ("Salt og brød gør kinden rød", århus 1985), nået til det resultat, at denne arbejderkultur i løbet af undersøgelsesperioden, 1870-1940, undergik en integrationsproces, der i stigende grad lod den indgå i helhedskulturen. Samtidig viser undersøgelsen dog, at den lokale arbejderkultur ikke derved mistede alle sine sub- og modkulturelle særtræk. At klassebestemte gruppe- og erhvervskulturer kan være særdeles resistente overfor de samfundsmæs-sige moderniseringsprocesser og den nationale integrationsproces, fremgår bl. a. af min undersøgelse af havnearbejderkulturen i århus ca. 1880-1960 ("Havnearbejderne i århus - før containernes tid", århus 1988). I analysen af de aktuelle kulturbrud i arbejderkulturen og af arbejderkulturens muligheder i det postindustrielle samfund må man derfor være opmærksom på samspillet mellem det lokale, det nationale og det globale.\nDa arbejderne i 1950erne og -60erne flyttede fra de gamle arbejderkvarterer ud til de nye forstadsbebyggelser, blev det gamle netværk af familiære og sociale relationer i vid udstrækning brudt op. At de lokale arbejderhverdagskulturer herved mistede meget af deres tidligere styrke og samlende kraft, kan der næppe herske tvivl om. Samtidig indebar udbredelsen af den hastigt voksende konsum- og massekultur, at de traditionelle kulturmønstre i arbejderklassen blev blandet op med nye træk, der i stigende grad har gjort det vanskeligt at skelne arbejderklassens kultur som en særkultur. Man kan derfor også med god grund stille spørgsmålet: eksisterer der i dag overhovedet længere en kultur, der har den klassekarakter, der berettiger til karak-teristikken: arbejderkultur?\nDet er dog min hypotese i projektet, at der stadig i dag findes sådan noget som en særlig arbejdermentalitet, et særligt arbejderklasse-værdisystem, nogle specifikke former for arbejderklasse-praksis og en særlig arbejder-livsstil - eller måske snarere flere sådanne, eftersom det er en på mange måder heterogen arbejderklasse, der er tale om.


Sjældne sommerfugle forsvandt - nu får frivillige støtte til at fjerne planter | TV2 ØST\n14. jan 2022, kl. 05:36\nSådan ser det ud, når der bliver trukket gyvel op på Skamlebæksletten. Foto: Odsherred Kommune\nEn gruppe frivillige har fået støtte til at fjerne gyvel fra et stort naturområde i Odsherred. Det skal give liv til en række sjældne plantearter og insekter.\nDet er store, tætte planter - og de er sjove at lege labyrint i for børnene.\nMen for biodiversiteten har gyvelen på Skamlebæksletten ved Høve været et stort problem, og nu er en gruppe frivillige, med en bevilling på knap 600.000 kroner i ryggen fra Den Danske Naturfond, gået i gang med at rydde størstedelen af et syv hektar stort område for den vildtvoksende busk.\n- Hele sletten var ved at gro til i gyvel. Først har man prøvet at slå det ned - men det kom tilbage, og stod endnu mere tæt end før. Nu har vi fået penge til at prøve at trække de her syv hektar op, siger Bente Ilsøe, der er tovholder for en gruppe frivillige med navnet Skamlebæk Naturlaug, der i samarbejde med bevillingshaveren Danmarks Naturfredningsforening i Odsherred er gået til kamp mod gyvelen for at sikre den unikke natur i området.\nSkamlebæksletten i Odsherred er helt ved at gro til i gyvel. Nu skal den problematiske busk fjernes. Foto: Odsherred Kommune\n- Området her har været hjemsted for mange sjældne sommerfuglearter. Men ingen har set to af dem de sidste fem år. Nu håber vi, at vi får dem at se igen, når vi er med til at sikre deres unikke levesteder i området, siger Bente Ilsøe.\nBlandt de sjældne sommerfugle i området er Foranderlig Blåfugl, Argusblåfugl og Dukatsommerfugl.\nTrækkes op med rode\nEn stor del af pengene til rydningen er brugt til at hyre en lokal entreprenør, der har udviklet en særlig grab til en lille gravemaskine, der skal være særlig effektiv til at trække gyvel op med rode.\nDe planter, som maskinen ikke kan komme til, skal i stedet trækkes op manuelt af de frivillige i lauget.\n- Området her er udpint overdrevsnatur. Og her kan en række sjældne plantearter leve. Et af problemer med gyvlen er også, at det tilføjer næringsstoffer til jorden, så de sjældne planter ikke længere kan vokse her, siger Bente Ilsøe.\nBlandt de sjældne planter er Vellugtende Skabiose, der ellers kun er kendt for at vokse enkelte andre steder på Vestsjælland.\nUd over at tilføje næringsstoffer til jorden, så skaber gyvel også skygge, og fylder fysisk meget i området. Flere grupper med ældre buske får dog lov til at blive stående, da de også er et vigtigt levested for områdets insekter.\nOdsherred Kommune rådgiver om projektet, og de skal også stå for et ekstra tiltag, der skal bekæmpe gyvelen og græsvækst i området.\nHer er planen, at man vil forsøge sig med kontrollerede afbrænderinger af en del af området, for at bringe naturen tilbage til sin oprindelige stand. Det har blandt andet på den jyske hede vist sig meget effektivt til at standse græs.\nSkamlebæksletten er plaget af både for meget gyvel og græs. En del af området skal derfor nu forsøges renset med afbrænding. Foto: Odsherred Kommune\nBente Ilsøe har sommerhus i området, og det bruger hun meget.\n- Det bliver dejligt, når vi igen kan se havet, når vi går tur. Men det vigtigste er, at vi er med til at redde et meget særligt stykke natur. Kommunen kalder os ildsjæle - men den betegnelse hader jeg. Vi er her ikke kun et kort øjeblik, før vi brænder ud og fortsætter til det næste. Vi er grønne frivillige, der faktisk rigtig gerne vil det her. Det er det, der driver os, siger hun.\nEfter rydningen i år, så er det meningen, at området skal hvile i et par år. Derefter skal det igen ryddes, da det ventes, at en del gyvel igen vil spire i området.\nDanmarks Naturfredningsforening og Odsherred Kommune har indledt en fredningssag, for at få hele Skamlebæksletten fredet.


Træt af snobberi om Netto: 'Dovne svin' | BT Debat - www.bt.dk\n13. dec. 2019 - 21:13\nTræt af snobberi om Netto: 'Dovne svin'\nSkal nyuddannede akademikere søge job som f.eks. Kassedame i Netto, hvis de ikke umiddelbart kan finde et job, der passer til deres uddannelse?\nDet mener et overvældende flertal af B.T.s følgere på Facebook, der mener, at ledige akademikere skal se at få fingeren ud.\nDet kom frem i B.T. Live, hvor Weekendavisens debatredaktør, Søren Villemoes, var gæst. Her blev læserne spurgt, om arbejdsløse akademikere skal søge job i Netto, hvis de ikke kan få job inden for deres eget fag.\n»Ja, selvfølgelig skal de det. Sådan nogle dovne svin,« svarede B.T.-læseren Erik Hansen.\nSkal arbejdsløse akademikere søge job som kassedame, hvis de ikke kan få job inden for deres eget fag?\n»Ja, de er ikke mere end andre mennesker. De må tage hænderne op og komme i gang, det kaldes at forsørge sig selv,« skrev Henny Sindal Holmgaard.\nSøren Villemoes var i studiet for at følge op på den debat, 27-årige Lea Tolstrup satte i gang, da hun stod frem og fortalte, hvordan hun i to år uden held havde forsøgt at søge arbejde inden for sin uddannelse i kultur & kulturformidling fra Københavns Universitet.\nDa dagpengene slap op efter to år, endte hun med at søge bredere, og tidligere i år fik hun ansættelse som lærervikar.\nDebatten blev blandt andet fulgt op af et interview med Københavns beskæftigelsesborgmester Cecilia Lonning-Skovgaard (V) i Berlingske, som ifølge avisen kalder nyuddannede akademikere, der ikke vil tage job i Netto for ‘luddovne’.\nMin egen kæreste er kassedame, og jeg kan ikke holde ud, at folk skal tale nedladende om det erhverv\nMen den tilgang til debatten irriterer Weekendavisens debatredaktør. Han mener i stedet, at Lea Tolstrup er offer for et kynisk uddannelsessystem.\n»Det er unfair, at man går så hårdt efter hende, Lea. Hun har selvfølgelig taget en uddannelse med forventningen om en karriere. Hvem ville dog bruge fem år af sit liv på noget, hvis de ikke regnede med at få et job inden for det område i den anden ende?«\n»Hvorfor er der INGEN, der har spurgt, hvorfor ingen tilsyneladende efterspørger hendes kompetencer? Det skyldes, at vi uddanner for mange af hendes slags. Der er gået inflation i universitetsuddannede,« sagde Søren Villemoes\nDet skyldes primært den såkaldte taxameterordning, som belønner universiteterne per studerende, de får igennem uddannelsen, mener han. For det resulterer i, at niveauet falder, særligt på humaniora, som han beskrev det i Weekendavisen for nylig:\nJa, selvfølgelig skal de det. Sådan nogle dovne svin\n'Blot siden jeg selv begyndte at læse religionsvidenskab på Københavns Universitet i 2001, er andelen af unge, der kommer ind på universitetet, steget fra omkring 25 til over 40 procent. Alt imens er der gradvist slækket på fagligheden – særligt på de humanistiske uddannelser. Ser man på en liste over de 25 universitetsuddannelser med størst dimittendledighed, er de også domineret af humaniora'.\nSiden 2013 er beskæftigelsen blandt nyuddannede medlemmer af de akademiske a-kasser vokset fra ca. 9.700 til ca. 14.000. Samtidig er ledigheden vokset fra knap 4.000 til godt 6.000 ifølge paraplyorganisationen Akademikerne.\nDe dygtige studerende og unge fra akademikerhjem skal nok klare sig, mener Søren Villemoes.\n»Men dem, som regner med at blive løftet fagligt til et nyt niveau, bliver svigtet, når du har uddannelsesinstitutioner, hvor det bare handler om at få folk ind og så ud på den anden side. Arbejdsgiverne ved jo ikke, om de kan noget,« tilføjede han i B.T. Live.\nBurde nyuddannede humanister som Lea Tolstrup ikke have undersøgt, om der var brug for folk med den uddannelse, de tog, før de gik i gang?\n»Jo, men det er stadig et tegn på, at der er blevet uddannet for mange af hendes slags, når der ikke er et job til hende. Så simpelt er det,« svarede Søren Villemoes.\n»Man skal ikke være for fin til at tage et job, som man er overkvalificeret til, men det ville da være bizart, hvis det var det første, man gjorde, når man var færdiguddannet.«\nAt et job i Netto bliver set som et midlertidigt job for arbejdsløse akademikere er faldet Netto-direktør Michael Løve for brystet, og det er Søren Villemoes enig i.\n»Det irriterer mig grænseløst, at man taler om, at man altid kan blive kassedame i Netto. Det kan man ikke. Det er enormt krævende.«\n»Min egen kæreste er kassedame, og jeg kan ikke holde ud, at folk skal tale nedladende om det erhverv.«


Magnussen har kørt sit sidste Formel 1-løb - få højdepunkterne her - TV 2\nMagnussen har kørt sit sidste Formel 1-løb - få højdepunkterne her\n13. dec. 2020, 15:50\nKevin Magnussens bedste resultat kom i debutløbet i Australien. Foto: David Gray / Scanpix Denmark\nEn karriere på seks år i Formel 1 har nået sin ende for danske Kevin Magnussen, der fremover skal køre i den amerikanske IMSA-serie.\nFormel 1-karrieren startede som et brag for Kevin Magnussen.\nI debutløbet på Albert Park i Melbourne i marts 2014 kom den dengang 22-årige dansker i mål som nummer tre, men blev efterfølgende rykket op på andenpladsen. Et resultat, der skulle vise sig at blive Magnussens bedste i motorsportens kongeklasse.\nLast one with the team 🇩🇰\nGo out and enjoy it K-Mag 👊#HaasF1 #Haas100 #AbuDhabiGP pic.twitter.com/xwvdz8Det0\nFor da Magnussen søndag satte sig i sin Haas-racer til sæsonens sidste løb i Abu Dhabi, var det velvidende om, at det samtidig var det foreløbigt sidste Formel 1-løb i karrieren.\nFarvellet til Formel 1 endte med en 18.-plads for den nu 28-årige dansker.\nMagnussen kan nu se tilbage på seks og et halvt år i den prestigefyldte klasse. 119 løb nåede det at blive til for henholdsvis McLaren, Renault og Haas, mens han fik noteret sig for 158 point.\n- Kevin har gjort det fantastisk godt. Så godt som det nu kunne lade sig gøre, siger TV 2 SPORTs motorsportsekspert Jens Winther Jr til Ritzau.\nDanskeren har ved flere lejligheder indikeret, at han ikke regner med at vende tilbage til Formel 1, selvom han "ikke vil lukke døren", som han udtalte, da det blev en kendsgerning, at han ikke ville få forlænget sin kontrakt med Haas.\nFormel 1-karrierens op- og nedture\n16. marts 2014: Kevin Magnussen blev nummer tre i sit debutløb i Formel 1 i Australien, men blev rykket op på andenpladsen efter løbet.\n23. november 2014: Magnussen fuldførte sin første sæson i Formel 1, hvor han scorede 55 point.\n11. december 2014: Magnussen blev droppet af McLaren, der har hentet stjernen Fernando Alonso som erstatning.\n3. februar 2016: Renault præsenterede Magnussen som holdets nye kører efter en sæson som McLarens reservekører.\n28. august 2016: I det belgiske grandprix kørte Magnussen alvorligt galt i det berygtede sving Eau Rouge, men slap mirakuløst uden skader.\n11. november 2016: Kevin Magnussen skrev kontrakt med Haas efter et pointfattigt år hos Renault.\n8. april 2018: I Bahrains grandprix blev Magnussen nummer fem og sikrede sit bedste resultat siden sin debutsæson.\n1. juli 2018: Kevin Magnussen blev igen nummer fem i Østrigs grandprix og tangerede sit bedste løb hos Haas.\n25. november 2018: En 10.-plads i sæsonfinalen i Abu Dhabi sikrede Magnussen sin pointmæssigt bedste sæson med i alt 56 point.\n22. oktober 2020: Magnussen annoncerede sit stop hos Haas.\n13. december 2020: Yas Marina Circuit i Abu Dhabi lagde asfalt til Magnussens sidste grandprix i Formel 1.\nKun én ting kan få Magnussen tilbage til Formel 1\nDet står allerede nu klart, at Kevin Magnussen ikke vender tilbage til Formel 1 i næste sæson. Danskeren skal næste år tørne ud for Chip Ganassi Racing i den amerikanske IMSA-serie, hvor han skal køre med i Prototype international-klassen (DPi).\nHer er Magnussens nye job\nDermed tyder det også på, at det er et endegyldigt farvel til det stjernebesatte Formel 1, vurderer Jens Winther Jr.\n- Nu har han sat flueben ved drengedrømmen om at køre i Formel 1. Skal det være interessant for ham igen, så skal han køre med om podieplaceringerne, siger eksperten, der ikke ser scenariet som værende sandsynligt.\nKevin Magnussens teamkollega hos Haas, Romain Grosjean, stopper også i Formel 1. Amerikanerne har allerede præsenteret russiske Nikita Mazepin og Mick Schumacher som holdets kørere til næste sæson.\nMagnussen tog det lidt for sjov i karrierens sidste F1-kval\nHaas runder milepæl og hylder Magnussen før hans sidste løb\nMagnussen siger farvel til Formel 1 med 'et par frustrerende sæsoner'


adamogeva.dk: Min mand ønsker sex – Hvordan får jeg fred?\nFor ca. 1½ år tilbage fandt jeg sammen med min nuværende mand, og dengang kunne jeg godt finde på at trække ham med ud på badeværelset for en quickie, mens vores til sammen 3 børn legede udenfor i solskinnet. Men efterhånden tog jeg mere og mere på, pga. for meget og for fed mad - mit selvværd faldt grusomt nedad, og min selvtillid blev endnu lavere end den var i forvejen, så jeg havde pludselig aldrig lyst til sex længere.\nMin mand fortsatte hans eget tempo, og selvom at jeg gentagne gange sagde, jeg ikke havde lyst, kunne han stadig finde på at vække mig klokken lort om natten/morgenen for at tænde mig til sex, hvilket desværre lykkedes ham 80% af gangene, da hjernen slår fuldstændig fra, når jeg sover.\nHan vil rigtig gerne ligge og se en pornofilm, inden vi går i seng, og jeg syntes ærlig talt, at det er begyndt at blive for meget. For hver gang begynder han at snakke om sexlegetøj, analsex, trekanter og de vildeste orgasmer. Min mand er en dejlig mand, men tanken om sex med ham giver mig kvalme, fordi han er så opsat på, at det gerne skal ske i hvert fald 7-8 gange ugentligt. Han presser mig hele tiden, prøver hele tiden på at finde nye metoder at tænde mig på, og det er super frustrerende for mig, at han ikke bare kan forstå, at jeg ikke har den lyst til sex længere, som jeg har haft.\nMin lyst forsvandt helt, da jeg fandt ud af, at jeg var gravid med vores første fælles barn. Til at starte med var han så forstående og snakkede om, at han bare ville ordne selv, så længe jeg var gravid, da jeg forklarede ham, at tanken om sex gav mig kvalme. Men der gik kun omkring 1 uge, fra vi lavede den "aftale", til han igen forsøgte sig med at tænde mig for at få sex. Hjælp mig! Jeg aner ikke, hvad jeg skal gøre for at få ham til at forstå situationen, for jeg føler virkelig, at jeg har forsøgt hvad som helst. Lige lidt hjælper det.\nPreggi 25 år\nLad mig starte med at ønske dig stort tillykke med, at du har en mand, som synes du er dejlig. Tænk at have en mand, som uanset hvad du selv synes om dig selv og din krop og uanset dine forsøg på at undgå sex, til stadighed synes du er en attraktiv kvinde, som han har lyst til at være sammen med! Mange mænd ville i en lignende situation have tænkt, at nu kunne det være nok. Så ville de have pakket kufferten og fundet sig et andet sted, hvor de kunne få indfriet deres forventninger til et parforhold. Sådan er din mand ikke, indtil videre i hvert fald… Det har du grund til at være glad og taknemmelig for, synes jeg.\nForskellig lyst til sex\nDin henvendelse rører ved en problemstilling, som er meget almindelig: At man har forskellig lyst til sex. Jeg forstår dig sådan, at du faktisk helst ville være helt fri lige nu, hvis du kunne.\nI min verden er det sådan, at sex er en meget vigtig del af et velfungerende parforhold. Det er klart, at der i perioder kan være forhindringer, så det ikke kan udfolde sig helt så frit, som på andre tidspunkter; men min pointe er, at sex basalt set er meget vigtigt.\nDet betyder også, efter mine værdibegreber, at begge til stadighed må arbejde med på at bevare denne vigtige del af parforholdet. I mine øjne ser det ud til, at du valgt at trække dig fra dette samarbejde. Du overlader tilsyneladende hele arbejdet til din mand og bebrejder ham så i øvrigt, at han fortsat arbejder på sagen. Det synes jeg er et meget skidt udgangspunkt for et ungt par (jeg ved ikke hvor gammel din mand er, men du er jo i hvert fald ung).\nSex, en vigtig del af et velfungerende parforhold\nJeg forestiller mig, at I har valgt at flytte sammen og få et barn sammen, fordi I har planer om at leve et langt liv sammen. Disse planer kan få meget trange kår, hvis du efter et år beslutter dig for at trække dig ud af samarbejdet. Planerne vil være dømt til at mislykkes.\nLad mig derfor sige dig min mening helt klart og utvetydigt: Du må ind i kampen igen. Du må tilbage til kilden til jeres problemer. Du efterlyser i din mail et råd til, hvordan du kan få din mand til at forstå, at du ikke har lyst til sex, og at han skal stoppe med at komme med tilnærmelser. En løsning på dette problem vil ikke løse det grundlæggende. Tværtimod mener jeg, at det vil være starten på enden af jeres parforhold, hvis I stopper helt med at have sex. Er det det, du ønsker?\nDit lave selvværd\nUd fra det du skriver, skyldes din manglende lyst til sex, at du har et lavt selvværd. Det vil jo ikke forsvinde ved, at din mand holder op med at gøre tilnærmelser til dig. Hvis det lykkes for dig at holde ham på afstand, vil du jo netop blive bekræftet i, at der ikke er nogen, som gider at have sex med dig, og at du ikke er attraktiv. Du arbejder med andre ord lige nu på at bekræfte det oprindelige problem i stedet for at løse det.\nDu fortæller, at det begyndte at gå skævt med jeres sexliv, da du begyndte at spise forkert og tog på i vægt. Du fik lavt selvværd, og du begyndte at trække dig mere og mere. Det er godt set, og det er en god erkendelse af have. Den erkendelse betyder nemlig, at du ved, hvad sagens kerne er. Det giver dig mulighed for at arbejde med sagens kerne i stedet for at arbejde med sagens symptomer.\nDerfor er mit råd til dig, at du skal gå tilbage til sagens kerne og tage fat der. Du skal med andre ord kigge på dig selv, dit forhold til mad, din vægt og mest væsentligt: Dit selvværd. Jeg forestiller mig ikke, at det er noget, du sådan lige kan løse selv. Hvis du kunne det, havde du nok gjort det. Derfor tror jeg, at du har brug for hjælp til det. Jeg vil opfordre dig til at opsøge en psykolog eller en psykoterapeut, som kan hjælpe dig med at arbejde med disse mere basale problemstillinger.\nJeg foreslår ikke dette af hensyn til din mand, men af hensyn til dig. Det er dig, som har et problem, og derfor er det vigtigt, at du tager fat på at løse dette problem. Ellers vil du skulle bære rundt på det hele livet.\nPorno og vilde fantasier gavner ikke\nDu nævner, at din mand gerne vil se porno og fantaserer om forskellige former for sexlege. Jeg vil ikke gå nærmere ind i den del; men blot nævne, at disse handlinger og fantasier kan være med til at stimulere dit lave selvværd og fastholde dig i en følelse af ikke at slå til. Derfor er det selvfølgelig noget, som I også er nødt til at tale med hinanden om.\nDin mand skal jo også bidrage til jeres samarbejde, og her på det punkt kommer hans adfærd måske mere at virke som et modarbejde, fra hans side. Måske jeres snak om dette også skulle foregå hos en professionel terapeut, så I kunne komme helt til bunds i disse ting. Det vil jeg varmt anbefale jer.\nDer er håb for jer\nDu fortæller, at du har en dejlig mand. Du fortæller også, at inden det gik skævt, kunne I finde på at snuppe en ”quickie” på dit initiativ. Og du fortæller, at det kan lykkes din mand at tænde dig til sex midt om natten, når du sover. Alle disse udsagn fortæller mig, at I har rigtig meget sammen at bygge videre på og finde tilbage til. I skal blot lige have fundet vejen igen. Derfor er der håb for jer. Men I mangler hjælp til at komme på sporet igen, tænker jeg.\nTag selv ansvaret for dit liv\nJa Preggi, måske var det ikke netop dette svar, du havde håbet og forventet. Til gengæld kan jeg sige til dig, at du fik det bedste råd, jeg havde. Det vil sige det råd, som jeg tror, kan skabe den nødvendige forandring for dig personligt og dermed for dig, dine børn og dit parforhold resten af dit liv. Nu er det op til dig, om du vil tage imod det og gøre brug af det. Fremtiden kan du selv være med til at forme.\nJeg vil ønske for dig, at du må have mod og håb til at tage ansvaret og gøre det, som er bedst for dig.\nKed af min vægt, har I nogle kostråd?\nHvorfor mister jeg lysten til sex?\nDet er ødelæggende for mig, at min kæreste ser porno - hvad gør jeg?