Skat.dk: Kantineordning - skattefrit tilskud\n28 Apr 2011 09:57\n26 Apr 2011 10:54\nkantine, kantinemåltider, tilskud\nSkatterådet bekræftede, at virksomhedens medarbejdere ikke vil blive beskattet af det tilskud, som virksomheden yder til kantineordningen, såfremt de ansatte betaler 20,00 kr. pr måltid.\nSkatterådet bemærkede dog, at tilpasning af buffeten skal være generel, dvs. at denne ikke kan ske som følge af medarbejdernes individuelle bestillinger.\nKan Skatterådet bekræfte, at virksomhedens medarbejdere ikke vil blive beskattet af det tilskud, som virksomheden yder til kantineordningen, såfremt de ansatte betaler 20,00 kr. pr måltid?\nA A/S er en virksomhed, der udvikler og installerer kundespecifik software. Virksomheden ønsker at indføre en kantineordning for de ansatte.\nMaden bliver leveret af en ekstern leverandør, som en buffet, der specificeres af leverandøren på baggrund af nogle generelle ønsker til indhold fra virksomheden. Virksomhedens ønsker til buffetens indhold diskuteres månedligt med leverandøren. Virksomheden bekoster "afrydning" af buffeten, da en medarbejder vil få dette som opgave. Der bliver tale om almindelig hverdagsmad, af ordinær kvalitet.\nEgenbetaling for medarbejderne bliver 20,00 kr., da der ikke indtages andet end postevand i forbindelse med måltidet.\nVirksomheden har undersøgt priserne hos eksterne leverandører og det er oplyst, at virksomheden har valgt et tilbud om at betale 40,00 kr. pr kuvert.\nDet er oplyst, at de ansatte på andre tidspunkter af dagen har adgang til sodavand, hvilket virksomheden vil kategorisere som "smågoder", stillet til de ansattes rådighed som led i almindelig personalepleje.\nSpørger har oplyst, at en relativ stor del af medarbejderne ofte er på besøg hos kunderne, hvilket indebærer, at virksomheden vil tilstræbe, at medarbejderne kun betaler for buffeten de dage, hvor de reelt er til stede i virksomheden.\nMedarbejderen kan månedligt tilmelde sig ordningen. På basis af denne månedlige tilmelding og en optælling af hvor mange af de tilmeldte personer, der er på besøg hos kunderne, tilpasses buffetens størrelse.\nDer indkøbes også lidt færre kuverter om fredagen, da der traditionelt ikke er så mange medarbejdere til stede til frokosten om fredagen.\nDe medarbejdere, der tilmelder sig ordningen en måned af gangen, betaler 300,00 kr. Virksomheden vil dog tilbyde de ansatte tilbagebetaling i forhold til det antal dage denne har været ude af huset. Det skyldes det forhold, at en manglende tilbagebetaling vil medføre, at en meget stor andel af medarbejderne ikke vil benytte sig ordningen, da det ville blive forholdsvist dyrt.\nDer spørges om virksomhedens medarbejdere ikke vil blive beskattet af det tilskud, som virksomheden yder til kantineordningen, såfremt de ansatte betaler 20,00 kr. pr måltid.\nDer er tale om en virksomhed, der ikke har sin egen kantine, hvilket indebærer, at virksomheden ønsker at købe mad hos en ekstern leverandør.\nDet er oplyst, at den pris pr kuvert (inklusiv moms) vil blive 40,00 kr., hvor medarbejderne betaler 20,00 kr. pr. måltid, mens virksomheden vil betale det resterende beløb på 20,00 kr.\nSkatteministeriet lægger dernæst til grund, at der er tale om en situation, hvor de ansatte betaler med beskattede midler.\nDernæst fremgår det af afsnit A.B.1.9.12 i Ligningsvejledning 2011, at ansatte, der får gratis frokost i arbejdsgiverens kantine, er skattepligtige af værdien heraf, og værdien ansættes til et beløb svarende til besparelsen i den almindelige privatudgift, samt at værdien fastsættes skønsmæssigt med udgangspunkt i markedsværdien.\nSkatteministeriet skal fremhæve, at virksomheden ikke disponerer over en kantine, der forbereder måltider, hvilket indebærer, at spørger ønsker at købe mad hos en selvstændig leverandør. Medarbejderne vil derefter alene blive opkrævet 20,00 kr., mens det resterende beløb på 20,00 kr. vil blive betalt af virksomheden.\nSkatteministeriet skal fremhæve, at det fremgår af den ovennævnte vejledning, at de vejledende satser kan bruges, hvis virksomheden køber færdiglavet mad udefra.\nDernæst er det oplyst, at virksomheden kun vil have nogle generelle ønsker angående menu og at dagens menu vil blive leveret som en buffet.\nVejledningen indeholder desuden følgende forudsætninger:\nat virksomheden løbende indkøber et fast antal måltider/ kuverter, som er uafhængigt af antallet af medarbejdere, der aktuelt er til stede eller ønsker kantinemad den pågældende dag. Der kan dog tages højde for ferieperioder og lignende,\nBegrundelsen for den eksisterende lempelige praksis for almindelige kantineordninger er blandt andet, at det vil være svært at bestemme og kontrollere den nøjagtige værdi af godet eller tilskuddet, som den enkelte medarbejder får.\nNår de enkelte medarbejdere foretager personlige forudbestillinger af frokosten, er ordningen ikke omfattet af den lempelige praksis. I stedet skal reglerne om beskatning af markedsværdien fratrukket egenbetalingen anvendes.\nI SKM2011.103.SR anerkendte Skatterådet en ordning, hvor en virksomhed fik leveret mad til kantinen i flamingokasser, der efterfølgende var stillet frem til de ansattes selvbetjening, idet der ikke var tale om en situation, hvor frokostmåltider var leveret i portioner, hvor portionernes antal var afhængige af antallet medarbejder, der den pågældende dag var på arbejdet. Skatterådet bemærkede samtidig, at de ansatte inden leveringen har fundet sted ikke havde mulighed for at vælge et bestemt, individuelt sammensat måltid.\nIfølge det oplyste, vil spørger tilstræbe, at medarbejderne kun vil betale for buffeten de dage, hvor de reelt er til stede i virksomheden. Medarbejderen vil dog tilmelde sig ordningen en måned af gangen.\nPå basis af denne månedlige tilmelding og en optælling af hvor mange af de tilmeldte personer, der er på besøg hos kunderne, vil virksomheden tilpasse buffetens størrelse. Virksomheden vil dog indkøbe færre kuverter om fredagen, da der traditionelt ikke er så mange medarbejdere til stede til frokosten om fredagen.\nSkatteministeriet skal fremhæve, at anvendelse af de vejledende satser forudsætter, at virksomheden løbende indkøber et fast antal måltider/ kuverter, som - bortset fra ferieperioder og lignende - er uafhængigt af antallet af medarbejdere, der aktuelt er til stede eller ønsker kantinemad den pågældende dag.\nTilpasning af buffeten skal således være generel, dvs. at denne ikke kan ske på baggrund af medarbejdernes individuelle bestillinger.\nTil gengæld kan virksomheden justere den månedlige betaling i forhold til det antal arbejdsdage, den enkelte medarbejder er til stede på arbejdspladsen, hvor der er tale om dokumenteret fravær, og ikke et forventet fravær, medmindre der efterreguleres.\nArbejdsgiveren skal i givet fald føre kontrol med, hvor mange hele arbejdsdage den enkelte medarbejder er til stede på arbejdspladsen, så betalingen svarer til det antal måltider, medarbejderen har fået.\nUnder forudsætning af, at virksomheden vil følge de ovenfor omtalte retningslinjer, samt SKM2010.162.SKAT med den tilhørende vejledning, er det Skatteministeriets vurdering, at de ansatte - såfremt de betaler 20,00 kr. pr måltid - ikke skal beskattes af tilskud, ydet af virksomheden.\nSkatteministeriet indstiller derfor at spørgsmålet besvares bekræftende, med tilføjelse "se sagsfremstilling og begrundelse".


Alt ved det gamle - Debatindlæg - Debat\nDebatindlæg 06.02.2008 kl. 03:00\nOrdlyden er næsten den samme i den nye traktat og den, der blev fejet af bordet i Frankrig og Holland. Heller ikke EU's rejsecirkus er fjernet.\nAf Fritz Erik Schmidt\nDET ER VEL efterhånden ved at gå op for Europas befolkninger, i det mindste den del, som er medlem af EU, at de folkevalgte medlemmer af de lovgivende forsamlinger i de europæiske parlamenter har rottet sig sammen i et forsøg på at tvinge den såkaldte nye traktat ned over vore hoveder uden nogen form for afstemninger, bortset fra i Irland.\nIfølge Justitsministeriets embedsmænd er der så store ændringer i den nye traktat, sammenlignet med det makværk, som vi tidligere blev præsenteret for, at en folkeafstemning ikke er nødvendig. Det tidligere forfatningsforslag blev som bekendt heldigvis fejet af bordet i Frankrig og Holland.\nDenne nye redegørelse fra Justitsministeriet kan vel bedst betegnes som bestillingsarbejde, idet uafhængige jurister i en række andre lande har fundet, at cirka 95 pct. af den nye traktat er enslydende med den tidligere. Det er jurister, der vel at mærke ikke er i de pågældende regeringers sold; men som har fundet utallige områder, hvor paragraffer, sætninger, ord, tegnsætning er nøjagtigt som i den afviste forfatning/traktat.\nAlligevel påstår man, at ændringerne er så store, at en folkeafstemning ikke er påkrævet.\nNu har så 25 sæt af embedsmænd, ministre og politiske ledere fra 25 EU-lande fremlagt et forslag, hvor man absolut intet har gjort for at få EU's sindssyge rejsecirkus fjernet fra den såkaldte nye traktat.\nI intet af de 25 EU-lande, som var med til færdiggørelsen af nævnte traktat, har man et lignende dødssygt system, hvor den lovgivende forsamling 11 gange om året rejser til en anden by for at holde møder. Det gør man kun i EU, fordi man som sædvanligt i sin tid gav efter for pres fra Frankrigs side om dette helt igennem tåbelige rejsecirkus, som hvert år koster Europas skatteborgere mange penge.\nDen sunde fornuft har i sandhed trange kår i det EU-samfund, der er blevet stillet på benene. Det kunne da være interessant at høre diverse EU-politikeres forklaring, navnlig vore danske EU-positive medlemmer, hvorfor ingen tilsyneladende havde mod eller fornuft til at få dette rejsecirkus stoppet én gang for alle.\nOfte bruges udtrykket politikerlede. Det er alt for mildt i dette tilfælde. Man kan kun have foragt for den måde, EU's politikere blæser på demokratiet vedrørende afstemninger og angående rejserne mellem Bruxelles og Strasbourg. En strækning på cirka 860 km frem og tilbage 11 gange om året.\nDer er her fra nytår 785 medlemmer af parlamentet, som alle sammen med andre medarbejdere således skal rejse til Strasbourg og tilbage til Bruxelles for skatteborgernes penge.\nDertil kommer de store mængder af papirer, som hver gang flyttes frem og tilbage mellem de to byer. At Strasbourg har enorme indtægter fra dette rejsecirkus og medfølgende klovner er hævet over enhver tvivl. Derfor den i dette tilfælde forståelige modstand mod nogen form for ændringer i det bestående - af politikere etablerede - idiotiske system.\nHvilken imponerende intelligens ligger der ikke bag denne ordning. Når man i andre verdensdele fortæller om dette forhold, skriger folk af grin, eller de tror, man er fuld af løgn. Gid det var så vel.\nAt Strasbourg har enorme indtægter fra dette rejsecirkus og medfølgende klovner er hævet over enhver tvivl.


opskrifter | In this moment opskrifter – In this moment\nJeg lavede lige denne lækre mango salat igår! Er ret stolt af mig selv! Mine madlavnings skills bliver bedre og bedre.. Den er lidt stærk, men hvis man laver den rigtigt og ikke tager for meget hvidløg i smager den helt vildt godt! Så nu får i altså endnu en opskrift 😀 Husk at lave nok, for den forsvinder hurtigt!\nIngen kommentarer til Mango salat♥\nDet skal ikke være nogen hemmelighed at chips du køber for det meste er meget usunde og rige på “det usunde” fedt. Så derfor, hvis du elsker chips, men er træt af at du både bliver tyk af dem og din hud bliver grim. Lav dine egne chips!\nHold godt øje med chipsene, når de er i ovnen! Når de er gyldenbrune, er de færdige – tjek dog først, om de er sprøde.\nIngen kommentarer til Chips med god samvittighed!\nJordbær milkshake m. havregryn – Den perfekte morgenmad!\nJeg er sådan en person som ikke er ret begejstret for morgenmad. Jeg er ikke vild med müsli, yoghurt, havregrød, havregryn med mælk, cornflakes eller boller. Synes det hele er kedeligt og virker som ligegyldig ædelse. Så nu har jeg lavet en smoothie som er helt perfekt til morgenmad. Den holdt mig mæt i 4 timer.\nDet skal du bruge: 8 frosne jordbær, en spsk. honning, 3 spsk. havregryn, 1½ dl. naturel youghurt og evt. lidt mælk og vanilje efter smag og behag.\nDet skal du gøre: Blend det hele og hæld det op i et glas. Sådan!\nDej: 250 gram mel, 250 gram smør/magarine og 0.75 dl kærnemælk\nFyld: Mørk chokolade, kanelsukker og pære\nDrys: Pisket æg, perlesukker og hakkede nødder\nÆlt mel, smør og kærnemælk sammen til en ensartede dej. Drys lidt mel på bordet og rul ud. Skær så så mange spidse trekanter du kan få ud af det udrullede stykke dej. Put fyldet (ikke for stor en klat/stykke) på den bredeste ende af trekanten og rul mod spidsen. Giv et tryk i hver ende og “bøj” det lidt om, så det får horn facon. Stilles på den omrullede spids på en bagepapirs beklædt bageplade. Pensles med pisket æg, perlesukker og hakkede nødder. Bages ved 200 grader i 15-18 minutter.\nIngen kommentarer til Kærnemælkshorn m. chokolade og pære\nOpskrift på jordbær/appelsin smoothie:\n2 pressede appelsiner\n2 håndfulde frosne gule frugter som mango, ananas og fersken\nIngen kommentarer til Jordbær/appelsin smoothie


Fila VF 9278 06S8\nFila VF9278 (06S8)\nForside > Korrektionsbriller > Fila > VF9278 (06S8)\nDer er stadig 1 VF9278 på lager\nGaranteret levering senest 25. oktober 2021: Bestil inden 17 timer og 36 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nVF9278/06S8 Designer briller\nPlast stel, som disse, kombinerer holdbarhed med komfort. VF9278 sidder meget behageligt på både næsen og ørerne. Hvis sort er for kedelig for dig og pangfarver ikke lige er dig? Så er grå et godt alternativtil dig! Det er ikke kun fordi farven er trendy og passer til næsten enhver hudtype, men også fordi den kan kombineres med ethvert outfit.\nBrillerne er på lager. Hvis du bestiller nu kan vi sende dine briller til dig med det samme. Stellet er på lager og vores altid motiverede optiker venter nu kun på, at kunne sætte I vores onlineshop har vi konsekvent lave priser. Så billigt kan du ikke engang finde VF9278 på udsalg.


Hollandsk selskab, Økonomiske nyheder, Holland\nDet har næsten været to år siden den berygtede Brexit folkeafstemning. Et lille mindretal af briter gjorde det klart, at de ikke længere ønsker at være en del af EU. Og så blev Brexit født. Efter mange forhandlinger og kampe er der stadig ingen klar opfattelse af vejen fremad, hvilket betyder, at Storbritannien måske eller måske ikke bliver uafhængigt i marts 29, 2019.\nIntercompany Solutions CEO Bjorn Wagemakers og klient Brian Mckenzie præsenteres af CBC News - Hollandsk økonomi understøtter det værste med Brexit i et besøg hos vores notarius publicus den 12. februar 2019.\nI begge tilfælde vil der være konsekvenser for hver enkelt part involveret. Selvfølgelig, hvis der ikke er nogen aftale, kan situationen blive hektisk, da der ikke bliver indgået aftaler med EU. Det Forenede Kongerige kan finde sig i en meget ubehagelig holdning og ikke kun med EU, men også med mange andre lande, der har handelsaftaler med EU. I tilfælde af en aftale er der stadig mange faktorer, der vil påvirke virksomhedsejere og iværksættere, der arbejder enten fra Storbritannien eller fra en EU-medlemsstat.\nDer er et ret stort gråt område mellem deal og ingen aftale, som vil have forskellige konsekvenser afhængigt af scenariet, der spiller ud. Plus; de finansielle tab for at opretholde hele processen indtil nu har været alvorlige. Det store spørgsmål for alle er, om Storbritannien vil være involveret i EU overhovedet, og hvis ja; i hvilken rolle? Det langsigtede forhold mellem Det Forenede Kongerige og Europa er meget ustabilt, og det kan have enorme konsekvenser for din virksomhed. Det er ikke engang noget, hvis den virksomhed allerede eksisterer, eller er bare en ide i øjeblikket.\nFra Storbritannien til en virksomhed i Holland\nI denne artikel vil vi informere dig om de vigtigste detaljer i Brexit og de mulige konsekvenser af alle scenarier. Du vil også finde oplysninger om fordelene ved at have en virksomhed i en EU-medlemsstat, og hvorfor Holland er muligvis en af dine bedste muligheder. Store virksomheder som Sony, Discovery og Panasonic flytter allerede deres hovedkvarter fra Storbritannien til Holland. Vi vil diskutere, hvorfor dette er et solidt og smart træk, som også kan være til gavn for dig.\nHvorfor er Brexit dårlig for erhvervslivet?\nForhandlingerne mellem Bruxelles og Det Forenede Kongerige har pågået i næsten to år nu, og der er stadig ingen konsensus. Større spørgsmål som grænsen mellem Nordirland og Irland er ikke løst indtil denne dato. Dette efterlader en enorm mængde iværksættere, virksomhedsejere og udenlandske investorer i mørket om de valg, de skal træffe. I tilfælde af en aftale, hvilket betyder, at Storbritannien ikke længere vil være et EU-land, men med inkludering af aftaler mellem begge parter, vil der være tab i form af national indkomst. Financial Times vurderede situationen og ifølge deres ekspertise ville resultatet blive som følger:\nHvis Storbritannien forbliver medlem af det indre marked: 2% tab\nI tilfælde af en frihandelsaftale med EU: 5% tab\nHvis handel mellem Det Forenede Kongerige og EU påbegyndes i henhold til WTO-reglerne: 8% -tab\nDet er overflødigt at sige, at en ikke-situation, der resulterer i en hård Brexit, kan indebære økonomiske konsekvenser, som vil være langt mere alvorlige. Store virksomheder og virksomheder har allerede indledt skridt mod skadebegrænsning. Virksomheder som Bentley kom langsomt tilbage til fortjeneste, men kan alligevel mislykkes, når en hård Brexit bliver virkelighed. Adrian Hallmark, Bentleys CEO, forklarede The Guardian: "Det er Brexit, der er morderen, hvis vi endte med en hård Brexit ... der ville ramme os i år, fordi vi har et potentiale til at komme ud over break-even for at gøre turnarounden. Det ville sætte en grundlæggende risiko for vores chance for at blive rentabel."\nI det tilfælde, at han bliver nødt til at stoppe produktionen i det britiske Crewe-anlæg, ville dette koste Bentley millioner om dagen. Og Bentley er ikke det eneste bekymrede selskab, hvilket er præcis, hvorfor mange multinationale virksomheder hurtigt flytter deres hovedkvarter til "sikrere terræn" som Holland. Fordi fordelene og fortjenesten ved at blive inden for EU er meget reelle for de fleste virksomhedsejere.\nFlag fra Det Forenede Kongerige med et EU-flag.\nFølgerne af Brexit: Mere end 250 virksomheder overvejer at flytte til Holland\nHundreder af virksomheder diskuterer mulighederne for at flytte med Hollands regering, da de er bekymrede for deres handel på det europæiske marked efter den britiske udtræden af EU. Flere populære virksomheder har erklæret deres faste beslutninger om at flytte.\nKonsekvenser for virksomheder\nBrexit og usikkerheden omkring dens detaljer motiverer virksomhederne stærkt til at forlade Storbritannien og flytte til Holland. I 2018 annoncerede Panasonic sin intention om at flytte til Amsterdam. For nylig meddelte Sony også sin plan om at flytte, med henvisning til Brexit som årsagen til denne udvikling.\nDet nederlandske agentur for udenlandsk investering hævder, at det er blevet kontaktet af mere end 250-virksomheder for at diskutere deres flytning til Holland. I 2017 var antallet 80, og i begyndelsen af 2018 steg det til 150.\nFlere virksomheder forventes at udtrykke interesse for at flytte til landet med vindmøller og tulipaner, før det samlede tal meddeles den følgende måned. En repræsentant for det nederlandske udenlandske investeringsagentur erklærede, at ethvert selskabs ankomst, uanset størrelse, er gode nyheder.\nStorbritannien taber, og Holland vinder?\nStorbritannien mistede for nylig en stor aktør i lyset af EMA (European Medicines Agency), en institution, der beskæftiger cirka 900 højt kvalificerede arbejdstagere. EMA har besluttet at etablere sig i Amsterdam. Andre lande drager også fordel af Brexit, fordi en række virksomheder i den finansielle sektor planlægger at flytte deres aktiviteter og ansatte til udlandet til byer som Luxembourg, Frankfurt, Paris og Dublin.\nDet kan se ud til, at Holland drager meget fordel af Brexit på grund af den hurtigt stigende interesse for landet som destination for forretningsvirksomhed. De virksomheder, der faktisk flytter, vil stadig kun lindre de negative konsekvenser af Brexit for Holland. Virkningerne af Brexit er stadig tvetydige, men landet har overvejet en situation uden forhandling med hensyn til de britiske beboeres rettigheder.\nDen Europæiske Union i en nøddeskal\nHvert medlemsland har accepteret EU's fire friheder, som i grunden er grundpillerne i dets eksistens:\nFri bevægelighed for kapital\nFri bevægelighed for tjenesteydelser\nFri bevægelighed for mennesker\nDet er indlysende, hvordan disse friheder er gavnlige for virksomheder med base i et af medlemslandene. Alle virksomheder inden for 'blokken' kan købe og sælge produkter og tjenester frit inden for EU's grænser. For at holde markedet retfærdigt for alle findes der en lovramme, der forhindrer en part i at opnå urimelige konkurrencefordele.\nMedlemsstaterne har også pligt til at gennemføre EU-lovgivningen i deres nationale lovgivning og anerkende gensidigt fælles standarder. En anden vigtig rolle, som EU spiller, er den fælles toldunion. Medlemsstaterne kan handle frit inden for EU's grænser, men alle lande uden for EU er forpligtet til at betale importpriser. Alt i alt beskytter EU sine medlemsstater på mange måder, men begrænser også landenes selvstyre. Det er netop derfor, at Det Forenede Kongerige besluttede at forlade EU.\nHvad er fordelene ved handel inden for EU?\nDet europæiske indre marked er naturligvis den største fordel her. I øjeblikket er EU den største single-trader i verden, der tegner sig for 16.5% af den samlede sum af import og eksport over hele verden. EU's vigtigste mål er ikke kun muligheden for frihandel blandt sine medlemmer, men også liberaliseringen af verdenshandelen. Nogle konkrete fordele ved at eje en virksomhed i et EU-land som Nederlandene omfatter:\nIngen interne handelshindringer\nSund konkurrence i tjenester\nReducerede samlede forretningsomkostninger\nIngen monopoler eller karteller modvirker konkurrence\nReduceret mængde papirarbejde\nForskellige harmoniserede standarder\nEn mere effektiv måde at gøre forretninger på\nFri bevægelighed for mennesker, der resulterer i en multinationel arbejdsstyrke\nEn enkelt handelsvaluta - euroen\nDet er derfor, at være medlem af EU har tilbudt vigtige fordele for britiske virksomheder. EU indeholder nogle af de rigeste og mest velstående lande verden over, hvilket giver enhver virksomhedsejer adgang til en enorm mængde leverandører. Du kan stort set se EU som en stor markedsplads, som giver en mængde bekvemmelighed svarende til forretninger i dit eget land. Ingen told, ingen importafgifter og meget mindre regler for at sænke handeln.\nRetfærdige og åbne handelsmuligheder\nVerdenshandelsorganisationen sikrer, at forpligtelser og handelsaftaler mellem lande verden over er gennemsigtige og retfærdige. Alle EU's regulerings- og handelspolitikker udarbejdes på Kommissionens vegne af Kommissionen, som arbejder tæt sammen inden for rammerne af WTO for at sikre retfærdighed og åbenhed. Kommissionen arbejder også meget tæt sammen med nationale regeringer, Europa-Parlamentet og globale organisationer for hurtigt at kunne tilpasse sig de nødvendige globale og lokale situationer og ændringer.\nFordi EU har et omfattende netværk af verdensomspændende handelsforbindelser, kan der forhandles gunstige aftaler. Dette er noget et land i sig selv ikke ville være i stand til. Alle disse partnerskaber har til formål at skabe og opretholde et stabilt og retfærdigt indre marked, der giver virksomhedsejere mange fordele. Det gør det også sikrere for virksomhedsejere at handle uden for EU, idet de beskyttes af talrige multilaterale aftaler.\nEU giver sikkerhed og stabile forhold\nUdover at skabe muligheder for virksomhedsejere stræber EU også efter bedre arbejdsvilkår i fattige lande. EU's handelspolitik tager sigte på at reducere og stoppe uregelmæssigheder som børnearbejde, brugen af barske kemikalier og skabe miljømæssige risici samt bekæmpe prisudsving. Lande i nød kan aktivt fremskyndes af handlinger som midlertidigt sænkning af arbejdsopgaver, styring af rådgivning og støtte til mindre nationale virksomheder. Ved at vælge at etablere et firma i EU vælger du automatisk sikre forhold.\nEr et firma i Holland et godt Brexit-alternativ til din virksomhed?\nGenerelt starter en hollandsk virksomhed næsten altid gavnlig på grund af den store mængde fordele og muligheder, som Nederlandene har at tilbyde. Hvis du stadig er i tvivl, kan du først stille dig selv nogle få spørgsmål. Svarene vil afgøre, om Holland er et godt sted at starte din virksomhed:\nHvilken form for virksomhed planlægger du at etablere?\nEr det muligt for dig at starte et sådant selskab i Holland?\nEr der en passende niche for de tjenester eller produkter, du vil tilbyde?\nVille din virksomhed være konkurrencedygtig på visse måder?\nVil det være lettere for dig at handle med en forretning i Nederlandene, eller ville det medføre visse økonomiske fordele, som du for øjeblikket savner?\nDet er klogt at besvare disse spørgsmål på forhånd, da du måske skal besvare dem, når du beslutter dig for at starte processen med at etablere en hollandsk virksomhed. Hvis du allerede ejer en vellykket britisk virksomhed, men vil flytte den til Holland, skal du måske også forklare, hvordan dit firma vil være til gavn for den hollandske økonomi.\n”Holland bliver centrum for finansiel handelsinfrastruktur i EU27\nAFM gennemførte mere end 150 interviews med virksomheder, der er interesserede i at ansøge om en licens. 'Vi antager, at mellem tredive og fyrre procent af den europæiske handel med finansielle instrumenter vælger Holland som et sted. Således bliver Holland det finansielle handelscenter inden for EU27 ', ifølge Merel van Vroonhoven, formand for AFM. 'Disse parters ankomst vil også tiltrække andre tjenesteudbydere. Desuden styrker det adgangen til hollandske pensionsfonde og andre porteføljeforvaltere til kapitalmarkedet. ” \nHvordan kan du oprette en hollandsk virksomhed fordel?\nHvis du allerede har tænkt på at starte eller flytte din virksomhed, viser Nederlandene sig at være et fantastisk valg for næsten hver enkelt investor eller opstart. En virksomhed i Holland tilbyder en bred vifte af frynsegoder og fordele til udenlandske iværksættere. Hollanderne er blevet rangeret 4th på det globale økonomiske forum, World Economic Forum, 3rd bedste land i verden for forretninger ved Forbes Magazine på grund af de rentable forretningsbetingelser.\nNogle få gode grunde til at starte en hollandsk virksomhed:\nEn af de laveste skattesatser i Europa: mellem 16.5% og 25% (15-21% fra 2021)\nDu betaler ikke merværdiafgift (moms) for transaktioner inden for EU\nNederlandene har det største antal traktater verden over for dobbelt skatteunddragelse\nHollanderne har et solidt ry i global (e-handel)\nMere end 90% af befolkningen taler engelsk og i de fleste tilfælde et andet fremmedsprog\nDen hollandske arbejdsstyrke er højtuddannet og rækker 3rd i den globale top\nHollandsk tilbyder en innovativ international forretningsmæssig atmosfære\nUdenlandske iværksættere og investorer vil drage fordel af et stabilt juridisk og politisk klima og en overflod af fremragende internationale forbindelser\nProceduren for at starte en hollandsk virksomhed\nHvis du vil være i stand til at nyde alle de fordele, som Holland har at tilbyde, skal du følge en bestemt procedure til etablere din virksomhed her. Det er her Intercompany Solutions kommer ind i billedet. Vi kan hjælpe dig med at etablere en hollandsk virksomhed på få arbejdsdage. Vi kan også hjælpe dig med at overføre din nuværende forretning til Holland. Vores procedure består af 3 generelle handlingstrin:\nDu bliver bedt om at indsende al den nødvendige dokumentation samt dokumentation for din identitet, som vi vil kontrollere grundigt. Hvis du allerede har et firmanavn i tankerne, vil vi også kontrollere tilgængeligheden af dette navn i dette stadium.\nEfter alle kontroller udarbejder vi al den dokumentation, der er nødvendig for at registrere dit firma. Når disse dokumenter er færdige, sender vi dem over for dig (og eventuelle andre aktionærer) til at underskrive. Når du er blevet underskrevet, sender du alt tilbage til os, så vi kan starte registreringsprocessen.\nMed alle de underskrevne dokumenter går vi til en notar, der vil underskrive inkorporeringsakt og forelægge stiftelsesakten til Handelskammeret. Derefter modtager du dit registreringsnummer samt dit momsnummer. Din virksomhed findes officielt! Hvis du ønsker det, kan vi også tage os af andre forhold, såsom at ansøge om en hollandsk bankkonto.\nKontakt Intercompany Solutions for mere information\nIntercompany Solutions har mange års erfaring med etablering af virksomheder for udlændinge samt håndtering af mange sager. Vi kan hjælpe dig med ethvert spørgsmål, du måtte have relateret til at starte en virksomhed i Holland. Fra tilladelsen skal du finde den bedste hollandske bank til din virksomhed. Bare kontakt os for mere information, så vender vi tilbage til dig så hurtigt som muligt.\n Strauss, D. (2018, 9 oktober). Brexit explainer: Hvad er der på spil for EU's indre marked og toldunion. Link: https://www.ft.com/content/1688d0e4-15ef-11e6-b197-a4af20d5575e.\n Neate, R. (2019, 23 januar). Virksomheder presser Brexit panikknap i yderligere slag til Theresa May. Link: https://www.theguardian.com/technology/2019/jan/22/no-deal-brexit-panic-grips-major-uk-firms.\n Europæiske Union. (2018, 13 november). Handel | Europæiske Union. Link: https://europa.eu/european-union/topics/trade_en.\n Den hollandske myndighed for de finansielle markeder (AFM) (2018, 29. oktober) Holland bliver centrum for europæisk finansiel handel efter Brexit. Link: https://www.afm.nl/en/professionals/nieuws/2018/okt/trendzicht-2019


Arbejdsgiver: Forstå reglerne i funktionærloven\n54 Spørgsmål & svar\nVi har smede ansat i virksomheden som er på månedsløn. De bliver aflønnet efter gældende overenskomster og får betalt sygedage. Er de funktionærer eller ikke funktionærer?\nEn smed udfører håndværksmæssigt arbejde, og er derfor ikke omfattet af funktionærlovens personkreds.\nSåfremt du er i tvivl, kan du kigge nærmere i funktionærlovens § 1.\nHej ADVODAN Jeg har heldigvis ikke nogle ansatte endnu - for jeg forstår simpelthen ikke artiklen. Men jeg gætter på, at jeg vil ansætte funktionære i stillinger på virksomheden, som er de pladser ved "samlebåndet" som skal "spille perfekt" for at mine kunder/+SKAT, mener at jeg er en plausibel virksomhed og ikke en hobby forretning: nå, det nåede vi heller ikke at leverer idag! Super spændende artikel, jeg glæder mig til at læse mere.\nvh. Birgitte Albrechtsen\nMange tak for din positive respons på min artikel.\nIfølge funktionærloven skal opsigelse fra arbejdsgiverens side ske med mindst med 3 måneders varsel til fratræden ved en måneds udgang, jf. din ansattes anciennitet.\nVarslet skal altid afgives til en måneds udgang, hvilket fx kunne være i dag. Herefter løber de 3 måneder og din funktionær vil således fratræde stillingen den sidste hverdag i maj.\nHvis du har brug for rådgivning til en konkret opsigelse, er du velkommen til at kontakte mig.\nJeg har været ansat i samme firma i 14 år . Ansat efter Funktionærlovens regler.Fik en opsigelse pr 27 sep 2016 med fratræden 31 03 2017. Har jeg ret til fratrædelsesgodgørelse..?\nJeg er 66 år gammel..\nFunktionærlovens § 2 a bestemmer, at en funktionær, der har været uafbrudt beskæftiget i samme virksomhed i 12 år eller mere, har herefter ved afskedigelse ret til en fratrædelsesgodtgørelse svarende til én måneds løn.\nKravet på fratrædelsesgodtgørelse, svarende til én måneds løn, gælder som udgangspunkt uanset, om du efter ansættelsesforholdets ophør overgår direkte til alderspension, efterløn eller folkepension. Arbejdsgiveren kan således ikke stille krav om, at du er erhvervsaktiv efter ansættelsesforholdets ophør.\nMå man som arbejdsgiver nægte, at ens sygemeldte medarbejder vender tilbage før vedkommende kan arbejde fuldtid igen?\nPå forhånd mange tak, og tak for en god webside.\nSom udgangspunkt skal en arbejdsgiver medvirke til, at en medarbejder kan starte op som delvist sygemeldt med henblik på optrapning til fuld tid. Hvis der er en reel og god driftsmæssig begrundelse, kan det imidlertid som arbejdsgiver være sagligt at kræve, at medarbejderen skal kunne arbejde fuld tid før vedkommende kan vende tilbage.\nDet er ikke hjemlet i funktionærloven, at du kan kræve stigning i løn hvert år.\nEndvidere skal det nævnes, at hvis du er ansat på et overenskomstdækket område, bliver dine løn og arbejdsvilkår fastsat efter de kollektive overenskomster, herunder sociale kapitler, lokalaftaler m.v. samt bestemmelser om løn- og arbejdsvilkår for ansættelse og fastholdelse af personer i fleksjob.\nPå områder, der ikke er dækket af overenskomst, bliver løn og øvrige arbejdsvilkår aftalt mellem dig og din arbejdsgiver. Hvis der er en relevant sammenlignelig overenskomst, skal I tage udgangspunkt i den. Funktionærloven giver dig ret til at kræve forhandling om løn og andre vilkår med din arbejdsgiver.\nDit opsigelsesvarsel, hvis din ansættelse er omfattet af funktionærloven, afhænger af tidspunktet for hvornår du meddeles opsigelse. Dette tidspunkt har du ikke oplyst, men det fremgår som om du har fået 1 måneds opsigelse, hvorfor det ikke tyder på, at du har været omfattet af prøvetid.\nHvis du har været ansat mere end 5 måneder, og du bliver opsagt, så vil du have 3 måneders varsel jf. funktionærloven, indtil da 1 måneds varsel, hvis du ikke er omfattet af prøvetid, der løber de første 3 måneder.\nSåfremt du ønsker konkret rådgivning, er du velkommen til at kontakte mig.\nKan jeg tage til genmæle og få omstødt en usaglig performancevurdering?\nJeg er funktionær (IT udvikler) Jeg er blevet opsagt pga. en performancevurdering.\nDer er ikke blevet fremlagt nogen dokumentation for hvad der ligger til grund for performancevurderingen.\nUnder afskedigelsessamtalen, nævnte min chef nævnte blot én blandt flere hundrede ligeværdige sager som begrundelse.\nDette får performancevurderingen til at virke usaglig, den hviler på et alt for spinkelt grundlag.\nDer foreligger intet på skrift omkring de yderligere grundlag for performancevurderingen undtagen ordet performance i afskedigelsesbrevet.\nJeg kan dokumentere at min performance ligger i midten i forhold til kollegaerne på mit team.\nHar jeg nogen mulighed for at tage til genmæle i mod den usaglige performancevurdering?\nJeg føler mig krænket over virksomheden har udmeldt til kunder og kollegaer at min performance ikke er god nok.\nDette er skadeligt for min karriere og jobmuligheder.\nJeg kan, som sagt, dokumentere at min performance er i midten i forhold til kollegaerne på teamet.\nJeg kan også dokumentere at performancevurderingen bygger på et usagligt grundlag.\nHvad kan jeg gøre for at få rettet på på mit professionelle renome?\nHvad kan jeg gøre for at få erstatning /kompensation for den usaglige performancevurdering jeg har været udsat for?\nJeg har tænkt lidt på om jeg skulle anlægge en injurie sag?\nJeg har desværre ikke mulighed for at yde dig konkret rådgivning vedr. hvorvidt der er tale om en usaglig afskedigelse eller ej. Dette er et kompliceret og tidskrævende spørgsmål, der gør, at jeg er nødt til at kigge nærmere på din sag.\nJeg har forsøgt at finde svar på dette spørgsmål via funktionærloven og her på google uden held.\nPersonen har 2 deltidsjobs - forskellige virksomheder, 2 kontrakter.\nBliver sygemeldt fra det ene job (3 dage i ugen) og opretholder det andet job (2 dage i ugen).\nHvordan stiller det personen i f.t. 120-dages-reglen, som er gældende i begge kontrakter?\nUdgangspunktet er, at 120 dages reglen gælder for hver enkelt kontrakt, som den er aftalt for. Sygemeldingen fra et job tæller således ikke med i optællingen af de 120 dage i det andet job.\nDu er velkommen til at kontakte mig for konkret rådgivning i sagen.\n3/13/2018 10:57:38 AM\nHvis man benytter sig af 120 dages reglen kan man så "tvinge" den opsigede til at afvikle ferie, der skal afvikles inden 30.04.\nVenlig hilsen Trine Andersen\n4/10/2018 9:13:57 AM\nOpsigelse efter 120 dages reglen skal ske medens funktionæren endnu er syg helt eller delvist. Sygedagpengelovens sygdomsbegreb er ikke foreneligt med afholdelse af ferie og derfor mener jeg ikke, at du påtvinges at afholde ferie i opsigelsesperioden.\nDu er velkommen til at kontakte mig for konkret rådgivning, da det nærmere svar vil kræve en gennemgang af din sag.\n11/18/2018 4:18:59 PM\nHej jeg vil lige høre om man kan være timelønnet eller man skal være funktionær for at have medarbejder under sig ( altså være leder for medarbejder)\nVenligst Kim Andreassen\n11/19/2018 10:24:03 AM\nDer er intet til hinder for at man kan være leder, selvom man er timelønnet.\nI mange situationer bliver man imidlertid også omfattet af funktionærlovens § 1, stk. 1, c, hvis arbejdet udelukkende eller i det væsentlige består i på arbejdsgiverens vegne at lede eller føre tilsyn med udførelsen af andres arbejde.\n11/27/2018 4:16:27 PM\njeg er funktionær med mere end 17år ansættelse. Jeg har været syg i mere end 120 dage.\nJeg har fået en opsigelse mens jeg var syg på 126sygedag vedr. 120 dages reglen men i opsigelsen er ikke nævnt fratrædelsesgodtgørelsen i henhold til Funktionærloven\nDagen før modtagelse af opsigelsen gav firmaet mig et udkast til en fratrædelsesaftale. I den er nævnt de 3 mdr. fratrædelsesgodtgørelsen men da firmaet ikke selv har skrevet under på aftale forventer jeg ikke at det bliver gjort.\nAftalen er endnu ikke underskrevet fra nogle parters side af.\nHvis jeg takker nej til fratrædelsesaftalen, så gælder betingelserne vel i min opsigelse, men i den er der er ikke nævnt godtgørelsen på 3 mdr.\nHar jeg kun ret til de 3 mdr. fratrædelsesgodtgørelse hvis det står i opsigelsen?\n11/29/2018 1:02:35 PM\nArbejdsgiver kan ikke fravige funktionærloven omkring godtgørelse efter § 2a, så den vil du være berettiget til uanset om det fremgår af opsigelsen eller ej, forudsat at du selvfølgelig opfylder anciennitetskravet.\nHar du brug for konkret bistand er du velkommen til at kontakte mig på trbl@advodan.dk\n5/14/2019 8:19:07 PM\nJeg har lige afskediget en medarbejder , som har været i firmaet i mange, p.g.a at han er langtids sygemeldt , ca 5 måneder.\nDet er den eneste mekanikersvend som var ansat. Jeg har selv klaret firmaet i den forgangne periode.\nDet er dog ikke muligt for mig at drive virksomheden under disse betingelser. Jeg har derfor ansat en ny mekanikersvend .\nDen “gamle” mekaniker har så fået af vide fra Metal , at han har ret til fratrædelses godtgørelse på 7500.00kr.\nKan dette være rigtigt når han er fyret P.g.a 5 måneders sygemelding ?\n5/16/2019 11:06:34 AM\nDit spørgsmål kræver nærmere undersøgelser, både i overenskomst og ansættelseskontrakt.\nKontakt mig hvis du ønsker at jeg skal se nærmere på det.\n93 31 33 29\n5/29/2019 2:33:37 PM\nEr ansat som funktionær og har spørgsmål ang. pension.\nKan arbejdsgiver diktere hvilke forsikringer ansatte skal "købe" af pensionselskabet. Har pt en årlig præmie på 10300,- som bliver trukket fra indbetaling til pension.\n6/6/2019 10:21:59 AM\nDit spørgsmål kræver mere specifikke oplysninger, hvorfor jeg ikke kan give dit et svar på stående fod.\nDu er velkommen til at kontakte mig, hvis du ønsker konkret bistand i din sag.\n6/1/2019 11:15:29 AM\n7/3/2019 11:32:27 AM\nDer er i udgangspunktet ikke nogen hindring i at opsige en medarbejder under en langtidssygemelding, særligt ikke hvis man befinder sig i prøveperioden. Opsigelsen må dog ikke være i strid med eksempelvis ligebehandlingsloven eller forskelsbehandlingsloven. Er der tale om en offentlig ansættelse, kræver en opsigelse dog altid en saglig begrundelse.\n6/21/2019 7:47:03 AM\nJeg går på efterløn næste år og spørger nu. Har jeg krav på 3 måneders fratrædelse ordning når jeg selv vælger at gå på efterløn.Jeg har været ansat samme sted i 25 år\n7/3/2019 11:37:24 AM\nDer skelnes mellem om, man er funktionær eller ikke-funktionær.\nHvis du er funktionær, og selv har valgt at fratræde, har du som udgangspunkt ikke krav på fratrædelsesgodtgørelse. Du kan således ikke få fratrædelsesgodtgørelse, medmindre din opsigelse er sket på baggrund af din arbejdsgivers væsentlige misligholdelse af ansættelsesforholdet.\nHvis du derimod er ikke-funktionær, kan du efter din overenskomst have ret til fratrædelsesgodtgørelse, hvilket vil kræve nærmere konkret gennemgang af dine forhold. Derudover kan der være aftalt i ansættelsesaftalen, at du har ret til fratrædelsesgodtgørelse.\n7/5/2019 11:03:45 AM\nNår en arbejdstager ikke har underskrevet en fratrædelsesordning, men HR afd. og Fagforening har for flere måneder siden......\nHvordan er arbejdstageren så stillet med henblik på arbejdsophør, som egentlig skulle være i oktober..\nTænker jo den først er bindende 6 måneder efter arbejdstager har underskrevet...\n7/9/2019 10:45:07 AM\nEn fratrædelsesordning er et udtryk for arbejdstager og arbejdsgivers frie vilje. Arbejdsgiver kan derfor ikke lovligt tvinge arbejdstager til at indgå en sådan, hvorfor arbejdstager ikke er forpligtet til at underskrive en fratrædelsesordning. Derfor bestemmer arbejdstager selv, om vedkommende vil underskrive aftalen og i givet fald hvornår.\nSåfremt du imidlertid har givet fuldmagt til at din fagforening skal føre din sag, kan fagforeningen have fuldmagt til at indgå aftalen på dine vegne, og så er aftalen også bindende for dig.\nHvis imidlertid fagforeningen har betinget sig, at aftalen ikke er gyldig før du har underskrevet, så mener jeg ikke at der indgået en gyldig fratrædelsesaftale.\nDin sag kræver dog konkret rådgivning og vurdering, hvorfor jeg vil være nødt til at gennemgå sagens bilag før jeg kan give dig et klart svar.\n8/1/2019 12:20:18 AM\n1) Hvis jeg er ansat i en fødevare butik og håndterer bl.a. penge som timelønnet, men med over 8 timer om ugen gennemsnitligt, så går jeg efter min forståelse og ift. Funktionærloven ind under som funktionær. Er dette korrekt?\n2) Hvis ja, hæver funktionærloven sig over sin ansættelseskontrakt, eller SKAL det stå beskrevet i sin kontakt, at man er ansat under funktionærloven, for at kunne benytte sig af f.eks. fuld løn under sygdom.\n3) Hvis ja, og at der så betyder at ens arbejdsgiver snyder med nævnte (løn under sygdom) hvem kan man så kontakte hvis man ikke har en fagforening.\n8/14/2019 10:05:04 AM\nAd 1) For at være omfattet af funktionærloven skal du beskæftige dig med kontor, køb og salg, og du skal gennemsnitligt arbejde mere end 8 timer om ugen. Derudover skal du være underlagt instruktion fra en arbejdsgiver/overordnet.\nUd fra de oplysninger du giver mig er det min umiddelbare opfattelse at du opfylder betingelserne, hvorfor du er omfattet af funktionærloven.\nAd 2) Det SKAL ikke stå i din ansættelseskontrakt, at du er omfattet af funktionærloven, når blot du opfylder betingelserne for at være omfattet af denne lov. Idet du er funktionær, kan du aldrig stilles ringere end efter lovens bestemmelser, uanset hvad der måtte fremgå af din ansættelseskontrakt.\nAd 3) Du er meget velkommen til at kontakte mig i forbindelse med rådgivning herom.\n9/2/2019 11:13:25 AM\nNår teksten i overenskomsten siger "ansatte kan efter 6 mdr. uafbrudt sygdom opsiges med en måneds varsel (regnet fra førstkommende 1. efter sygdommens indtræden)". Når ansatte sygemeldte sig 4.3.19 varer de 6 mdr. så fra d.1.4.19 til 1.10.19 ?? Hvis opsigelse er 1 måned varsel ved 6 måneders uafbrudt sygdom, skal opsigelsen så dateres EFTER 1.10.19 med fratræden 1.11.19 eller bliver det til 1.12.19???\n9/2/2019 4:08:23 PM\nUmiddelbart lyder det for mig til, at det vil være med fratræden til 1.11.19.\nDet er dog ikke en gængs formulering jeg har oplevet før i overenskomster, så hvis du vil have et konkret svar af mig, er jeg nødt til at se overenskomsten igennem.\n9/11/2019 8:46:41 PM\nHar indgået en fratrædelsesaftale underskrevet af arbejdsgiver og undertegnede.\nI aftalen fremgår fratrædelses dato.\nEfterfølgende meddeler arbejdsgiver at dato ikke er gældende.\nHvorledes står jeg.\nEr en underskrevet aftale af to parter ikke gældende.\n9/26/2019 9:44:56 AM\nAlle aftaler er som udgangspunkt bindende så snart, at aftalen er indgået, hvorfor den aftalte fratrædelsesdato som udgangspunkt er gældende. Dette kan undtages, hvis din arbejdsgiver i fratrædelsesaftalen har fastsat, at fratrædelsen datoen kan ændres eller ikke er specifikt fastlagt.\nI det tilfælde, at vilkårene for fratrædelsen fremstår urimelige, og du fortsat ikke kan finde frem til en mindelig løsning med din arbejdsgiver, anbefaler jeg at du søger fagkyndig bistand.\n9/19/2019 4:06:54 PM\nSpændende artikel - hvordan forholder det sig egentlig med fratrædelsesgodtgørelse á 1 månedsbruttoløn v. 12 års anciennitet, såfremt medarbejderen opsiges efter 120 dages reglen? Skal man stadig udbetale den ekstra månedsløn som fratrædelsesgodtgørelse?\n9/26/2019 9:44:13 AM\nJa, hvis medarbejderen opsiges af arbejdsgiveren efter 12 og 17 års ansættelse, har denne som udgangspunkt altid ret til fratrædelsesgodtgørelse. Denne er, som du nævner, svarende til en godtgørelse på henholdsvis 1 eller 3 måneders løn.\nDette skyldes, at medarbejderen efter funktionærlovens § 2 a har optjent anciennitet ved lang og tro tjeneste, og derfor er berettiget fratrædelsesgodtgørelse herefter. Denne regel er uafhængig af en eventuel anvendelse af 120-dages reglen. 120-dages reglen åbner alene op for muligheden for at opsige en medarbejder ved sygdom med forkortet varsel i forhold til funktionærlovens almindelige opsigelsesregler.\n1/12/2020 2:57:32 PM\nJeg arbejder i en NGO organisation og har i min underskrevne kontrakt under overskriften Opsigelse, en formulering der lyder noget ala:\nVi følger funtionærloven. Fra medarbejderens side er der 3 måneders opsigelse.\nEr det lovligt at skrive at man følger funktionærloven, men samtidigt tilføjer en afvigelse i kontrakten, så jeg er stillet dårligere med et 3 mdr. opsigelsevarsel, mod normalt 1 mdr.?\n1/16/2020 10:07:15 AM\nVed skriftlig ansættelseskontrakt kan der træffes bestemmelse om længere opsigelsesvarsel fra funktionærens side under forudsætning af, at opsigelsesvarslet fra arbejdsgiverens side forlænges tilsvarende.\nSåfremt opsigelsesvarslet fra arbejdsgiverens side ikke er forlænget, fremstår det nævnte vilkår i modstrid med funktionærlovens ufravigelige regler\n1/16/2020 10:51:44 AM\nBlot for at være 100% sikker på hvad dit svar betyder for min konkrete sag. Så kan jeg betragte kontrakten for ugyldig, eftersom der ikke er tilføjet 2 mdr. opsigelsesvarsel fra arbejdsgiverens side i kontrakten, hvilket svare til forlængelsen af mit varsel?\n1/16/2020 12:21:24 PM\nDet er alene kontraktvilkåret, der er i modstrid med funktionærlovens regler, hvis opsigelsesvarslet fra arbejdsgivers side ikke er forlænget tilsvarende som det i ansættelseskontrakten anførte.\n1/17/2020 10:26:31 AM\nTusind tak for afklaringen mht. kontrakvilkåret! Fortsat god dag.\n3/3/2020 7:33:36 PM\n3/20/2020 2:15:18 PM\nHjemmelen til udbetaling af efterindtægt findes i funktionærlovens § 8. Ifølge bestemmelsen tilfalder lønnen funktionærens ægtefælle eller børn under 18 år, som funktionæren har forsørgelsespligt overfor.\nHvis der er en efterlevende ægtefælle eller børn skal lønnen derfor anvises til dem, hvorfor arbejdsgiver skal sørge for at få deres fulde navn og cpr-nummer. Det betyder også, at A-skat skal beregnes og trækkes i henhold til den efterlevendes skatteoplysninger.\nHvis der ikke er efterlevende, skal lønnen udbetales til boet. Lønnen kan så anvises til den nu afdødes NemKonto, som boet råder over.\nDet er hele den optjente løn, som skal udbetales ved medarbejderens død, som er enten 1, 2 eller 3 måneders løn i henhold til funktionærlovens § 8. For månedslønnede skal udbetaling ske ved udgangen af måneden, hvori dødsfaldet er sket.\nDu bør i øvrigt være opmærksom på, at der ikke skal beregnes feriegodtgørelse af efterindtægten.\n3/13/2020 5:32:04 PM\nJeg arbejder som timelønnet med i gennemsnit 10 timer i ugen, fastsat i ansættelseskontrakt, som researcher i en privat bedrift, der jeg for det meste sitter på computeren og samler infomasjon, statistik m.m. Som jeg har forstået det er jeg da funktionær?\nVidere er jeg suspenderet /hjemsendt (?) under nogle uger, da det ikke er behov for min arbejdskraft, på grund av de store ændringer i erhvervlivet nu. Jeg fik besked om dette på dagen og har kun fået besked om at jeg skal holdes opdateret om forholdene og eventuelle ændringer. Mit spørgsmål er så om jeg har ret til løn for de timer jeg ikke får arbejdet (10 timer i ugen) under de uger jeg ikke får arbejde, selv om jeg er timeansat, om det stemmer at jeg er funktionær?\n3/20/2020 2:11:38 PM\nFor at være omfattet af funktionærloven skal du beskæftige dig med kontoropgaver, og du skal gennemsnitligt arbejde mere end 8 timer om ugen. Derudover skal du være underlagt instruktion fra en arbejdsgiver/overordnet.\nUd fra de oplysninger du giver mig, er det min umiddelbare opfattelse at du opfylder betingelserne, hvorfor du er omfattet af funktionærloven. Hvis du arbejder freelance uden instruktion, kan svaret være et andet.\nHvis du er funktionær, kan du sædvanligvis ikke hjemsendes uden løn. Hvis du bliver sendt hjem uden løn, anses det for en uberettiget ophævelse af ansættelsen.\nFunktionærlovens opsigelsesvarsler kan ikke fraviges på grund af force majeure, og kan således ikke begrundes med den nuværende COVID-19 situation. Opsigelse af funktionærer kan derfor kun ske med det almindelige opsigelsesvarsel i henhold til funktionærloven, i hvilken periode, du skal modtage løn.\nDu er meget velkommen til at kontakte mig i forbindelse med rådgivning herom.\n3/16/2020 8:03:11 PM\nJeg er i tvivl om hvad funktionæres rettigheder er, nu hvor der er tale om coronavirus.\nKan coronavirussen betragtes som force majeure, eller skal dette være skrevet ind i kontrakten forinden ansættelse?\nHvordan er en funktionærs rettigheder ved hjemsendelse eller opsigelse?\nHvordan er en funktionærs rettigheder ved hjemsendelse eller opsigelse grundet coronavirus (hvis det betragtes som force majeure, og ligledes hvis det ikke betragtes som force majeure?)\nLigeledes om coronavirussen kan betragtes som force majeure i forhold til ferielovens § 15, stk. 3?\n3/20/2020 2:13:07 PM\nCOVID-19 betragtes på nuværende tidspunkt i flere henseender som force majeure, men en funktionærs rettigheder til løn og opsigelse kan ikke fraviges på grund af force majeure. Ved hjemsendelse har en funktionær således ret til løn. Hvis der ikke udbetales løn, anses det for en uberettiget ophævelse af ansættelsen, og funktionæren har krav på løn under det almindelige opsigelsesvarsel.\nSom arbejdsgiver kan du forsøge at indgå en frivillig aftale med arbejdstager om lønnedgang eller hjemsendelse uden løn. Alternativt, har regeringen netop introduceret en ny lønkompensationsordning til arbejdsgivere, som vælger at hjemsende deres medarbejderne med fuld løn. Ordningen gælder også for medarbejdere, der er funktionærer. Arbejdsgivere bør derfor undersøge om de kan benytte kompensationsordningen inden de søger at indgå aftaler med deres ansatte. Det forventes, at der åbnes for ansøgning om lønkompensation i midten af uge 13, som er næste uge.\nFor så vidt angår ferieloven er det min umiddelbare vurdering, at COVID-19 kan betragtes som force majeure, hvorfor arbejdsgiver kan varsle, at medarbejdere, herunder funktionærer, skal afholde eventuel restferie.\nDu er velkommen til at kontakte mig for rådgivning herom.


Praktikpladsen.dk - Styrelsen for It og Læring ;\nLærepladsen.dk er et mødested for lærlinge/elever og virksomheder. Medarbejdere på erhvervsskoler kan anvende Lærepladsen.dk som værktøj til formidling af lærepladser og støtte for både lærlinge/elever og virksomheder.\nLærepladsen.dk er et online mødested for lærlinge/elever og virksomheder. Lærepladsen.dk bruges både af virksomheder, lærlinge/elever og skoler til at:\nSkabe overblik over og dokumentere lærepladssøgningen\nMatche lærlinge/elever og virksomheder til et lærepladsforløb\nFølge med i uddannelsesforløbet, når uddannelsesaftalen er indgået\nOpdateret 22/12 2021 kl. 15:23\nHvad kan virksomheder bruge Lærepladsen.dk til?\nSom medarbejder i en virksomhed skal du bruge NemID medarbejdersignatur til at logge på Lærepladsen.dk.\nNår du logger på, er der allerede en række oplysninger om virksomheden og dine lærlinge/elever. Disse oplysninger hentes fra CVR og skolernes studieadministrative systemer.\nLave stillingsopslag - nemt og hurtigt – der når ud til alle lærepladssøgende lærlinge/elever.\nFinde og kontakte lærlinge/elever, der søger læreplads inden for virksomhedens fagområde.\nFå overblik over lærlingenes/elevernes planlagte skoleophold.\nSe og få besked om, hvornår lærlingene/eleverne har fravær under skoleophold.\nSe antal lærlinge/elever virksomheden er godkendt til.\nLæs mere om dine muligheder på Lærepladsen.dk i pjecen "Lærepladsen.dk - Den korteste vej til dine elever" (pdf).\nLæs mere om fraværsbeskeder i pjecen "Sådan følger du med i dine lærlinge/elevers fravær, mens de er på skoleophold" (pdf).\nDu kan finde vejledninger på viden.stil.dk. Finder du ikke svaret der, kan du kontakte supporten for Lærepladsen.dk.\nOpdateret 22/12 2021 kl. 15:25\nHvad kan lærlinge/elever bruge Lærepladsen.dk til?\nSom lærling/elev kan du logge på Lærepladsen.dk med Unilogin eller NemID. De oplysninger, der er om dig i Lærepladsen.dk, kommer fra skolens studieadministrative systemer.\nFinde virksomheder, der er godkendte til at have lærlinge/elever.\nFå besked fra en Jobagent, når der kommer ledige lærepladser inden for dine lærepladsønsker.\nFå overblik over din lærepladssøgning og få hjælp til at huske hvilke virksomheder, du har søgt eller vil søge læreplads hos.\nIndgå et lærepladstilsagn med en virksomhed.\nDu kan finde vejledninger på viden.stil.dk. Finder du ikke svaret der, kan du kontakte erhvervsskolen for at få hjælp til brug af Lærepladsen.dk. Ved tekniske problemer kan du kontakte supporten på Lærepladsen.dk.\nOpdateret 22/12 2021 kl. 15:31\nHvad kan erhvervsskoler bruge Lærepladsen.dk til?\nSom medarbejder på en erhvervsskole skal du bruge NemID medarbejdersignatur til at logge på Lærepladsen.dk. Du skal desuden være tildelt rettigheden ”Lærepladsen.dk Skolevejleder”.\nElevoplysningerne i Lærepladsen.dk hentes fra skolens studieadministrative system.\nSe en samlet elevoversigt med vigtige informationer om skolens lærlinge/elever. Filtrer for eksempel på uddannelsesstatus, aftaletype, synlig/ikke synlig profil eller lærlingenes/elevernes søgeaktivitet.\nSe om lærlingen/eleven har en synlig profil (EMMA-kriterium).\nSe hvilke virksomheder, lærlingene/eleverne har søgt læreplads hos – og hvornår (EMMA-kriterium).\nHjælpe en lærling/elev med at skrive en profil på Lærepladsen.dk (log på som lærlingen/eleven).\nDu kan give eller sende pjecen "Den korteste vej til dine lærlinge/elever" (pdf) til virksomheder, der gerne vil have en elev. Pjecen forklarer fordelene ved at bruge Praktikpladsen.dk til at finde en elev.\nHar du samtykke fra en virksomhed, kan du logge ind som virksomheden og hjælpe med at oprette/redigere i deres profil eller lave et lærepladsopslag.\nLæs og henvis virksomheder til "Gode råd om ansættelse af lærlinge/elever, tilskud og Praktikplads-AUB" (lærepladsen.dk) på forsiden af Lærepladsen.dk.\nHvordan vejleder jeg lærlinge/elever i at bruge Lærepladsen.dk?\nPå viden.stil.dk finder du vejledninger til lærlinge/elever i, hvordan de bruger Lærepladsen.dk.\nHar du samtykke fra lærlingen/eleven, kan du logge på som lærlingen/eleven og hjælpe pågældende i gang med Lærepladsen.dk.\nDu kan læse og henvise lærlinge/elever til "Gode råd og informationer om erhvervsuddannelser" (lærepladsen.dk) på forsiden af Lærepladsen.dk. Her findes der inspiration til, hvordan lærlingene/eleverne kan søge lærepladser.\nLærepladsen.dk udvikles løbende med nye funktioner. Hold dig orienteret om nye og kommende funktioner her på siden og tilmeld dig nyhedsbrevet om Lærepladsen.dk på admsys.stil.dk.\nOpdateret 22/12 2021 kl. 15:34\nNye og kommende funktioner på Lærepladsen.dk?\nLærepladsen.dk er blevet udvidet med et nyt værktøj til erhvervsskolernes lærepladsopsøgende arbejde. Under menupunktet ”Søg læresteder” kan skolemedarbejdere fremsøge både godkendte og ikke-godkendte læresteder ved hjælp af en række filtreringsmuligheder:\nSøgeresultatet kan downloades til Excel, hvor data kan viderebearbejdes. Søgningen kan ikke gemmes i Lærepladsen.dk, men det er muligt at gemme søgningen med et bogmærke i browseren.\nGodkendelser med oplysning om igangværende eller tidligere lærlinge/elever\nIgangværende lærlinge/elever (aftaletype, periode og skole)\nHistoriske aftaler (tidligere lærlinge/elever, aftaletype og periode).\nSkabe adgang for de faglige udvalg til ”Søg læresteder” på Lærepladsen.dk\nEtablere mulighed for at oprette digitale uddannelsesaftaler på Lærepladsen.dk (forventes idriftsat i efteråret 2021)\nLærepladsen.dk viser måltal på forsiden, herunder den aktuelle andel af lærlinge/elever på GF2, der har indgået uddannelsesaftaler.\nOpdateret 22/12 2021 kl. 15:35\nStyrelsen for It og Læring udvikler Lærepladsen.dk in-house. Produktudvikling sker ved en agil proces, hvor vi til løbende retter fokus mod udvidelser og ændringer, der skaber værdi.\nUdvikling af Lærepladsen.dk besluttes i en styregruppe med repræsentanter for ministeriets departement og styrelser.\nUdviklingen har tilknyttet en referencegruppe med repræsentanter for skoler, lærlinge/elever og arbejdsmarkedets parter (DA og FH).\nOm adgang til - og brug af - Lærepladsen.dk (viden.stil.dk)\nLærepladsen.dk – Den korteste vej til dine lærlinge/elever (pdf)\nOm lærepladstilsagn (uvm.dk)\nGode råd og regler om ansættelse af lærlinge/elever (uvm.dk)\nSådan følger du med i dine lærlinge/elevers fravær, når de er på skoleophold (pdf)\nPlakat: Sådan følger du med i dine lærlinge/elevers fravær, når de er på skoleophold (pdf)\n70 21 21 57


St rre diameter for flere funktioner FLAT LARGE tilstedev relsessensor fra ESYLUX\nESYLUX præsenterer nye udførelser af sine FLAT-tilstedeværelses- og bevægelsessensorer, som har en større diameter end standardvarianterne. Herved udvider FLAT LARGE-sensorerne seriens anvendelsesmuligheder ved for eksempel store hulvægsdåser eller i tilfælde af udvendig montering. Som sædvanlig er også de nye versioner til forskellige driftsarter klar.\nForgreningsdåser i forskellig størrelse, planforsænket montering, indbygning eller udvendig montering – rammebetingelserne for montering er ofte vidt forskellige og kræver tilsvarende tilpassede produktløsninger. ESYLUX tilbyder nu varianter med en større diameter for at sikre flere anvendelsesmuligheder for tilstedeværelses- og bevægelsessensorerne i FLAT-designserien.\nStørre diameter til underlag for påmontering\nDe runde, hvide afdækninger på FLAT LARGE-sensorerne har en diameter på 104 mm og egner sig derfor for eksempel til dækning af større huller end der normalt anvendes i hulvægge og på lofter. Desuden giver de nye mål mulighed for at anvende designsensorerne på æstetisk vis også ved udvendig montering: Afskærmningerne passer i niveau optimalt til AP-C-underlag til påmontering fra ESYLUX.\nLigesom standardudførelserne i serien fås FLAT LARGE-tilstedeværelsessensorne til forskellige driftsteknologier og har derfor forskellig funktionalitet. 230 V-udførelsen sørger for almindelig tilstedeværelses- og dagslysafhængig on/off tænding og har et elektronisk relæ med nulgennemgangskobling, og DALI- og KNX-varianterne giver tilstedeværelses- og dagslysafhængig konstantlysregulering. DALI-sensoren forenkler installationen, da den selv indstiller DALI-grundparameteren med de tilsluttede elektroniske forkoblingsenheder. KNX-sensoren tilbyder hele 47 kommunikationsobjekter og ved behov også en natlysfunktion med indbyggede LED'er i forskellige farver.\nAlle FLAT LARGE-sensorer har en rækkevidde på 8 meter i diameter og et detekteringsområde på 360° grader. Hvis sensorens rækkevidde ikke er tilstrækkelig, kan flere sensorer kombineres med hinanden. For at brugeren også kan overtage styringen manuelt, har alle sensorer en afbryderindgang til halvautomatisk drift.\nESYLUX udvikler, fremstiller og driver intelligente automatiserings- og belysningsløsninger, der skaber mere livskvalitet og energieffektivitet i kontorbygninger, uddannelsesinstitutioner og i sundhedsvæsenet. Det enkelte menneskes ønsker og behov står i centrum, og virksomheden lægger særlig vægt på en nem anvendelse af sine produktløsninger. Engrosforhandlere, installationsfirmaer, elektroingeniører, lysdesignere samt arkitekter stoler som kunder og partnere på vores 50 år lange markedserfaring og på den personlige, faglige rådgivning, som vores ESYLUX-eksperter giver. Med vores forskning, udvikling og produktion på den tyske adresse i Ahrensburg lever producenten desuden op til de højeste kvalitetskrav. Vi distribuerer globalt: ESYLUX samarbejder med erfarne handelsvirksomheder og har et stort antal datterselskaber i Europa, Asien og Oceanien.\nFlere oplysninger på www.esylux.com\nTalsperson, Corporate Communications\nT +49 4102 88 880-2017\nF +49 4102 88 880-333


Er selvbedraget om Afghanistan under afvikling? | Information\nDe færreste tror på, af Afghanistan selv kan overtage politi- og militæropgaver i 2014. Den 5. august afsluttede 1.400 afghanske soldater NATO-styrkernes træningsprogram.\nParadoks: Hvis Taleban-oprørerne i Afghanistan er så rædselsfulde og forhadte i den afghanske befolknings øjne, som NATO-regeringerne og de dominerende medier har hamret ind i os siden 2001, hvorfor er det så stadig ikke lykkedes verdens mest avancerede militærmaskine, NATO med USA i spidsen, gennem snart ni års krig i landet at udslette Taleban fra jordens overflade? Og: Hvorfor er Taleban og dets mere eller mindre allierede øvrige oprørsgrupper i dag stærkere end nogensinde, stort set overalt i Afghanistan?\nSelv om spørgsmålene turde være indlysende påtrængende, bliver de så godt som aldrig for alvor stillet i den offentlige debat, og slet ikke i Danmark. De ansvarlige ministre bliver aldrig stillet til regnskab for svar på dem.\nEn afgørende vigtig del af svaret findes i den perlerække af opinionsundersøgelser, som seriøse, afghanske og vestlige meningsanalyseinstitutter og tænketanke, såvel uafhængige som halvofficielle, har foretaget i de sidste to-tre år overalt i Afghanistan. De har nemlig uden større undtagelser en temmelig entydig og konstant tendens:\nMellem to tredjedele og tre fjerdedele af den afghanske befolkning er med større eller mindre intensitet modstandere af NATO/ISAF-styrkernes tilstedeværelse i deres land og af de militære operationer, de foretager. En helt tilsvarende andel af befolkningen er, ifølge samme opinionsundersøgelser, tilhængere af en politisk løsning, dvs. omgående forhandlinger - vel at mærke også på leder- og topplan - med Taleban og de andre oprørsgrupper om inddragelse i den politiske proces, magtdeling, kompromis og forsoning.\nDet betyder ikke, at 60-70 pct. af den afghanske befolkning »ønsker Taleban tilbage til magten«, som det på vanlig forenklet vis undertiden hedder i medierne - og eventuelt også som beskyldning mod dem i NATO-landene, der er modstandere af den nuværende krigsførelse og militære strategi. De førnævnte meningsundersøgelser viser alle, at kun omkring 10 pct. af afghanerne ønsker sig tilbage til tiden før efteråret 2001, da Taleban havde hele magten i landet.\nEr dette da ikke også et paradoks? Nej - kun, hvis man glemmer, at afghanerne bebor et land, som har været i konstant (borger)krig i de sidste godt 30 år (dog til dels med undtagelse af de fem år under Taleban fra 1996 til 2001). 30 års krig - kan vi andre forestille os det? Derfor har det altovervejende flertal - de 60 til 75 pct. - ét altoverskyggende ønske: fred.\nJo flere NATO/ISAF-kamptropper, der er kommet til Afghanistan, jo stærkere og mere talrig er Taleban og de andre oprørsgrupper med usvigelig sikkerhed blevet.\nSamtidig fortæller NATO-landenes efterretningstjenester vedvarende, at terrortruslen mod NATO-landene generelt ikke er blevet reduceret som følge af Vestens militære, astronomisk kostbare indsats i Irak og Afghanistan - snarere tværtimod. De to krige har affødt mere islamistisk og anti-vestlig radikalisering rundt om i den arabiske og muslimske verden.\nAltså: NATO-regeringerne har med den hidtidige - og aktuelle - strategi opnået præcis det modsatte af hensigten.\nNi års nyttesløs krig\nDette var også hovedkonklusionen i en rapport, som dagen før den stærkt opreklamerede internationale donorkonference i Kabul den 20. juli blev offentliggjort af de afghanske ngo'eres Sikkerhedskontor, ANSO (som støttes af bl.a. EU-Kommissionen): Ni års krig har intet nyttet, kun vanskeliggjort eller umuliggjort de afghanske ngo'eres humanitære hjælpearbejde ved at skabe militariserede vilkår, hvor der rekrutteres flere og flere talebanere, jo flere udenlandske soldater, der kæmper i landet.\nDen afghanske direktør for den danske hjælpeorganisation Dacaar i Kabul er helt på linje. I Politiken den 21. juli er han citeret for, at han ser stærkt frem til den dag, hvor der ikke længere er NATO/ISAF-soldater i landet, for så kan Dacaar begynde at arbejde fuldt ud igen - i øvrigt, påpeger han, ligesom da Taleban var ved magten før 2001; dengang kunne Dacaar faktisk udføre sit humanitære hjælpearbejde overalt i Afghanistan.\nDanske hjælpearbejdere og eksperter, som arbejdede i Afghanistan under Taleban i 1990'erne, har fortalt dette indlægs forfatter, at afghanske kvinder dengang udmærket kunne have vigtige roller i dette hjælpearbejde, f.eks. som sygeplejersker, og skolemæssig undervisning af piger kunne såmænd også lade sig gøre - det blev, om end efter forhandlinger, ofte accepteret af Taleban uden større problemer. Pointen er selvfølgelig, at dette sociale og humanitære hjælpearbejde var hundrede procent civilt og ikke et integreret led i en udenlandsk, militær invasion af landet med 'vantro' tropper. Hertil kommer, at mange eksperter på Taleban-bevægelsen peger på, at den yngre generation af Talebanere, de såkaldte neo-Talebans, er mere moderate og pragmatiske, også på lederplan - og også i synet på kvindernes rolle i samfundet.\nMen alle, også NATO, taler jo efterhånden om 'forhandlinger med Taleban'? Jfr. også det nyeste forsøg på at 'købe' såkaldte menige one dollar-Talebans over på NATOs side. Dette må dog mest ses som en afspejling af NATOs voksende desperation, og en udvej, som de færreste for alvor tror på, men som man nok håber på i det mindste kan købe noget tid, mens NATOs tilbagetrækning foregår.\nMen Obama-regeringen og dens militære ledelse i Afghanistan med general Petraeus i spidsen går ikke ind for forhandlinger med Taleban og de andre oprørere - i hvert fald ikke, før de er blevet tildelt, hvad man kalder et 'taktisk nederlag' på slagmarken. Men et sådant er der kun meget ringe udsigter til. Dét mener også den britiske forsvarschef, general David Richards, som også er fhv. øverstkommanderende for NATO-styrkerne i Afghanistan. General Richards forsøgte, stærkt støttet af bl.a. den fhv. britiske udenrigsminister Miliband, at overtale præsident Obama til at indlede reelle forhandlinger med Taleban-ledelsen (sådan som præsident Karzai og det afghanske parlament har foreslået siden 2007) - men de var ikke i stand til at overbevise Obama.\nObama-regeringens strategi med voldsom militær optrapning inden den påbegyndte (langsomme) tilbagetrækning fra juli 2011 er imidlertid under voldsomt stigende kritik i USA. Faktisk kan den kun gennemføres og finansieres takket være Republikanernes stærke støtte til den i Kongressen.\nI begyndelsen af året talte Obamas sikkerhedspolitiske rådgivere om, at 2010 ville blive »Kandahars år«, dvs. en militært understøttet NATO-storoffensiv skulle feje Taleban ud af dens ideologiske og politiske højborg i provinshovedstaden. Al snak herom er for længst forstummet - formentlig bl.a. fordi en opinionsundersøgelse foretaget for den amerikanske hær i Kandahar viste, at hele 94 pct. af befolkningen i provinsen var imod en sådan offensiv.\nProblemet er, at stort set alle de ovennævnte kendsgerninger på ingen måde anerkendes af NATO-regeringerne. I hvert fald ikke officielt. Meget tyder dog på, at det - bag al den svulstige retorik - faktisk er begyndt at dæmre for mange i NATOs militære og politiske ledelse, at NATO/ISAF-styrkerne i Afghanistan er en del af problemet, ikke en del af løsningen.\nDerfor accepterer man nu reelt præsident Karzais erklæring på donorkonferencen 20. juli om, at de afghanske hær- og politistyrker i 2014 vil påtage sig hele ansvaret for alle operationer i hele Afghanistan. De færreste tror ganske vist på, at dette i realiteten vil kunne ske. Men hvis det kan fungere som figenblad for NATO/ISAFs styrkernes reelle nederlag og tilbagetrækning fra landet, så er det fint.\nNATOs succeskriterium i Afghanistan synes efterhånden at være skrumpet ind til dét ene: at være i stand til at forlade landet i nogenlunde ro og orden, altså uden at skulle kæmpe sig vej ud. Rædselsscenariet med helikopterne på taget af den amerikanske ambassade i Saigon i 1975 må ikke gentage sig.\nAlternativ: En stormagtsgaranteret international fredskonference om Afghanistan, som inddrager alle væsentlige aktører i landet og i regionen, og FN-fredsbevarende tropper fra neutrale og muslimske lande til erstatning for NATO-styrkerne i Afghanistan.\nI mellemtiden bør vi forberede os på den uundgåelige, og stærkt forsinkede, debat herhjemme om, hvor de sidste 10-15 års stadigt mere militariserede danske udenrigspolitik har ført os hen, og hvad den har gjort ved vores selvforståelse - og ved Danmarks udenrigspolitiske indflydelse og internationale anseelse, ikke mindst i verdens kritiske brændpunkter.\nPoul Villaume er dr.phil., professor i samtidshistorie, KU, og bestyrelsesmedlem i Rådet for International Konfliktløsning (RIKO).\n07. august, 2010 - 14:15\nTak for en yderst relevant kommentar.\n07. august, 2010 - 14:23\nVi er jo nogle der ikke har skulle bruge 9 år får at regne den ud. Men velkommen til virkeligheden, så mangler vi bare at de danske politikere også vågner op fra deres evige feriesøvn.\nDanmark ud af Afghanistan -NU!\n07. august, 2010 - 14:30\nMon ikke politikerne spiller idioter, uanset deres forskellige motiver.\n07. august, 2010 - 14:50\nFor en prof. i samtidshistorie og bestyrelsesmedlem i Rådet for International Konfliktløsning er følgende spørgsmål i mildeste forstand overraskende -\nhvorfor er det så stadig ikke lykkedes verdens mest avancerede militærmaskine, NATO med USA i spidsen, gennem snart ni års krig i landet at udslette Taleban fra jordens overflade? Og: Hvorfor er Taleban og dets mere eller mindre allierede øvrige oprørsgrupper i dag stærkere end nogensinde, stort set overalt i Afghanistan?\nDet er mindst ligeså overraskende, at ordet Pakistan overhovedet ikke optræder i artiklen.\nOg endnu en perle - Danske hjælpearbejdere og eksperter, som arbejdede i Afghanistan under Taleban i 1990’erne, har fortalt dette indlægs forfatter, at afghanske kvinder dengang udmærket kunne have vigtige roller i dette hjælpearbejde, f.eks. som sygeplejersker, og skolemæssig undervisning af piger kunne såmænd også lade sig gøre - det blev, om end efter forhandlinger, ofte accepteret af Taleban uden større problemer. Pointen er selvfølgelig, at dette sociale og humanitære hjælpearbejde var hundrede procent civilt og ikke et integreret led i en udenlandsk, militær invasion af landet med ‘vantro’ tropper.\nJamen så er alt jo i orden. Lad Talebanerne komme tilbage med deres humanistiske tilgang til samfundsforhold og retspleje, og lad de ugudelige fise af ...\nMen ikke nok med det - Mellem to tredjedele og tre fjerdedele [...] af befolkningen er, ifølge samme opinionsundersøgelser, tilhængere af en politisk løsning, dvs. omgående forhandlinger - vel at mærke også på leder- og topplan - med Taleban og de andre oprørsgrupper om inddragelse i den politiske proces, magtdeling, kompromis og forsoning.\nJa da, lad Afghanerene forsone sig, skabe kompromisser og så lover Polle at Talebanerene nok skal efterleve disse.\nEn mildest talt naiv forestilling, må man sige, fra en mand i elfenbenstårnet.\n07. august, 2010 - 14:54\n07. august, 2010 - 15:17\nOg hvad er så den antitotalitæres løsning ?\n07. august, 2010 - 15:19\nIngen tror vist, at afghanernes problemer bare lige forsvinder under nogen omstændigheder!?\nMen det er og har hele tiden været for alvor naivt at tro, vi kunne løse dem!\nSom en CIA-mand udtalte i den kendte Rolling Stone artikel om general McChrystal: " hvad f... laver vi her? Der er intet for os at opnå i Afghanistan!"\nDen oprindelige "straffeekspedition" efter 9/11 var nok både berettiget og uundgåelig for enhver amerikansk præsident i situationen. Men at lade det udvikle sig til at sidde fast i kviksand i årevis af ren dumstædighed og misforstået "godgørenhed" var og er galimatias!\n07. august, 2010 - 15:25\nEller også er det et indendørs magtmiddel:\n'Vi er i krig, i er upatriotiske hvis i kritiserer os'\n'Vi er truet af en ydre fjende, kig ikke på hvordan det går indendørs.'\nNysprog og 1984!\n07. august, 2010 - 15:37\nJeg har personligt aldrig troet på at krigen i Afghanistan kunne vindes i traditionel forstand, og gav klart udtryk for dette da de militære operationer begyndte. Al historisk erfaring i den del af verden underbyggede min holdning.\nJeg mener, at den store alliance af lande der bidrager med styrker ganske enkelt må fastholde et lav-intensivt engagement, med specialstyrke operationer og specifikke individuelle mål så lang tid det måtte tage indtil de lokale klaner kommer til en eller anden for for ordning - uden vores politiske indblanding eller støtte til korrupte præsidenter.\nJa, det betyder, at vi må afvise hensynet til national suværenitet, og det ser jeg ikke noget problem i, i og med at de fysisk udstukne rammer alligevel er kunstige, og at der ikke er tale om nogen centralmagt i almindelig forstand.\nVi kan gøre det med to argumenter, dels et der baseres på selvforsvar og dels som et humanitært engagement for at forhindre at Pakistan endnu engang får held til at skabe "strategisk dybde" på bekostning af små 30 millioner mennesker ved at støtte noget af det absolut værste verden har set, nemlig Taliban regimet.\n07. august, 2010 - 16:05\nTak. Jeg ved heller ikke, hvordan "vi" skal komme anstændigt ud af den situation, som "vi" selv på uanstændig vis har rodet os ind i.\n" ... at der ikke er tale om nogen centralmagt i almindelig forstand. ", skriver du. Alligevel støtter du ... en anti-totaletarist en, forekommer det mig, meget totalitær løsning ?\nMht det absolut værste verden har set. Det er muligt at Taleban er med i nomineringen, men jeg ville tro, at også det Saudi-Arabiske styre er med ... som et eksempel.\nI dette tilfælde, som dog burde være os mere nærliggende pga af regimets enorme betydning for og infiltration i den vestlige økonomiske verden, hidser vi os ikke rigtigt op ... et regime, der iøvrigt også i 2001 kvalificerede sig til en plads blandt de ypperligste. Vistnok oven i købet som den internationale terrorismes pengekasse m.m.\nMener du, at Taleban regimets karakter, begrunder vores militære hærgen ... for det er jo nok sådan den afghanske befolkning oplever vores tilstedeværelse, dernede igennem ni år, at prioriteringen af vores aktivistiske udenrigspolitik - dvs Afghanistan og senere Irak, frem for andre regimer, var og er korrekt, og mener du, at militær indgriben er et velegnet og anti-totalitært middel ?\nPS : Jeg mener selv at være anti-totalitær, som du er, så dine synspunkter interesserer mig.\n07. august, 2010 - 16:15\n»I mellemtiden bør vi forberede os på den uundgåelige, og stærkt forsinkede, debat herhjemme om, hvor de sidste 10-15 års stadigt mere militariserede danske udenrigspolitik har ført os hen,…«\nUundgåeligt er et meget stort ord at anvende, når det handler om den politiske debat i Danmark!\nDe borgerlige militaristiske kræfter har gennem længere tid haft noget der ligner et totalt monopol på massemedierne, og de vil med sikkerhed gøre hvad de kan, for at vi aldrig nogen sinde får en debat om den neokolonialistiske udenrigspolitik på et oplyst grundlag.\n07. august, 2010 - 16:32\nEr militær indgriben altid en totalitær handling? Ikke nødvendigvis. Hvis det var tilfældet, skulle de allieredes krig mod Nazi Tyskland også anses som totalitært, og det tror jeg ikke mange vil anse for at være tilfældet.\nI begge sammenhænge er der tale om selvforsvar, som jeg påpegede ovenfor.\nEr det et velegnet middel? Det kommer an på hvad målet er. Hvis målet er at udryde et regime som på den ene hånd er værre end middelalderligt og på den anden tillader træningslejre for militante der angriber os, så ja, så viste det sig at være et velegnet middel.\nHvis målet er at skabe et samfund i vores billede, så mener jeg ikke det er et velegnet middel (og et tvivlsomt mål).\nHvad angår Irak er sagen noget mere speget. Jeg var oprindelig for invasionen, da jeg ligesom så mange andre var blevet vildledt til at tro på WMD historien. Faktum er, at invasionen var et udslag af Iraks mangel på efterlevelse af FN resolutioner, men den historie druknede vist i larmen. Men - havde historien om WMD været korrekt, ja så mener jeg at både målet og midlet var velegnet. Igen, målet om at skabe et vestligt demokrati var nuttet men naivt.\nHvad angår Saudi Arabien står sagen noget anderledes. Jeg er ikke nogen fan af regimet (du læser vel min underdrivelse her ..), men jeg mener dog ikke at det på nogen måde kan sammenlignes med situationen i Afghanistan eller i Irak. For det første er det en stat med fungerende centralmagt. For det andet har staten aldrig opereret som direkte trussel mod udenforstående. For det tredie har regimet været utrolig samarbejsdsvilligt når det kom til at lægge en dæmper på den interne rekruttering af militante, og det har så sandelig også måttet bøde for det i form af adskillige terroranslag.\nJeg er sikker på at mine sysnpunkter og holdninger kan angribes, da jeg aldrig har anset dem for at være uangribelige. Mit oprindelige indlæg var ganske enkelt en respons på en for mig uhørt pacifistisk og naiv forestilling om verdens tilstand fra en person, som i mine øjne burde vide bedre.\n07. august, 2010 - 17:06\nAngrebet på Afghanistan kan ikke på nogen grund betragtes som selvforsvar. Om det var noget med at fange Bin Laden og finde og tilintetgøre nogle træningslejre ved jeg ikke. Men indsatsen blev meget hurtigt til at forsøg på at ændre samfundet med militære midler ... skyd Talebanerne og tving de andre til at indrette på sig på vestlig, demokratisk vis, med et centralt styre. Hvis det ikke er totalitært ...\nIrak, ja den store løgners mesterstykke ... men i øvrigt angriber man jo heller ikke et folk fordi det ikke overholder, det der står på et stykke papir ... hvis der altså ikke er praktiske konsekvenser, og det var der jo ikke, som den store løgner selv måtte indrømme senere, da han også "indrømmede", at han skam aldrig havde ment ... osv.\nSaudi-Arabien ... blot, at træningslejrene vist var finansieret fra eller af landet. Grund nok - dengang, til et besøg af US Marines og Rasmussens Jens'er såvidt jeg erindrer.\n07. august, 2010 - 17:36\n"ISAF-styrkerne i Afghanistan er en del af problemet, ikke en del af løsningen"\nGyldigheden af udsagnet afhænger af, hvad man definerer som værende problemet - ISAF forhindre Taliban i at gennemtvinge deres vilje i landet - at Taliban ikke kan få deres vilje kan man naturligvis mene er problemet i Afghanistan.\nPersonligt finder jeg ikke det er et problem, at Taliban ikke kan få deres vilje.\nPV:"...hvorfor er det så stadig ikke lykkedes (...) at udslette Taleban fra jordens overflade?"\nFordi en hurtig militær løsning ikke er moralsk acceptabel for Vesten - hvorfor man forsøger sig men en blød oprørsbekæmpelse - hvilket simpelthen er en langsommelig proces.\nPV:"Hvorfor er Taleban (...) stærkere end nogensinde"\nDet er Taliban heller ikke - Taliban er ganske substantielt svækket i forhold til deres position før den internationale intervention.\nPV:"...60-70 pct. af den afghanske befolkning ønsker..."\nTjah...et flertal af de vestlige befolkninger ønsker jo også deres soldater hjem - og på samme måde som de vestlige befolkninger kan stemme politikere til magten som deler deres holdning - kan den afghanske befolkning stemme på politikere, der ønsker ISAF ud af Afghanistan - det har de ikke gjort.\nPV:"Samtidig fortæller NATO-landenes efterretningstjenester vedvarende, at terrortruslen mod NATO-landene generelt ikke er blevet reduceret..."\nDet er muligt viljen ikke er blevet reduceret - og sikkert styrket - men evnen synes væsnetligt svækket. Under alle omstændigheder har der ikke været spektakulære terroranslag mod vestlige mål siden den internationale intervention i Afghanistan.\nPV:"...reelle nederlag og tilbagetrækning fra landet (...) Rædselsscenariet med helikopterne på taget af den amerikanske ambassade i Saigon i 1975 må ikke gentage sig"\nDet er et fortegnet billede af situationen - USA vil ikke forlade Afghanistan i et scenarie a la Vietnam - hvis den nuværende nationsbyggende politik og bløde oprørsbekæmpelsesstrategi ikke lykkes vil det kun betyde, at politikken og strategien lægges om.\nUSA kan uden større problemer holde en hvilken som helst afghansk gruppering fra magten i Afghanistan - det vanskelige er at skabe betingelserne for ro og orden, social og økonomisk udvikling samt en folkevalgt myndighedsudøvende centralregering med god regeringsførelse - uden overdreven magtanvendelse. At holde en afghansk gruppering eller koalition fra magten kræver ikke mere vold og død end USA uden vanskeligheder kan mønstre.\nPV:"Alternativ: En stormagtsgaranteret international fredskonference om Afghanistan, som inddrager alle væsentlige aktører i landet og i regionen, og FN-fredsbevarende tropper fra neutrale og muslimske lande til erstatning for NATO-styrkerne i Afghanistan"\nMed magisk tænkning knuses mangen en nød - desværre er hverken stormagterne eller de regionale magter nær (for nu at sige det mildt) enige i detaljerne om Afghanistans fremtidige indretning - og blandt andet derfor vil de næppe kunne finde fælles fodslag i spørgsmålet.\n07. august, 2010 - 19:31\n" Fordi en hurtig militær løsning ikke er moralsk acceptabel for Vesten - hvorfor man forsøger sig men en blød oprørsbekæmpelse - hvilket simpelthen er en langsommelig proces"\nVi ved vidst begge, hvad "en hurtig militær løsning" betyder?\nVi har vidst fra starten, at vi ikke ville en sådan og at "blød oprørsbekæmpelse" er bullshit!\nKonklusionen må være: Kom ud derfra! Og hold evt. de værste slyngler fra magten! (som du selv siger, er dette betydeligt nemmere!)\nAt fremture er rent spild af gode soldaters liv og andre ressourcer!\n07. august, 2010 - 22:56\nJeg så du linkede "til Edwin Starr - War (What Is It Good For?)" i en anden tråd. Hvis du ikke kender den vil jeg bare lige anbefale "Bob Dylan - Masters of War." Helt fantastisk tekst. Den er ikke til at finde på youtube med mesteren selv pga. deres rettighedshalløj, men andre steder kan det lade sig gøre.\n07. august, 2010 - 23:39\nVestens militære indsats i Mellemøsten og snart i Nordøstafrika skaber magttomrum, som straks fyldes ud af lokale røverbander og religion.\n07. august, 2010 - 23:57\nDu er da forhåbentlig ikke begyndt at tro på guder? ;-)\nAt magttomrum, som alle andre tomrum udfyldes, er en naturlov!\nDet eneste spørgsmål er om det nye indhold er bedre end det gamle?\n08. august, 2010 - 00:21\n"ISAF forhindre Taliban i at gennemtvinge deres vilje i landet..."\nISAF forhindrer ikke noget som helst - hvis ISAF ikke betalte flere millioner hver måned for beskyttelse hos diverse War-Lords, var der endnu flere dræbte Nato-soldater.\nOprørerne i Afghanistan har vist, at de kan slå til hvor som helst og når som helst det passer dem, om så det er midt i Kabul.\nHvis forsvaret selv tror at det er Taliban de kæmper imod, bør det da undre at disse har tilstrækkelige forsyninger, og beskyttelse blandt civilbefolkningen, idet denne fraktion efter det oplyste (fra Nato) er stærkt upopulære i blandt befolkningen - altså må oprørsbevægelsen bestå af andre end Taliban.\nFakta er, at efter den blodigste måned for Nato i Afghanistan, er det intet - jeg gentager intet - der overhovedet tyder på at oprørsbevægelsen er "substantielt svækket" - så sent som til her til aften er 2 danske soldater dræbt, og tre såret ved en vejsidebombe.\nDet højt profilerede angreb på Kandahar er udsat - det kommer slet ikke - 94 procent af befolkningen i området har meddelt, at Nato skal holde sig væk.\nOverhovedet at foregøgle, at der er demokrati eller bare noget der ligner i Afghanistan, tyder jo på at man ikke følger med i pressen. De sidste "demokratiske" valg, var en stor gang valgsvindel.\nLH: "Fordi en hurtig militær løsning ikke er moralsk acceptabel for Vesten - hvorfor man forsøger sig men en blød oprørsbekæmpelse - hvilket simpelthen er en langsommelig proces."\nEn blød oprørsbekæmpelse - et vrøvleudtryk på linie med de "soft-bombs" man bombede serbiske el-værker med, for at skabe terror mod civilbefolkningen.\nNato dræber civile, kvinder og børn, med indiskriminerende brug af raketter, og luftangreb.\nHvorfor - Nato er ude af stand til at identificere fjenden, og har i øvrigt ikke tropper nok på jorden til at lave "oprørsbekæmpelse".\nLH: "Under alle omstændigheder har der ikke været spektakulære terroranslag mod vestlige mål siden den internationale intervention i Afghanistan. "\nNu har afghanerne jo ikke foretaget nogen terrorangreb mod vesten, så at der ikke har været yderligere terrorangreb har jo intet med sagen at gøre. Der var heller ikke nogle afghanske terrorangreb inden krigen.\nUSA har tabt krigen - det varer endnu lidt før end den siver ud til befolkningerne - om de kommer til at forlade Afghanistan i huj og hast som i Vietnam afhænger alene af, om man kan inddrage oprørerne i en våbenhvileforhandling.\n"Nationbuilding" - næh, man prøver at gøre Afghanistan til et "vestligt land", med vestlige "værdier" som man prøver at stoppe ned i halsen på den afghanske befolkning med geværløb.\nHvem vil finde sig i det?\nLH: "At holde en afghansk gruppering eller koalition fra magten kræver ikke mere vold og død end USA uden vanskeligheder kan mønstre. "\nJa, nu på 9ende år - men den bliver ikke ved at gå -\nen oprørsbevægelse behøver ikke at vinde - de skal bare være tilstede og lave tilstrækkelig uro, det er såmænd nok til at de har sejret.\nNato har kun erobret Kabul - ligesom alle andre imperiale magter før dem - men Kabul er ikke Afghanistan - det er bare en by i Afghanistan.\nDen gennemkorrupte Karzai, lever til fulde op til navnet "Borgmesteren i Kabul".\nNato må efterhånden indse, at de har skabt ulykker nok for den afghanske befolkning - jo før den erkendelse indfinder sig, desto flere menneskeliv vil blive sparet.\nVicepræsident Dick Cheneys oprindelige plan..\n08. august, 2010 - 00:53\nOK! Hvis alt så går efter Cheneys plan, så må han sgu operere med meget alternative succeskriterier! ;-)\n08. august, 2010 - 00:58\nNu påstår jeg jo ikke at Cheney lagde en skudsikker plan, og han har jo også senere udtalt at han er skuffet over at den venstlige kapitalisme ikke i højre grad allierede sig med sikkerhedsfirmaerne i Irak og kastede sig ud i investeringer. Hans 'eget' firma Halliburton har jo tjent styrtende på oliebranchen i Irak.\n08. august, 2010 - 00:59\nJeg mener - trods alle vanskeligheder - at der stadigvæk findes muligheder for Afghanistan kan komme på rette kurs og mener derfor det giver mening at fortsætte den 'bløde' indsats - en tid endnu.\n"USA har tabt krigen"\nJamen så er der jo ikke mere at tale om...\n08. august, 2010 - 01:36\nJeg anerkender, at du mener det godt, men det piner mig, at danske soldater og andre gode mennesker dør og bløder for den hypotese!\nJo, hvis Cheney kun har arbejdet for Halliburton! Men er vi så ikke, helt ærligt, ude i noget X-files agtigt pis?\nSom en klog mand engang sagde: Hvis dumhed kan være en forklaring, behøver man ikke at lede efter en sammensværgelse!\n08. august, 2010 - 01:38\n». .. derfor det giver mening at fortsætte den ‘bløde’ indsats - en tid endnu. «\nIkke for noget, men der skulle da vist have stået ”blød-i-bolden-indsats”. Den aktuelle nedslagtning af den afghanske civilbefolkning kan jo næppe med nogen rimelighed betegnes som blød.\n08. august, 2010 - 01:51\nCheney arbejder for en spredning af en særlig agressiv form for kapitalisme hvor investeringer foretages i kolapsede områder under beskyttelse af sikkerhedsfirmaer, men som Cheney måtte konstatere:\nCapital is a coward. I wish it weren't so, but it is.\n(Det er et citat fra en anden han genbrugte)\nOm det er særlig x-filesagtigt ved jeg ikke - jeg tror man skal være forsigtig med at skubbe alt ind under konspirationsteori blot fordi, det ikke gentages i de monopoliserede medier - det er mediemonopolernes propagandastrategi: Det der ikke passe ind i det ønskede billede af samfundet nævnes en enkelt gang eller to, mens det der underbygger det ønskede samfundsbillede gentages i det uendelige...\n08. august, 2010 - 02:29\nDick Cheney er ikke dum. Han er vel nærmere SINDSSYG intelligent.\nDet forekommer mig helt utroligt så godtroende nogle folk kan være. Behøver jeg komme med eksempler på personer der gennem tiden har været, rent ud sagt, pisseligeglade med menneskeliv? Som vil skide højt og helligt på, om det er af deres egen befolkning, eller hvem det er der skal slagtes. Om det er kvinder, mænd eller børn? Personer der har brugt manipulation, løgn og bedrag til at muliggøre deres rædsler og opnå deres vanvittige mål.\nJeg forstår ikke at en person som Cheney slipper afsted med, at forstille, at skulle være inkompetent.


Billedserie: Gavnø klar til ny sæson - sn.dk - Forsiden - Midt-Sydsjælland - Næstved\nArtiklen: Billedserie: Gavnø klar til ny sæson\nBilledserie: Gavnø klar til ny sæson\nNæstved - 27. april 2017 kl. 14:28\nDet var en stolt baronesse, der onsdag fremviste tre værelser på Gavnø Slot, som er blevet gennemrenoveret.\nHelle Reedtz-Thott har selv været dybt involveret i processen med blandt andet nye gulve og lofter samt vægge i andre farver, der komplimenterer de mange malerier, der beklæder dem. De originale møbler fra 1700-tallet er blevet istandsat, og alt sammen er foregået i stor respekt for den oprindelige stil\n- To af værelserne har stået uberørt i 100 år. Det har været en meget lærerig proces, og jeg har fået et endnu større indblik i slottets historie. Det har været mere spændende, end det har været udfordrende, fortalte baronessen ved det årlige pressemøde på Gavnø i Næstved.\nDe tre værelser er blot starten på en omfattende, løbende renovering af slottet.\n- Jeg har lagt en ny 10 års-plan, men det er ikke til at sige, hvor langt vi når. Det er en proces, men planen er at starte her på 2. sal (sammen med værelserne, red.) og fortsætte nedad. Jeg ville elske at kunne give det videre til næste generation og have været igennem det hele, men det er nok for ambitiøst, sagde Helle Reedtz-Thott\nPå pressemødet kunne hun også fortælle, at et eksperiment på Gavnø har vist sig at være vellykket. En yderst kalkrig jord har nemlig vist sig at være god til at plante pæoner i, og en aftale er nu kommet i stand med Coop, som har købt næsten samtlige blomster på fire marker.\n- De bliver høstet om et par uger, og så kommer de snarest derefter til salg i Irma-butikker over hele landet, forklarede baronessen, som også løftede lidt af sløret for endnu en nyhed:\n- Vi vil have større fokus på digitalisering fremover. Helt konkret vil vi gerne have digitaliseret vores samling af malerier, som med godt 1000 er den største i Nordeuropa. Det vil man kunne bruge i flere formidlingsmæssige sammenhænge. Men det er en stor proces, og det er stadig kun på tegnebrættet.


Fortabte piger | Litteratursiden\nDen gennemkorrupte leder af Haïtis hemmelige politi er involveret i at skaffe kvinder til bordelindustrien i Sydamerika - Den clairvoyante efterforskningsassistent, Sherry Moore, får anelser om sagen da hun udnytter sine særlige evner til at se, hvad en afdød har tænkt i sine sidste 18 sekunder\nVelskrevet krimi om synske Sherry Moore, som denne gang involveres i en sag om kvindehandel.\nDa en bjergbestigning ender i tragedie, bliver Sherry Moore tilkaldt. Sherry er blind, men når hun rører et lig, kan hun se den afdødes sidste minder. Den evne har politiet ofte udnyttet, når der har været tale om forbrydelser, og nu bliver Sherry tilkaldt, fordi man håber på, at der stadig kan være overlevende. Det er der, men Sherrys syn viser også noget helt andet, nemlig en borg i en jungle hvor en række unge kvinder tilsyneladende holdes fanget.\nGeorge D. Shuman har indtil videre skrevet tre bøger om den synske Sherry Moore, og historierne bliver bare bedre og bedre. I ’Fortabte piger’ tager han fat på emnet kvindehandel, og det er en grum verden, han ruller op for læseren:\n”Der var intet sofistikeret ved handel med mennesker. Faktisk var der noget primitivt og groft ved det hele, noget, der fik Aleksandra til at tænke på kvæg. Kvæg endte ikke som søndagssteg i hænderne på sterile mænd i stivnede, hvide kitler. Kvæg stod i deres eget lort og ventede på at blive gjort bevidstløse med en stålstang skudt ind i deres hjerne, så de kunne blive hængt op i benene og forbløde til døde. Det handlede en hel del mere om indvolde og mænd i gummitøj end om grønne enge og sterile delikatessediske. Høsten af mennesker var meget mere som det.”\n’Fortabte piger’ er en virkelig grum historie, og Shuman lægger ikke fingrene imellem, når han beskriver kvindernes opdragelse til sexslaver.\nFlere danske forfattere har også beskæftiget sig med emnet, bl.a. Sara Blædel i ’Aldrig mere fri’, og hver gang jeg læser om trafficking, undrer jeg mig over de mænd, som forestiller sig, at unge udenlandske piger frivilligt vælger at leve deres liv som prostituerede i Danmark. Efter min mening er der ingen undskyldning for at udnytte dem, og det er disse ganske almindelige mænd, som er med til at opretholde denne grusomme handel.\nMod slutningen synes jeg nok, Shuman kommer lidt let om ved det, men generelt er her tale om en velskrevet krimi om et emne, som man ikke har lyst til at se, men som det er nødvendigt at skride ind imod.\nAndre bøger af George D. Shuman


Trespass Aabner - Casual rygsæk - 18 liter - Navy blue (169,00 DKK)\nVarenr. UUACBATR0001-NA1 Producent: Trespass\nTresspass Aabner er en fiks lille rygsæk, som du vil sætte pris på, når du tager på korte vandreture eller dagsture på cyklen. Rygsækken har en volumen på 18 liter, så den kan rumme ekstra tøj, forple...\nProdukter som vi anbefaler til Trespass Aabner - Casual rygsæk - 18 liter - Navy blue\nTresspass Aabner er en fiks lille rygsæk, som du vil sætte pris på, når du tager på korte vandreture eller dagsture på cyklen. Rygsækken har en volumen på 18 liter, så den kan rumme ekstra tøj, forplejning eller udstyr. Kort og godt de ting du ikke kan undvære på turen. Rygsækken er lavet i et klassisk og stilrent design, hvis simplificerede stil gør den utroligt anvendelig på alle former for ture og i din hverdag.\nDenne Trespass-rygsæk er ideel til dine dine vandre- og cykelture, ligesom den kan bruges i hverdagen. Rygsækkens polstrede stropper sikrer dig et højt komfortniveau, når du har den på, mens det slidstærke stof kan holde til lidt af hvert.


Blog from Koh Samet, Thailand | M&C's Backpackertrip\nSaa er det sidste gang, i hoerer fra os her paa bloggen. Snuden vender hjemad om 3 dage, og vi bruger den sidste tid paa at slappe heeelt af paa Koh Samet, en lille oe syd for Bangkok.\nEfter Hoi An tog vi til Hanoi (med et lille stop i Hue, men det var ikke noget at tale om. Meget opreklameret - tennisbane midt i det 'gamle' kongelige citadel..). Hanoi var til gengaeld en virkelig hyggelig by med smaa, smalle gader fyldt med krogede, gamle traeer og gadesaelgere. Vores bosituation var ligeledes skoen - igennem Asien har vi kun boet paa dobbeltvaerelse paa hotel, da det har vaeret svaert at finde hostels, saa glaeden var stor, da vi kunne indlogere os paa et dormroom paa 'Hanoi Backpackers Hostel'! Vi brugte Hanoi som en base for ture til omegnen. Den foerste tur gik til Halong Bay, som skulle vaere et af Vietnams smukkeste naturomraader. Vejret var dog ikke helt med os, og de mange flotte klipper blev skjult i taage. Det betoed ikke, at turen var daarlig! Marie fyldte 20, og natten paa baaden blev brugt i selskab med en flok engelske gutter, 2 amerikanere og en fillipiner, som var med til at goere aftenen faaaaab. De englaendere kan altsaa bare noget med oel... Det betoed saa ogsaa, at kajakturen naeste morgen ikke var helt i top, men Marie noed at padle lidt rundt paa sin 20 aars foedselsdagsmorgen i selskab med Caro midt i Halong Bay, Vietnam!\nNaeste tur gik til Sapa, som er en bjergby, der ligger nord for Hanoi. Her havde vi meldt os til en 30 km trekkingtur, som vi var meeeeeget nervoese for, da vores motionsniveau har vaeret begraenset de seneste mange maaneder! Det viste sig dog 'kun' at vaere 25 km i rimelig fremkommeligt terraen, saa vi var ikke helt doede og kunne nyde de fantastisk smukke omgivelser.\nFra Hanoi floej vi til Luang Prabang i Laos. Byen var rigtig hyggeligt, og vi koerte ud for at se et smukt vandfald, men det var ikke et sted, man kunne bruge laengere tid paa og tubingen trak, saa vi tog hurtigt videre til Vang Vieng.\nI Vang Vieng stod den paa tubing, tubing og atter tubing. Hvis der er nogen af jer gamle derhjemme, der ikke ved, hvad tubing er, saa kommer forklaringen her: Tubing gaar ud paa at sidde i en badering og flyde fra bar til bar ned ad en flod og hygge sig med buckets og beerpong (det sidst naevnte blev vi champs til!!! DANISH DYNAMITE). Vi endte med at blive der 6 naetter og festede dagen lang, det var skoent!\nEfter tubing tog vi til Vientiane, hovedstaden i Laos. Det er en utrolig kedelig by, men vi fik da set en meget speciel buddhapark og et tempel. Man kunne tydeligt se det franske praeg, og antallet af franske bagerier var overvaeldende.\nSelvom byerne i Laos ikke havde saa meget at byde paa, var landet helt vildt smukt. Oppe nord paa var landskabet domineret af groenne, frodige bjerge, saa langt oejet rakte!\nEfter en 24 timers lang tur ankom vi saa til Koh Samet i gaar, og nu chiller vi rundt paa stranden. Marie er ved at gaa amok af kedsomhed, og er blevet tvunget ud i at koebe et strandsaet, saa hun kunne lave strandslotte. Hendes bog er heldigvis blevet bedre nu, saa nu er hun beroliget lidt og spoerger ikke om klokken hvert 5. min.\nCaroline glaeder sig rigtig meget til at komme hjem, og Marie vil egentlig gerne rejse videre, men ved ikke hvor hen, har ingen penge og toer ikke at rejse alene. Saa hun ender nok paa flyveren d. 7. :)