Større tekniske anlæg /\nRetningslinjer for forsyningsnettet\nRetningslinjer for forsyningsnet omfatter højspændings-, fjernvarme-, el-, bredbånds- og naturgasnet samt antennemaster.\nPlanlægning af anlæg (RL 3.18.1)\nDer må ikke planlægges anlæg, byggeri eller andre dispositioner, der hindre etablering af de på retningslinjekortet viste linjeføringsanlæg.\nDer må ikke opføres nye bygninger til ophold for mennesker inden for en zone af 20 meter på hver side af gastransmissionsledninger.\nInden for en 400 meters observationszone centreret omkring midten af naturgastransmissionsledninger skal udvikling ske under hensyn til eksisterende ledninger og gældende sikkerhedsbestemmelser. Observationszonen er vist på Retningslinjekort for forsyningsnettet.\nRedegørelse til RL 3.18.1\nI forbindelse med etableringen af jernbaneforbindelsen København-Køge-Ringsted, er den eksisterende 132 KV højspændingsledning langs motorvejen blevet jordlagt.\nDer er et eksisterende el-stationsanlæg ved Traneholmvej/Åsvej. Støj fra stationsanlæg (el) reguleres efter Miljøstyrelsens vejledning om ekstern støj fra virksomheder.\nLinjeføring til naturgasanlæg er fastlagt ved landsplandirektiv, cirkulære 129 af 2.08.1979 om reservation af arealer til et hovedtransmissionsnet for naturgas i Danmark. Langs de eksisterende hovedtransmissionslinjer gælder en 200 meter bred sikkerhedszone (observationszone) på begge sider af ledningen. Her kan der være særlige krav til befolkningskoncentrationen. Kravene fremgår af Planstyrelsens cirkulære nr. 183 af 26.11.84. Derudover henvises til Vejledning af F.0.1 af juli 2001 (på Arbejdstilsynets hjemmeside) med hensyn til mindsteafstand til bebyggelse.\nEnergistyrelsen er påtaleberettiget over for lokalplanforslag, som berører sikkerhedszonen. Kommunen skal ved blandt andet landzoneadministration tage særlige hensyn til højtryksledningens beliggenhed.\nNye boliger og børneinstitutioner bør ikke opføres tæt på eksisterende højspændingsanlæg, jf. Vejledning i forvaltning af forsigtighedsprincip ved miljøscreening, planlægning og byggesagsbehandling. Begrebet "tæt på" er ikke defineret, men kan afgøres ud fra en konkret vurdering.\nBåde Arbejdstilsynet og Energistyrelsen kan stille særlige krav ved ny bebyggelse eller ændret anvendelse af arealer nær eksisterende gastransmissionsledninger.\nSolrød Kommune skal kontakte ledningsejer ved alle forhold i observationszonen (for naturgastransmissionsledninger), som kræver tilladelse efter lovgivningen - fx byggetilladelse, landzonetilladelse, miljøgodkendelse mv. Dette gælder også lokalplanforslag i berørte områder.\nAf Energi-, Forsynings- og Klimaministeriets hjemmeside fremgår Aftale om afskaffelse af PSO-afgiften af 17. november 2016, som blandt andet indeholder planlægning for transmissionsnettet.\nUd fra et forsigtighedsprincip bør nye boliger og børneinstitutioner ikke opføres tæt på eksisterende højspændingsanlæg - se Vejledning i forvaltning af forsigtighedsprincippet ved miljøscreening, planlægning og byggesagsbehandling.\nAntennemaster (RL 3.18.2)\nAntennemaster/sendeanlæg skal som udgangspunkt placeres i bymæssig bebyggelse på skorstene, siloer o.l., i industriområder eller på eksisterende master, der eventuelt udbygges.\nHvis en placering som angivet ovenfor ikke er mulig, bør nye antennemaster/sendeanlæg placeres i umiddelbar tilknytning til eksisterende bebyggelse under hensyntagen til især kulturmiljøværdier og til luftfartens sikkerhed.\nI områder med bevaringsværdige bygninger skal sendeanlæg så vidt muligst afskæmmes.\nNye antennemaster/sendeanlæg kan søges opstillet, men der skal tages hensyn til landskabsværdier, jordbrugsområder med særlige naturværdier og beskyttelseslinjer efter naturbeskyttelsesloven.\nLangs naturgastransmissionsledninger skal høje konstruktioner (fx master) placeres i en afstand af 2 gange den maksimale byggehøjde fra transmissionsledningen.\nOpstillingen kan ansøges efter nærmere dialog med Solrød Kommune og en samlet plan jf. mastedatabasen.\nRedegørelse til RL 3.18.2\nSolrød kommune vil gerne have udviklet bedre internetforbindelse i forbindelse med den digitale udvikling. Bredbånd, telemaster og sendeanlæg er derfor vigtige. Det foretrækkes at nye sendeanlæg så vidt muligt placeres på eksisterende master eller høje bygninger, så antallet af nye master kan begrænses mest muligt. Det åbne land kan dog være såbart for nye master. I samråd med teleselskaberne skal der afsøges velegnede områder til opsætning af antennemaster.\nOpstilling af telemaster og antennesystemer til internetforbindelse og andre kommunikationsformål forudsætter normalt ikke kommuneplantillæg, men kan ske på baggrund af en konkret vurdering.\nPå www.mastedatabasen.dk findes kort over eksisterende og planlagte master.\nMaster er en vigtig del af infrastrukturen i telenettet, idet de blandt andet benyttes til opsætning af antennesystemer til brug for mobilkommunikation, til radio og tv m.m. I Danmark er der derfor også en lov om etablering og fællesudnyttelse af master til radiokommunikationsformål mv. Lovgivningen retter sig særligt mod teleoperatører samt lokale myndigheder.


Udnytte dine evner 50 Stars casino\nBlackjack regler og bedste blackjack casinoer 2019\nNye punt casino juli drueckGlueck Casinos indskudsbonus skal gennemspilles 20 gange, man behøver ikke satse mange penge for at. Online kasino kan ikke bruges af mindreårige, når du spiller roulette på et online casino. Tags: Køb capotec, J og Quads er en mulig hånd for ham, vegas spins casino på nettet hvor du kun skal se på din egen hånd. De kan komme i flere forskellige afskygninger som f. For at få fat i dine fem gratis spins i dag, etablere det som en professionel og seriøs sport i landet og hjælpe med at inspirere den næste generation af pokerspillere.\nJagtret spænding og gevinster hos Spildansknu. Læs her om dette danske online kasino og hvilke spil, du kan laste dig underholde med. Find ud af, hvordan du får fingre i store gevinster, når du opretter dig hvordan spiller. Hos Spildansknu kan du nyde et online casino i danske rammer.\nBetfair Casino er en del af spilselskabet Betfair, som kan dateres helt bagude til år Der er altså tale om et spilselskab med ægte mange års erfaring i branchen. Sikke vores forventninger til deres evner indenfor online casino er i top — og de skuffer da heller ikke! Spil her Det er både muligt at spille på Betfair via sin mobil eller tablet. Det betyder at du kan tilgå spillesiden næsten uagtet hvor du befinder dig. Det er i sig selv også ganske antagelig og overkommeligt for stort set alle online spillere, også selvom man ikke er teknisk ekspert.\nBlackjack er et kortspil, hvor dit succes og dine evner til at møde korrekte beslutninger i bestemte situationer afgør, hvor store chancer du har foran at vinde penge, når du boldspiller. Der findes nemlig altid en rigtig matematisk beslutning at træffe i enhver tænkelig situation, og hvis du boldspiller korrekt blackjack, vil du minimere casinoets matematiske fordel i spillet til et minimum. Derfor er det vigtigt at du kender til blackjack regler. Pr. denne artikel ser vi nærmere på blackjack regler og strategi og forsøger at klæde dig bedst muligt på i forhold til at forstå spillet og kunne træffe de rigtige beslutninger, når du spiller. Inden vi kaster os hovedkulds ud i blackjack reglerne og strategien, tager vi et hurtigt kig på, hvor det er efterlevelsesværdig at spille blackjack casino online. Da finder jeg et blackjack casino på nettet, spørger du måske dig bare, og svaret er, at du hjulbør spille hos et casino som har dansk licens hos Spillemyndigheden.\nRekorder på casino Smart Live Bingo\nVokser casino jackpot Bobcasino


Arbejde tilbydes. Tilbydes job\nFind Arbejde Tilbydes i Håndværkshjælp - Køb brugt på DBA Bud og udbringning 1. Ring eller kontakt os gerne herinde for et uforpligtende tilbud! Stiller du de arbejde spørgsmål? Tilbydes du en erfaren og engageret sælger med passion for mode og accessories?\nARBEJDE TILBYDES - gæt og grimasser på engelsk. Beskæftigelse tilbydes\nArbejde tilbydes, sæd bog 7.265 job matcher din søgning\nRadius fra hvor du bor. Du skal være logget ind arbejde at søge i "Radius fra hvor du bor". Filtrér Beskrivelse Postnummer Opdateret Pris tilbydes. Annoncer med Arbejde Tilbydes på DBA. Stort udvalg af Arbejde Tilbydes til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til . Køb og salg af Arbejde Tilbydes i Håndværkshjælp på DBA. 44 rows · Murer arbejde tilbydes, Lille en mands firma tilbyder løsning af opgaver i og omkring boligen Nyt badeværelse, renovering af trapper, køkken fliser og en masse andre reparationer og ombygning. Find Arbejde tilbydes på cormu.mingode.nl | Køb, salg og leje af nyt og brugt. nikolaj lie kaas kone Radius fra hvor du arbejde. Du skal være logget ind for tilbydes søge i "Radius fra hvor du bor".\nHavearbejde 3. Opsætning og nedtagning af belysning 4. Praktisk hjælp 5. Samling af møbler og inventar Kort sagt - En hjælpende hånd til forefaldende arbejde. Find beskæftigelse online. Private og virksomheder over hele Danmark søger arbejdskraft. Se alle annoncerne og skab kontakt på cormu.mingode.nl Børnepasning, Rengøring, havearbejde m.m. søges/tilbydes i Jylland has members. Mangler du/i hjælp til div. eller søger i arbejde kan i skrive et. Vi arbejder i et team på 3 kokke og søger en 4. kollega. Vi tilbyder en spændende hverdag, hvor udfordringerne går hånd i hånd med det gode humør. Vi er en. Havearbejde 3. Opsætning og nedtagning af belysning 4. Praktisk hjælp 5. Samling af møbler og inventar Kort sagt - En hjælpende hånd til forefaldende arbejde. Find beskæftigelse online. Private og virksomheder over hele Danmark søger arbejdskraft. Se alle annoncerne og skab kontakt på cormu.mingode.nl Børnepasning, Rengøring, havearbejde m.m. søges/tilbydes i Jylland has members. Mangler du/i hjælp til div. eller søger i arbejde kan i skrive et. Arbejde og ydelser tilbydes eller ønskes has members. Arbejde eller ydelser af blandet art i egedal og Frederikssund. Dette er IKKE en opfordring. ALTMULIGMAND/MÆND søges til arbejde i Vejen. Står du og mangler et fast arbejde og er du god til at bruge dig selv og dine hænder? Så har vi måske jobbet til dig. Vi er et byggepladsservice firma, der vedligeholder byggepladser og laver alt forfaldent arbejde på de forskellige byggepladser rundt i DK.\nARBEJDE TILBYDES - kanarieøerne rejser. Beskæftigelse tilbydes\nVi er en gruppe på 20 engageret drenge i 20'erne som gerne vil gøre en forskel! Vi er alle velhavende søde flotte fyre som er gode til fodbold og vi vil gerne give en hånd med! Har du et event eller noget som har brug for nogle hænder, så sig til. Vi bringer god stemning til hver en tid! Opret dig gratis eller log ind ind for at se og skrive kommentarer - og få adgang til tusindvis af andre bobler! Få nye oplevelser, lær noget nyt eller start nye fællesskaber sammen med andre.\nArbejde tilbydes - og søges arbejde tilbydes Vi mangler stadigt en, der kan hjælpe mig med at male facaden færdig. Det er i Nysted hverdage fra kl. 14 til kl. 17, hvor der er skygge i Adelgade. Der kan også være andet arbejde. Ring , hvis du er interesseret. Maler, tiltrædelse Nu, Kære alle sammen. Står du og skal have fuldspartlet, ordnet træværk, sat filt op eller bare have malet. Så tag et kig her, top professionel Malerarbejde tilbydes, jeg laver det hele. Er uddannet med medalje dengang og ligger en stor ære i .\nMurer tilbydes job! Til metro byggeriet i københavn, søger vi murer til gulv- klinke arbejde lagt vådt i vådt. Vi søger kun personer med god erfaring med dette. Som nystartet selvstændig, uanset branche, oplever vi alle at vi IKKE har arbejde nok til at kunne hæve en fornuftig løn - eller også har vi så. Du skal kunne planlægge og tilrettelægge dit arbejde med kollegaer og selvstændigt, Arbejdet forgår på Sjælland og fast arbejde tilbydes til den/de rigtige.\nBeskæftigelse dyr tiger\nRadius fra hvor du bor. Du skal være logget ind for at søge i "Radius fra hvor du bor". Filtrér Beskrivelse Postnummer Opdateret Pris kr. Brug for en handyman, Jeg tilbyder hjælp til:\nHavearbejde 3. Opsætning og nedtagning af belysning 4. Praktisk hjælp 5. Samling af møbler og inventar Kort sagt - En hjælpende hånd til forefaldende arbejde. Som nystartet selvstændig, uanset branche, oplever vi alle at vi IKKE har arbejde nok til at kunne hæve en fornuftig løn - eller også har vi så. Find beskæftigelse online. Private og virksomheder over hele Danmark søger arbejdskraft. Se alle annoncerne og skab kontakt på cormu.mingode.nl arbejde med. Jobbet kræver ingen erfaring, da vi træner dig op fra bunden af, og med alle de værktøjer du har brug for Jobbet er fleksibelt og kan klares i fritiden eller på fuldtid. Vi vil være meget glade at høre fra dig hurtigst mulig, så vi kan få dig i gang med det samme, da vi er i kraftig ekspansion.\nArbejde tilbydes, gamle pletter på gulvtæppe 7.265 job matcher din søgning\nRadius fra hvor du bor. Du skal være logget ind for at arbejde i "Radius fra hvor du tilbydes. Filtrér Beskrivelse Postnummer Opdateret Pris kr. Brug for en handyman, Jeg tilbyder hjælp til: voksende erektion tumblr Få besked når der er nye arbejde, der matcher din søgning. Gravearbejde med minigraver Bobcat tilbydes. Udgravning til faskiner, trampoliner, render til kabler, jordvarme, planering af arealer, bortkørsel af jord, huller til pæle til Eks. Plankeværk, opgravning af gamle tilbydes mv.\nTilbage til boblerne Frivilligt arbejde tilbydes! Vi er en gruppe på 20 engageret drenge i 20'erne som gerne vil gøre en forskel! Vi er alle velhavende søde flotte fyre som er gode til fodbold og vi vil gerne give en hånd med! Drømmer du om at blive en del af en virksomhed i rivende udvikling, hvor du kommer til at indgå i et ungt og dynamisk team? Hos Digital Media vil du arbejde med frihed under ansvar, de nyeste teknologier og spændende værktøjer. Digital Media består af de to e-commerce virksomheder, Downtown og Take Offer, som fusionerede 1. oktober Jan 28, · Jeg bor i Israel og er interesseret i deltidsarbejde. Er vant til at arbejde hjemmefra paa internettet og kan ringe gratis til fastnet tlf. Mit plus er god uddannelse, stor erfarring, kan arbejde for lavere løn og du slipper for feriepenge, atp, osv. Tømrer, tiltrædelse Når som helst, Hjælp til forskellig byggearbejde, så som tømrer- og støbearbejde tilbydes til rimelig pris. Har over 20 års erfaring som tømrer, så mangler du hjælp til dit projekt - ring til Henning Tilmeld jobagent\nNedrivningsmedarbejder til miljøarbejde 7.268 job matcher din søgning\nFølge: Thailand rejser koh samui » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Arbejde tilbydes cormu.mingode.nl


For meget skærmtid skader småbørns sprog - MereMobil.dk\nFor meget skærmtid skader småbørns sprog\nEn dansk forsker i børnesprog mener, at for meget tid foran skærmen – hvad enten det er fjernsyn, smartphone eller tablet kan skade sproget.\nBaby med tablet (Foto: MereMobil.dk)\nBørnelæge og forsker Cathrine Birken er en af flere bag en ny amerikansk undersøgelse, hvor der fra 2011 til 2015 er fulgt 900 børn. Børnene er blevet observeret med deres sproglige udvikling og indhentede viden om deres skærmbrug indtil de fyldte to år.\nForskningen viser, at der er en sammenhæng mellem de små børns sproglige kunnen og den tid, som de har brugt foran en skærm. Kort sagt: Jo længere tid børnene bruger foran skærmen, jo dårligere er deres ordforråd og udtale.\n– Forældre overlader små børn til sig selv på internettet\nDorthe Bleses, der er forsker i børnesprog ved Aarhus Universitet, fortæller at det ikke er overraskende for meget skærmtid kan give børn et dårligere sprog. Særligt hvis de sidder med skærmen alene. Det skriver Nordic Parenting.\n– ”Det er helt afgørende for et barn, at det er sammen med voksne, der interagerer med det, og at barnet også selv er aktiv,” udtaler Dorthe Bleses.\nMen et moderat skærmbrug behøver ikke være negativt for børnenes sprogudvikling. Eksempelvis kan en tablet bruges på samme måde, som en fysisk bog. Samt man også taler med barnet om, hvad der sker på skærmen.\nDet er dog utrolig vigtigt, at man taler til og med barnet fra det er spæd. Børn tager nemlig ved lære længe før de selv kan tale.\n– ”Børn lærer en hel masse, mens de stadig er for små til at sige noget. De lærer sprogets lydsystem og forstår gradvist, at der er en relation mellem det voksne og børn sammen retter opmærksomheden mod og det, der siges. Men ikke mindst lærer børnene, at sproget er et redskab til at kommunikere med. Derfor er interaktionen vigtigt, fra de er helt små,” lyder det fra Dorthe Bleses.\n– Smartphones og tablets har det hårdt i børnefamilier\nHvad man præcis skal tro er svært. Der har også været forskning, som viser for meget skærmtid ødelægger børns motorik – samt forskning der viser det stimulerer deres leg og fantasi.\n– Forskning: iPads stimulerer børns leg og fantasi\nIfølge undersøgelsen brugte børn på 18 måneder omkring 28 minutter foran skærmen dagligt. Men for hver 30 minutter ekstra øges risikoen for forsinket sprogudvikling med 49 procent. Det skriver Jyllands-Posten.\nTidligere artikeliPhone X forsinkes måske – eller lanceres i begrænset omfang\nNæste artikelASUS lancerer fem nye telefoner i Danmark


Ny Forstander på Karise Efterskole - Faxe Netavis\nKarise • 06.12.19\n52-årige Troels Brandt var tirsdag den 3. december på besøg på efterskolen for at hilse på elever og medarbejdere. Det var selvfølgelig kun en forsmag på hvad Karise Efterskole har i vente, da det først er det nye år Troels indtager forstanderkontoret.\nI et ansøgerfelt på mere 20 ansøgninger til stillingen, faldt valget efter to samtaler og løsning af pædagogisk case, på Troels Brandt.\n– Jeg glæder mig oprigtigt til det fremtidige samarbejde med Troels om at stå i spidsen for Karise Efterskole. Jeg er sikker på, at Troels kommer til at bidrage med en kolossal viden og erfaring fra sine mange år som forstander på en anden skole. Ligesom jeg, ser Troels store muligheder og potentiale i vores nuværende skoleorganisation, men samtidig har han også visioner for skolen så vi fremadrettet kan udvikle os og tilpasse os og fortsat være en efterskole som er kendt for stor pædagogisk kvalitet, fortæller Jørgen Schrøder, Viceforstander på Karise Efterskole.\n4 hurtige om Troels Brandt:\nTroels Brandt har arbejdet som forstander for Ringsted Produktionshøjskole i 16 år og har derigennem en viden og erfaring i arbejdet med unge med særlige læringsforudsætninger, som han kommer til at bruge i sit kommende virke som Forstander på Karise Efterskole.\nTroels Brandt er oprindeligt uddannet pædagog, men han har siden uddannet sig i offentlig forvaltning ved Metropol og senest læst en master i oplevelsesledelse og oplevelsesøkonomi ved Roskilde Universitet.\nTroels Brandt har mange interesser og er aktiv i politik, hvor han er medlem af Kultur og Fritidsudvalget i Slagelse kommune for Radikale Venstre. Kunst og kultur fylder i hans liv, ligesom som fodbold og håndbold er en vigtig del af ugens rutiner.\nTroels Brandt har tre voksne sønner og lever i en moderne familiestruktur med hustru nr. to og hendes børn. Så selvom han tror på en ligelig kønsfordeling arbejdsmæssigt, er det i hans familieliv blevet til fem sønner i alderen 13 – 26 år.\n– Jeg glæder mig til at blive en del af den kultur man møder når man træder ind ad døren her på Karise Efterskole. De smil og den imødekommenhed man bliver mødt med fra både elever og medarbejdere er overvældende og siger rigtig meget om stedet. Det er ret unikt og selvom jeg jo selvfølgelig ikke kender meget til hverdagen på skolen endnu, er det i spændingsfeltet mellem trygge rammer/struktur og den umiddelbare kultur man bliver mødt af på Karise Efterskole, der er spændende. Det ser jeg frem til at arbejde videre med, siger Troels Brandt.\nTroels Brandt starter som Forstander på Karise Efterskole den 15. januar 2020


SKOLEN nr. 5 2016 by Ecograf ApS - Issuu\nGENERALFORSAMLING Fredag den 17. marts på Hotel Scandic Aarhus City Østergade 10 8000 Aarhus C\nREDAKTION: Martin Bundorph Lauritzen (Ansvarshavende og annonceekspedition)\nSKOLEN nr. 5\nForsidefoto: Jakob Bødskov Citater og uddrag fra bladet er tilladt, når artiklens forfatter og bladet angives som kilde. Artikler bragt i bladet er ikke nødvendigvis udtryk for Århus Lærerforenings holdning og politik.\nLAYOUT OG TRYK: Ecograf ApS OPLAG: 2800 NÆSTE UDGAVE AF SKOLEN: 6. marts.\nLÆRINGSPLATFORM Af Dorthe Ryom Fisker & Jesper Skorstengaard Læringsplatformen, MinUddannelse, er her. Lige nu er de første skoler i Aarhus ved at uddanne deres lærere i brugen af den nye digitale læringsplatform. Andre steder i landet er det et redskab, som lærerne allerede har erfaringer med. De erfaringer har Danmarks Evalueringsinstitut EVA samlet i en buket af 9 anbefalinger, til hvordan implementeringen af læringsplatformen bliver en succes. - Rammesæt kurser, skab plads til at lege og eksperimentere og afsæt god tid til implementering, lyder det blandt andet. Det kan virke som en provokerende anbefaling i en tid, hvor skoler og lærere mangler tid, men det er den eneste tilgængelige vej, hvis ikke digitaliseringen skal gå kold. En ligeså vigtig anbefaling er, at skolens ledelse og lærere skal afsøge mulighederne og aftale brugen af læringsplatformen SAMMEN. Det skal være et fælles redskab. Der har med rette lydt kritik op til indførelsen af læringsplatforme på skolerne. Det er vigtigt at sortere i den kritik; hvad handler om rigid og fordummende målstyring af undervisningen, om regler for udbud af leverandør, om manglende investering i tid og kompetencer, eller om noget så grundlæggende som skolernes it-tilstand. Hvis teknikken bøvler, fryser platformen. Det samme gør elevers og læreres engagement. Computere i alle undervisningsområder, løbende opdateret hardware og et hurtigt net må være forudsætningen.\nMen det er vigtigt at understrege, at læringsplatformen i et vist omfang er en digital udgave af noget, lærerne gør i forvejen: Samler eget materiale og deler idéer, viden og forløb med hinanden. Et af målene med læringsplatformen er helt åbenlyst, at den skal gøre lærerarbejdet lettere eller smartere og åbne op for nye fælles muligheder for at skabe god undervisning. Gevinsten bliver, at en del arbejdsgange for lærerne formodentligt forbedres, når ringbindene, kopierne og de løse lapper bliver digitale. Den gevinst skal og må ikke ædes af knebne budgetter men komme lærerne til gode. Derfor skal tiden anvendes til lærernes forberedelse. Og når vi nu er digitale, online og med på det nye, skal det ske under hensyntagen til, hvad der kendetegner en digital arbejdsplads, nemlig høj grad af fleksibilitet og indflydelse på eget arbejde.\nINDHOLD 4 Nyt fra Århus Lærerforening 6 Læringsplatformen: Reformgennembrud\n13\tNyt fra Børn og Unge: Ordblinde børn skal findes ved tidlig screening\n10 Pigeklassen: Man skal turde give en bid\n14 SPOT på... 16 Er vi så anerkendende? 17 Boganmeldelse: Taler vi nok om dannelse? 18 Poverty Walk: Som narkoman er der tre\nmåder at overleve på\n12 Flere får svært ved at få en uddannelse\n20 Bagsiden af ledelse\neller en Aarhushistorie?\n8 Move Aarhus flytter eleverne - fagligt og personligt\nSKAL LÆRERNE I DEN DANSKE FOLKESKOLE HAVE ET FÆLLES SKOLEIDEAL? Sådan lød et af spørgsmålene på Danmark Lærerforenings kongres i september. Og spørger man medlem af styrelsen i Århus Lærerforening og hovedstyrelsen i Danmarks Lærerforening, Charlotte Ipsen, er svaret ja.\nCharlotte Ipsen er medlem af styrelsen i Århus Lærerforening og hovedstyrelsen i Danmarks Lærerforening.\n- Der er brug for at formulere sig om, hvilken rolle skolen skal have i samfundet og for eleverne. Folkeskolen er under et massivt pres om at præstere på et ekstremt højt både kvalitativt og kvantitativt niveau. Det er vanskeligt at se nogen ende på rækken af opgaver, skolen afkræves at løse samtidig med, at der stilles krav om, at det ikke må koste penge, og man ikke længere må ’tælle tid’. Et folkeskoleideal må indfange, at det er skolens rolle at åbne verdenen for barnet. Det sker gennem fagene og gennem elevens deltagelse i det fællesskab, som hører til skolens hverdagsliv, siger Charlotte og fortsætter:\n- Skolen skal ikke bare reproducere men også skabe grundlag for fornyelse. Så kommer man ikke uden om dannelsesaspektet. Det er dér, hvor man ikke blot kan sætte hak ud for ’kan/kan næsten/kan ikke’ som en simpel færdighed. For det involverer eleven som person - og kobler sig til den samskabelse og de erfaringer, der opstår, når vi er sammen om noget. Det er her, ting får tilføjet betydninger, som måske før var oversete hos eleven. Charlotte kalder det afgørende, at lærerne smitter eleverne med deres begejstring for faget og vedvarende bruger energi på at opbygge gode relationer for et godt fællesskab. De lokale kredse skal sætte et arbejde i gang med at drøfte indholdet af et skoleideal. Arbejdet skal evalueres på kongressen i 2017, og forslag til et endeligt skoleideal skal fremlægges på kongressen i 2018.\nROSENDE ORD TIL LÆRERSTANDEN I anledning af FN’s internationale Lærerens Dag 5. oktober var Arne Krogsgaard sammen med kolleger fra styrelsen bevæbnet med 10 kasser med æbler, der blev delt ud foran banegården til travle pendlere og shoppere i Aarhus. - Jeg havde min debut som æbleuddeler, og jeg var ret spændt på folks reaktion på vores tilstedeværelse. Aarhus er stadig Smilets by, for der var mange smilende, æblegnaskende ansigter, man kunne varme sig på den eftermiddag, fortæller Arne. - Havde de forbipasserende tid til at snakke, ja så fik vi store og små fortællinger om, hvilke lærere som havde haft eller har en afgørende betydning for dem. Andre havde rosende ord til lærerstanden, og det eneste malurt i bægeret var en enkelt forbi-\npasserende, som ikke forstod, at lærerne magtede at blive ved. Med eftermiddagens anerkendelse på Banegårdspladsen in mente, så er der masser af energi til at fortsætte med at kæmpe for lærerne verden over, fastslår Arne.\nMEDLEMSARRANGEMENTER - Udgangspunktet for at være lærer må være kærlighed til faget og kærlighed til børnene. Det skal være drivkraften i enhver lærergerning. Der skal være en mild omgangstone. Og så handler det om at turde være sig selv, lød det fra Gnags-sanger Peter AG på et velbesøgt medlemsarrangement sammen med Århus Lærerforenings Seniorklub tidligere i efteråret.\nBlandt de øvrige arrangementer var et par funky timer i Centralværkstedet sammen med discjockeyen, ordraklet og dansklærernes våde drøm Per Vers og en aften med ledsager på Moesgaard Museum. Efter gode evalueringer på arrangementerne har styrelsen valgt at fortsætte med nye, spændende tilbud i 2017.\nVed dette blads deadline var programmet ikke færdigt, men det kommer naturligvis til at indeholde en generalforsamling, et arrangement 1. maj, og så fejrer CaféÅLFert 10 års jubilæum i juni måned. I den anledning lover Jesper Hejndorf fra styrelsen kolde fadbamser, god musik og ikke mindst høj sol over gården i Grønnegade 80.\n- Det er vigtigt, at fx medlemmerne af Dansk Metal har en forståelse for, hvilken virkelighed, lærerne i Aarhus arbejder under – og omvendt, siger Jesper Skorstengaard\nPRIVATE OG OFFENTLIGT ANSATTE I FÆLLES INITIATIV - Vi skal bide os fast i, at der er flere og flere i kommunerne, der vil noget andet, end det, der foregår nu. Vi skal skabe alliancepartnere, og vi skal selv være med i forandringerne, lød det fra ÅLF-formanden på Danmarks Lærerforenings kongres i september. - Derfor stifter vi Aarhus for velfærd mellem fagforeningerne, FTF og LO-Aarhus med en musketered om at søge et kommunalt oprør med det klare budskab til Christiansborg: ’Giv os mulighed for at drive kommune’, sagde Jesper Skorstengaard. Aarhus for velfærd er nu en realitet. Den udsprang oprindeligt af forårets modstand mod det såkaldte Omprioriteringsbidrag, men det er noget større nu, fortæller Jesper. - Fagbevægelsen er nødt til at kunne give svar på hvilket velfærdssamfund, vi ser for os, hvad det skal\nkunne og hvilke arbejdsforhold, det skal tilbyde medarbejderne. Vi sætter os selv i spil ved, at vi nu mødes på tværs af private og offentlige organisationer og foreninger. Det er vigtigt, at fx medlemmerne af Dansk Metal har en forståelse for, hvilken virkelighed, lærerne i Aarhus arbejder under – og omvendt. Det kan være med til at skabe nye, fælles løsninger, siger Jesper. Faglige organisationer i København har efterfølgende stiftet Hovedstaden for velfærd.\nLÆRINGSPLATFORMEN: REFORMGENNEMBRUD ELLER EN AARHUSHISTORIE? MinUddannelse er lige på trapperne i den aarhusianske folkeskole. Læringsplatformen er genstand for positive forventninger, men også skepsis. Århus Lærerforening er betingede optimister med bl.a. finansiering af it-support som succeskriterie Af Martin Østersø, lærer og journalist I 2014 bestemte regeringen og KL, at der skal implementeres læringsplatforme på landets folkeskoler i indeværende skoleår. I Aarhus kommune, Børn og Unge blev vinderen af udbuddet Educa, men KMDs opkøb af et konkurrerende firma ender på målstregen med, at fremtidens læringsplatform i Aarhus bliver MinUddannelse. En ændring Børn og Unge er tilfreds med, og som betyder, at lærerne med en mindre forsinkelse skal have fingrene i det, som fremover bliver den digitale ramme om elevernes læring. Søren Aakjær, chef for skoler, dag- og fritidstilbud har høje forventninger. - Det bøvl, der har været i forbindelse med processen med udbud og udbud igen, har vi selvsagt ikke været\nbegejstrede for, men det har vi ikke kunne gøre så meget ved. Sagen er den, at KMD vandt med KMD Educa i første omgang, fordi deres tilbud var bedst - samlet set - på de parametre, der blev vurderet på. Økonomi var et af dem. Nu har vi fået MinUddannelse, som er den platform, KMD satser på - og med samme kontraktvilkår som oprindeligt indgået med KMD. Det er vi godt tilfredse med, siger Søren og fortsætter: - Vi har store forventninger til læringsplatformen. Vi har bedt lærerne om at være mere sammen med eleverne på bekostning af deres forberedelse. Det er en opgave, der skal løses kollektivt, og til det har vi manglet et værktøj, og netop det skal læringsplatformen hjælpe med til. Gøre det nemt at dele undervisningsforløb, skabe overblik og sammenhæng mellem faglige mål, elevplaner, forældresamarbejde og evaluering.\nTålmodighed, uddannelse og lokale løsninger Flere kommuners folkeskoler er begyndt at bruge læringsplatforme, og man skal ikke lede længe efter skepsis. I kommentarspor fra artikler og opdateringer på sociale medier udtrykker lærere deres bekymringer. Flere er bange for, at det bliver en tidsrøver og mangler ro til at indarbejde i forvejen nye tiltag. Andre stiller spørgsmålstegn ved elevernes kommende udbytte af platformen. Århus Lærerforening kender og forstår skepsissen men maner til tålmodighed og åbenhed. Næstformand Dorthe Ryom Fisker er positivt indstillet overfor mulighederne i læringsplatformen, så længe den får en stærk didaktisk og pædagogisk profil. Hun understreger, at skolelederne skal implementere i et tempo, så lærerne kan følge med.\n- Vi har bedt lærerne om at være mere sammen med eleverne på bekostning af deres forberedelse. Det er en opgave, der skal løses kollektivt, og til det har vi manglet et værktøj, og netop det skal læringsplatformen hjælpe med til, siger Søren Aakjær 6\n- Læringsplatformen er et værktøj, som lærerne skal styre og ikke omvendt. Derfor skal alle uddannes, som der også er en god plan for. Læringsplatformen skal lette samarbejdet og gøre det nemmere at strukturere og videndele med kolleger og elever. Den enkelte skole skal\ner let at navigere i og nem at integrere sammen med læringsportaler som Gyldendal.dk. Den lægger op til og gør det nemt at lave fælles årsplaner. Den virker funktionel i en skolesammenhæng med læringsmål, fælles planlægning og elevplaner. Samtidig synes jeg at underviseren, som kommer fra KMD, virker i øjenhøjde med skolens hverdag og er åben over for justeringer for at tilgodese skolernes behov. På skolen skal vi være opmærksomme på, hvor meget vi går i gang med til at starte med. Måske skal vi begynde med kun tre fag, siger hun.\n- Den enkelte skole skal forventningsafstemme mellem ledere, lærere, elever og forældre. Hvad kan og skal læringsplatformen kunne og hvornår, siger Dorthe Ryom Fisker. forventningsafstemme mellem ledere, lærere, elever og forældre. Hvad kan og skal læringsplatformen kunne og hvornår? Vi skal få konkret viden fra lærere, som får erfaringer med, hvad platformen kan, og hvad den ikke kan og sige ’godt, hvad gør vi så ved det?’ Det er en meget vigtig opgave, som vi tager på os. Vi er nødt til at tage det i steps, så vi kan få udryddet frustrationer så godt som muligt, siger næstformanden.\n- Jeg må indrømme, at jeg har været skeptisk op til i dag, men jeg er efterfølgende meget positivt overrasket. Læringsplatformen virker afprøvet og gennemtestet. Den\nBliver læringsplatformen et reformgennembrud eller en Aarhushistorie? - det følger SKOLEN op på. Læs i næste nummer om de første erfaringer med MinUddannelse.\nFakta: Læringsplatformen skal understøtte kernen i folkeskolen: Læringen. En digital platform, der skal anvendes af elever, pædagogisk personale og forældre i elevens læringsproces og det daglige arbejde på skolerne. Kilde: KL. •\tPædagogisk personale på skolerne får et 3-timers opstarts\tkursus fordelt på 2 moduler. •\tTo lærere fra alle skoler får en 8 timers superbrugerundervis– Vi skal være opmærksomme på, hvor meget vi går i gang med til at starte med, siger Line Ulsøe Kær, som er superbruger på Tranbjergskolen.\nning. Superbrugerne skal hjælpe kollegerne på deres skole. •\tLederne får særskilt lederundervisning af to omgange. Kilde: Lone Juric Sørensen, programleder for Digitale Børn og Unge.\nMOVE AARHUS FLYTTER ELEVERNE - FAGLIGT OG PERSONLIGT Det var ikke et fravalg af folkeskolen, der sidste år fik Nicolai Lund Madsen til at skifte sit lærerjob ud. Tværtimod var det et tilvalg af det, han virkelig brænder for: personlig udvikling for unge med faglige udfordringer Af Nina Holm Iversen, lærer og journalist - Det er så vildt at opleve, når eleverne rykker og får mod til at turde lave fejl. De kommer i gang med en personlig udvikling, som er nødvendig for også at kunne udvikle sig fagligt. Det er simpelthen fantastisk at være en del af, fortæller Nicolai Lund Madsen entusiastisk om sit arbejde i Move Aarhus. Nicolai har sin daglige gang på UNO Friluftcenter i Riis Skov, hvor hans arbejdsopgaver spænder vidt. Dels arrangerer han og hans kolleger teambuilding- og trivselsforløb for skoler og dagtilbud i kommunen, og dels er han en af drivkræfterne i at afvikle camps for aarhusianske elever, der har brug for en særlig indsats for at bestå folkeskolens prøver. Og Nicolai lægger ikke skjul på, at det er sidstnævnte opgaver, der rykker mest for ham selv. Nicolais officielle titel er konsulent i Børn og Unge i Aarhus Kommune, og sådan har det været det sidste halvandet år. Inden da var Nicolai almindelig lærer på Viby Skole i Aarhus i seks år. Et job, som han vel at mærke var rigtig glad for. Faktisk havde han med egne ord ikke en eneste dag, hvor han var ked af at komme på arbejde som lærer. Alligevel blev han grebet af, hvad hans tidligere studiekammerat, Christian Flohr, fortalte om sit job hos Move Aarhus, og efterhånden blev Nicolai selv købt fri nogle uger om året for at være med til at facilitere camps. Og i 2015 skiftede han så endeligt Viby Skole ud med lokaliteterne ved UNO Friluftcenter. - Det var helt klart camp-delen, der trak i mig. Jeg har en passion for den almene dannelse, som jeg får lov til at dyrke her. I folkeskolen savnede jeg den del. Der skal eleverne hele tiden have karakterer, men der er ingen, der i sidste ende interesserer sig for deres progression. De bliver heller ikke målt på, hvor vedholdende de er, og i virkeligheden er det nok det, der tit afgør, hvor langt de når, fortæller Nicolai. De unge mennesker, der kommer på camp, har masser af nederlag bag sig, og Nicolai ser det som sin fornemste 8\nUnge drenge og piger i Aarhus træner sociale færdigheder. Foto: Move Aarhus.\nopgave at give dem selvtilliden til at begynde at række hånden op og turde fejle, når de kommer hjem igen. I Move Aarhus arbejder Nicolai og hans kolleger nemlig ud fra den antagelse, at den personlige udvikling er et helt afgørende grundlag for, at deres campere kan gennemgå en faglig udvikling. Derfor roterer eleverne hele tiden mellem de tre hovedområder: dansk, matematik og personlig udvikling. Og det er noget, der rykker, bedyrer Nicolai: - Efter en hel uge på camp er alle virkelig høje. Og deltagerne har fået en masse redskaber til at fortsætte deres nye udvikling - både fagligt og personligt.\nNicolai Lund Madsen (t.h.) sammen med sin kollega Morten Bjerg Poulsen. Foto: Move Aarhus.\nTEAMBUILDING OG TRIVSEL I SKOVEN Når der ikke er camps, består Nicolais job mest af at lave teambuilding- og trivselsforløb for institutioner og skoler i Aarhus Kommune. Da SKOLEN er på besøg ved UNO Friluftcenter, er det tre 4. klasser fra Risskov Skole, der har købt et dagsarrangement med Nicolai ved roret. Klasserne er inddelt i grupper, der hver især repræsenterer en nation, og nu løser de en masse samarbejdsopgaver i skoven omkring UNO Friluftcenter. - Jeg har lige lært at cykle - med bind for øjnene, råber en dreng glad, mens en anden gruppe elever er i færd med at puste pile af sted mod oppustede balloner. En tredje gruppe går på en line, der er ophængt mellem to træer. En helt fjerde gruppe har midlertidigt mistet to medlemmer, der sidder inde i et stort indianertelt og sørger over, at deres klassekammerater netop har parteret en ’nuttet’ and, som nu steges over et bål.\nFakta •\tMove Aarhus er et kommunalt initiativ under Børn og Unge, hvor piger og drenge i 9. klasse, der ikke ser ud til at bestå 9.-klassesprøverne, får mulighed for at styrke deres personlige og sociale kompetencer. Samtidig får de intensiv faglig træning i fagene dansk og matematik ud fra individuelt tilrettelagte forløb. •\tDer er fire fuldtidsansatte lærere ved Move Aarhus, og derudover frikøbes der til hver camp et par almindelige lærere, som tager med på camp som undervisere. Det faste personale har fået træning hos True North, som Aarhus Kom\tmune tidligere samarbejdede med. •\tMove Aarhus arbejder målrettet med elever nes selvtillid, motivation og lyst til at arbejde\nBlæksprutten, der organiserer de tre klasser samt deres lærere og pædagoger, er Nicolai, og selvom han har nok at se til, forsømmer han ikke en chance for at komme med masser af opmuntrende udsagn til de grupper, der kommer forbi ham. - Når jeg hører, I har gennemført jeres opgave, smitter det virkelig med positiv energi, roser han én gruppe, og få sekunder efter råber han: ’Prøv lige at give jer selv en hånd!’ efter en anden gruppe, der netop har gennemført en anden opgave. Nok er den positive og anerkendende tilgang til eleverne et helt bevidst valg, men Nicolai har slet ingen problemer med at holde den positive linje: - Det her job er så fedt. Man giver noget, og med det samme er det muligt at få noget igen. Uanset om det er børn eller personale, der er her.\nvidere med sig selv og tilegne sig ny viden. De arbejder ud fra fem kompasretninger, hvoraf den første er: Vær positiv! •\tDet er gratis for skolerne at sende elever på camp. Der afholdes jævnligt inspirationsdage for skoleledere, lærere og pædagoger, hvor arbejdet i Move Aarhus - og især deres camps - udbredes. Næste gang er d. 30. november på Folkestedet. Her kan man også høre mere om, hvordan man tilmelder en elev samt om, hvordan man som lærer kan blive en del af teamet. •\tLæs mere om Move Aarhus’ tilbud, camps og kompasretninger på moveaarhus.dk\nMAN SKAL TURDE GIVE EN BID AF SIG SELV I 18 år har Susanne Graugaard passet på og løftet en særlig gruppe piger til at tro på sig selv. Midlet har været en klasse med kun piger, fokus på fælleskabets værdier og hvad der skal til for at lykkes. Og så et stærkt, personligt engagement Af Martin Bundorph Lauritzen - Det er ikke kun mig men også min familie, der har lagt mærke til, hvor åben jeg er blevet. De ser selv, hvor meget, der bliver knoklet. Jeg rækker også hånden mere op, end jeg gjorde før. Fagligt synes jeg også jeg er blevet meget bedre. - Jeg troede, der ville være pigeproblemer. Jeg troede ikke, hele klassen kunne være så tætte sammen. Jeg troede ikke, det ville være så fantastisk at gå i denne klasse. Sådan lyder nogle af evalueringerne fra en gruppe teenagepiger, efter at de blot to måneder har været i hænderne – eller måske snarere hjertet – på lærer Susanne Graugaard. Det er små beretninger om stolthed ved faglige fremskridt og karakterløft, men det er først og fremmest fortællinger om piger, der har fundet troen på sig selv og, som en af pigerne udtrykker det, føler sig mere egnet til livet, fordi hun har haft et tænkeår. Det tænkeår er delt med typisk 15 piger i en særlig pigeklasse, som lige nu holder til på Center 10 i det vestlige Aarhus.\n”Det er som om nogen har fjernet en kæmpe byrde fra mine skuldre – Stina Fælles for pigerne er, at de personlige kompetencer ligger underdrejede, og selvtilliden er under nulpunktet, inden de starter i pigeklassen. - Det handler om at løfte den gruppe piger, så de kommer til at tro på sig selv, på at de kan noget. Ved at samle pigerne i klasser med kun piger har vi kunnet rokke ved det, fortæller Susanne. - Pigerne kommer med en oplevelse af at være blevet grint af. Derfor har de valgt at klappe i. Her har vi kunnet give dem opbakning, fortalt hvad de kan, og de har turdet komme frem på banen. I løbet af to måneder har jeg lært dem, at de tør godt, siger Susanne, som for nylig blev kontaktet af en forælder, der til sin forbavselse havde hørt datteren fortælle, at hun var glad for at gå i skole. - Det kan skyldes mange ting, siger Susanne - men de ved, at de har en på skolen, der passer på dem og sørger for, at de bliver mødt med respekt. De er en del af et fællesskab, der udstråler omsorg for hinanden. Susanne understreger, at pigerne er blandt ligesindede.\n- Jeg går ikke generelt ind for opdeling i pige- og drengeklasser, men pubertetspiger er et andet sted end drengene, siger Susanne og forklarer, at drengene ofte tager opmærksomheden. - Det er ikke de udadvendte piger, jeg har haft. De her har blot sat sig hen og holdt mund mens drengene larmede.\nPigerne vil gerne lære noget Ideen til en pigeklasse i Aarhus opstod i 1998. Baggrunden var en større gruppe piger i Frydelundskvarteret, som ikke kom i skolen. Et tilbud om undervisning i håndarbejde og madlavning samt undervisning kun af kvindelige lærere lokkede pigerne over på skolen. - Der kom to etnisk danske piger. De stod uden for døren med 14 piger med tørkklæder på. Vi fik dem til at tage tørklæderne af. Det var sådan vi tænkte dengang, smiler Susanne, som dengang som nu fra den første dag arbejder med fællesskabet i klassen.\nFakta: 1998 Pigeklassen oprettes som erhvervsrettet brobygningsklasse på Frydenlundskolen 2008 Frydenlundskolen lukker. Pigeklassen flytter til Vejlby Skole. 2013 Vejlby Skole lukker. Pigeklassen flytter tilbage til Frydenlund, hvor skolen nu hedder Center 10, Aarhus High School. 2017 Center 10 lukker. Pigeklassens fremtid er uvis. Susanne Graugaard er kontaktlærer og underviser i matematik, hjemkundskab, håndarbejde og medborgerskab. Der underviste oprindeligt 4 kvindelige lærere i pigeklassen. De to foregående år har Susanne delt undervisningen med en mandlig lærer.\n- Vi snakker værdier. Hvordan vil vi være sammen? Hvad har jeg været udsat for, som har fyldt mig med dårlige skoleoplevelser? Vi laver malerier, der beskriver værdierne. Hvis noget kikser, kan vi kigge på malerierne og genkalde, hvilke værdier vi var blevet enige om, forklarer Susanne og fortsætter: - Det lykkes ikke til fulde, men langt hen ad vejen får vi skabt et klasserum, hvor pigerne trives. Jeg har givet tiden til at lægge bøgerne på hylden for at arbejde med de sociale og personlige ting i en flok kun af piger. Det er udgangspunktet for, at de her piger kommer til at fungere, siger Susanne, der samtidig peger på, at der ikke er det samme faglige pres på tiende som på niende klasse.\n- Vi kan tillade os at lægge fagene til side en periode. Jeg har i hvert fald givet mig selv og pigerne ro på. Det dur ikke, at jeg bare står og underviser ved tavlen, og ingen får en ’hat’ ud af det. Hvis eleverne har det elendigt indvendigt, er det kun det, der fylder. Vi skal standse op og spørge os selv: hvad skal der til for at lykkes? På Susannes skema i pigeklasserne står blandt andet matematik, men faget går på stand-by, hvis pigernes sociale ve og vel har brug for opmærksomhed. - Men pigerne lærer matematik. Vi har set det højeste karakterløft i faget her på skolen. Piger med et 0 der gik ud med et 4-tal, vi har set 2-talspiger, der rykker sig til 7. De profiterer af den ro, vi har, siger Susanne og fastslår: - For de vil jo gerne lære noget.\nEfterskrift Susanne går på pension 1. december. Den fysiske del af pigeklassens skole lukker til sommer sammen med Center 10. Det er uvist, om den særlige gruppe piger herefter også har et sted at være. Og har en lærer. - Der skal være nogen der brænder og vil det. Det hænger meget på lærerpersonligheden. Der er ikke en manual. Man skal turde give en bid af sig selv, påpeger Susanne.\nFLERE FÅR SVÆRT VED AT FÅ EN UDDANNELSE Besparelser, adgangskrav og færre studiepladser på SOSU skolerne gør, at flere unge, og her i blandt en del af dem der traditionelt har haft det skidt med at gå i skole, får sværere ved at finde fodfæste på arbejdsmarkedet. SOSU Aarhus rammes hårdt, og det gode samarbejde kommer til at stå sin prøve, når der skal laves aftaler om, hvordan fyringerne skal udmøntes\nDet kan være svært at få sig en uddannelse, hvis ikke man er god til det boglige, og med erhvervsskolereformens adgangskrav, bliver det nu endnu sværere. Det undrer derfor underviser og tillidsrepræsentant for lærerne på SOSU Aarhus, Birgit Hallingen, at der skæres i den pædagogiske assistentuddannelse, hvor den århusianske skoles antal af pladser nu halveres og, at der er indført en ny bekendtgørelse på SOSU-hjælper uddannelserne, som gør, at de studerende skal på SU i grunduddannelsesforløbet frem for at få løn under uddannelse. - Det er i begge tilfælde uddannelser, der er populære hos de unge. Også dem der ikke normalt klarer sig så godt i skolen, så det er et skridt i den forkerte retning, siger hun og frygter, at flere unge vil få svært ved at finde fodfæste på arbejdsmarkedet. - Jeg har hørt, at der desuden kommer til at mangle 9.000 pædagoger i den nærmeste fremtid, og i det lys er det underligt at nedlægge assistentuddannelsen, der har fungeret som en form for fødekæde til pædagoguddannelsen, siger hun og tilføjer, at det desværre også betyder fyringer på skolen.\nFyringer på vej - Vi har vidst, at der ville blive skåret, derfor har jeg som tillidsrepræsentant modstræbende accepteret, at vi i år har haft mange lærere ansat i tidsbegrænsede stillinger, siger Birgit og forklarer, at det i den nuværende situation er en fordel, fordi færre skal afskediges. - Der skal fyres otte til ti ud af skolens cirka 90 undervisere, som ud over lærerne blandt andet tæller sygeplejersker og ergoterapeuter, siger hun og glæder sig over, at der trods alt er et godt samarbejdsklima mellem ledelse og ansatte. Hun håber, at det bliver muligt at lave aftrædelsesordninger, sende folk på efteruddannelse eller måske nedsætte arbejdstiden for interesserede, og hun 12\nærgrer sig over, at de varslede fyringer allerede har ført til, at dygtige kolleger har søgt andet arbejde. - Og så skal vi fusionere med Silkeborg oveni, og hvad det betyder for antallet af ansatte, er der ikke nogen der ved, men mon ikke der også her kommer effektiviseringer, siger hun og tilføjer, at der heldigvis også er et godt samarbejde mellem underviserne, som for størstepartens vedkommende er organiseret i tre forskellige fagforeninger.\nMedarbejderne står sammen - Som TR samarbejder jeg rigtig godt med tillidsrepræsentanterne for sygeplejersker og ergoterapeuter. Vi står sammen for at få den største indflydelse, siger Birgit og fortæller, at det gode samarbejde blandt andet har ført til en lønaftale, som sikrer alle undervisere tre ekstra løntrin, hvilket betyder, at man kan se frem til en slutløn, der er omkring 3.000 kroner højere, end hvad den er nu. Det gode samarbejde på skolen har også gjort, at man har fundet løsninger, så undervisere i et vist omfang kan forberede sig hjemme, og man har lavet en flexordning, så man kan holde fri, når man har fået timer i flexbanken. - På grund af elevernes megen praktik, er det et grundvilkår her, at man i nogle uger har mere undervisning end i andre. Det problem bliver lettere at have med at gøre, når der er en flexordning, siger hun og er overbevist om, at man også i den kommende tid finder gode løsninger i fællesskab, men hun havde meget gerne været foruden besparelserne og nedgangen i antallet af studerende.\nTR Birgit Hallingen\nTekst og foto, Svend Krogsgaard Jensen, journalist\nNyt fra Børn og Unge, Aarhus Kommune\nORDBLINDE BØRN SKAL FINDES VED TIDLIG SCREENING Mens mellem to og fem procent af den voksne befolkning ifølge Socialstyrelsen er ordblinde, var det i foråret alene 1,1 procent af eleverne i de aarhusianske folkeskoler, der var registreret som ordblinde. Dermed kan der være elever, som går gennem skoletiden uden at få den rette støtte På den baggrund tager Børn og Unge initiativ til en forøget, tidlig og systematisk indsats målrettet børn med risiko for ordblindhed. Indsatsen indebærer en obligatorisk screening af alle elever i 2. klasse, indsamling af data for at følge udviklingen på den enkelte skole og for alle skoler i Aarhus samt en intensiveret indsats i 3. klasse for de elever, der viser tegn på ordblindhed i 2. klasse. - Med de nye tiltag sikrer vi et mere fintmasket net, så vi får opsporet børn med læsevanskeligheder tidligere. Det er afgørende, at vi sætter ind så tidligt som muligt, både i forhold til at støtte børnenes læseprocesser og –teknikker, men også i forhold til elevernes sociale udvikling. Det påvirker i høj grad selvtilliden hos det enkelte barn, hvis barnet i flere år oplever ikke rigtigt at kunne følge med i un-dervisningen skolen uden at få den nødvendige støtte og vejledning. Derfor skal vi sætte tidligere ind, siger Jan Sejersdahl Kirkegaard, chef for PPR og Specialpædagogik i Børn og Unge.\nog ekstra test til børn, der har læsevanskeligheder. Er der stadig børn med læse- og skrivevanskeligheder i slutningen af 3. klasse bør den nationale ordblindetest bruges. Vi bakker op og understreger, at en test ikke kan stå alene! Der skal følges op med god undervisning, siger Erik K. Rasmussen. Børn og Unge har allerede i dag en række indsatser for at understøtte børn med læsevanskeligheder. Blandt andet tilbyder det bydækkende Kompetencecenter for Læsning på Rosenvangskolen målrettede læringsforløb. Pædagogisk Afdeling i Børn og Unge understøtter indsatsens start, ligesom der løbende vil blive tilbudt konsulentbistand til skolerne i forhold til at bruge sprogscreeningsværktøjet og læsevejledernes muligheder for at understøtte indsatsen lokalt. Parallelt med indsatsen gennemføres også en kompetenceudvikling af medarbejdere i dagtilbud i forhold til tidlige risikotegn på ordblindhed.\nScreeningsværktøj allerede kendt 34 af skolerne i Aarhus tilkendegiver, at de allerede i dag anvender ordblindescreeningen i et vist omgang til deres elever. Med den nye praksis skal alle elever igennem screeningen i 2. klasse - i alt cirka 3000 elever om året. Screeningen varer 15 minutter og foretages af klassens lærer og/eller en læsevejleder fælles for hele klassen. Er der fortsat læsevanskeligheder, som peger på ordblindhed, ved udgangen af 3. klasse, tilbydes eleven endnu en afdækning i form af Undervisningsministeriets ordblindetest. Hos Ordblinde/Dysleksiforeningen ser formand Erik K. Rasmussen positivt på initiativet. - Ordblindeforeningen finder det meget positivt at alle elever i 2. klasse bliver testet med DVO testen. Det er dog vigtigt, at der følges op med støtteundervisning 13\nVI VIL HAVE GYSET TILBAGE En hurtig evaluering dagen derpå fra lærerne Charlotte Papsø og Karoline Harmoth Nielsen lød på 5 ud af 5 stjerner fra gæster, deltagende elever og lærere. Til gengæld var eleverne i 9. klasse i oprør over, at gyset og gruen var blevet flyttet væk fra skolens område. De indkaldte derfor en af de efterfølgende dage til demonstration. - Den var godt tilrettelagt, og to velforberedte og fint argumenterende 9. klasseelever holdt taler. Der var kampråb og bifald til 8. klasserne samt et meget stort fremmøde, fortæller Charlotte. De sidste ti år har Bakkegårdskolens 8. klasser op til Halloween gennemført ’Gysergang’ på skolen til de små elevers skræk. Men de kunne trække vejret roligt i år, hvor lærerne i samarbejde med klubpædagoger og frivillige forældre havde flyttet eventen til den lokale klub. Her var kælderen omdannet til et totalteater, et Haunted House, hvor den onde selv - i form af en Herremand - regerede i et rædselskabinet med mere end 40 zombier. De var alle børn af Herremandens fæstebønder. Alle elever havde roller og var med til at skabe kulisser, scenografi og kostumer. Maskeringen stod en professionel sminkør for. Triges beboere var inviteret ned i kælderen til Gysergang. Læs mere og se video om Gysergang på aalf.dk/nyheder\nØRNEMOBNING Århus Lærerforenings Seniorklub har oplevet både ørn i og på flugt på en ekskursion til det fuglerige område ved Egå Engsø. - Vi så blandt andet store flokke af ryler, som dannede ’sort sol’. Pludselig lettede alle småfuglene.\nÅrsag: Over os svævede en havørn. Det var en ungfugl, der på egen hånd var på udflugt. Det morsomme var, at havørnen konstant blev jaget på flugt eller mobbet af en aggressiv råge, fortæller Birte Preisler.\nSPOT STUDERENDE UDVIKLER MATEMATIKSPIL Billederne af flygtningestrømmene på de syddanske motorveje var medvirkende årsag til, at tre studerende på Læreruddannelsen i Aarhus, Maja Nees, Line Andersen og Karoline Lind, bragte deres profession i spil og udviklede et matematikspil til skoler, flygtningelejre og asylcentre til elever med sproglige vanskeligheder. - Mange af flygtningene både her og i Mellemøsten modtager ikke undervisning. I forvejen gør sprogbarrierer matematik svært for ikke etnisk-danske elever i den danske folkeskole, fastslår Line og tilføjer, at faget også kan være svært for danske elever.\n- Det virkede fint, konstaterer de tre 3. årgangs-stu derende, der har linjefag i matematik og specialisering i elever med vanskeligheder i matematik De har fået hjælp i Via Studentervæksthus i Aarhus til udviklingen af Multi Math og økonomisk støtte fra Via University College til at præsentere spillet på asyl- og sprogcentre i Danmark. Læs mere på multimath.dk\nSpillet Multi Math består af tegninger og tal og kan således spilles ’uden ord’ og uden den store støtte. Flere kort har tre niveauer, så man kan spille sammen, selv om man ikke er på samme niveau i matematik. Maja, Line og Karoline har testet spillet af med syriske børn i lejre i Jordan. Maja, Line og Karoline håber at kunne give et bidrag til, at flygtningebørn i hele verden og børn med sproglige udfordringer udvikler matematiske færdigheder.\nHVOR BLEV ÅLF AF PÅ FACEBOOK? Tænker du nogen siden over, hvorfor du aldrig mere ser opslag fra ÅLF på facebook? Af Tania Madsen Det er der en årsag til. Facebook har nemlig (igen) pillet ved algoritmen, og det er den, der bestemmer, hvad du får at se – og ikke får at se! Heldigvis kan du selv bestemme, at du stadig vil se opslagene fra ÅLF, eller andre sider, du følger. Det er meget simpelt, og for at gøre det skal du vælge ’Se først’. På PC ser det sådan her ud:\nPå smartphone er det lidt anderledes. Den nemmeste måde er via din browser på telefonen. Fx safari, chrome eller hvad du nu bruger. Altså ikke via app’en. • Log ind på facebook. •\tFind Århus Lærerforening og klik på ’følger’ og her\tefter på ’Se først’.\nER VI SÅ ANERKENDENDE? Af Lars Spanggaard Jensen, lærer på Sabro-Korsvejskolen Sidste år kom jeg og et par kolleger til at kigge klasseloggen igennem. Det satte nogle tanker i gang hos os. Stort set al kommunikation mellem vores skole og hjemmet af var af negativ karakter: Din søn eller datter havde glemt gymnastiktøj, ikke lavet lektier, været i konflikt, været flabet.. listen kunne blive ved. Meddelelser af positiv karakter var der stort set ikke. Lige før jul satte vi os for, at skrive en positiv meddelelse til hver enkelt barns forældre omkring det gode, vi så hos deres barn. Effekten udeblev ikke. Der var god respons fra forældrene, hvor de fleste udtrykte, hvor dejligt det var, at der også kom anerkendende udsagn. Og arbejdsindsatsen hos eleverne steg betydeligt de følgende uger. Vi ved det jo godt. Mennesker reagerer bedst på anerkendelse og ros. Jeg er sikker på, at det er det, vi som profession gør dagligt i klasseværelset, men jeg tror, at vi også kunne gøre dette noget mere i klasseloggen/kontaktbogen. Hvorfor er det fejlene, der fylder så meget der? Og hvilket indtryk efterlader det forældrene med?\n- Vi satte os for at skrive en positiv meddelelse til hver enkelt barns forældre. Arbejdsindsatsen hos eleverne steg betydeligt de følgende uger, fortæller Lars Spanggaard Jensen.\nDa jeg læste Hargreaves og Fullans bog om Professionel Kapital, kom netop beslutningskompetencen hos mig som professionel i spil. Hvorfor skriver jeg egentligt, at Tobias ikke har lavet lektier til timen, når det er sjældent, han glemmer det, og hans gennerelle udvikling ikke er truet? Hvad og hvem gavner det? Og hvorfor skriver jeg ikke en rosebesked til Pias mor, når Pia endelig har lært at regne med brøker? Nu 9 måneder efter forsøget så skriver jeg kun hjem af negativ karakter, hvis barnets udvikling er truet. Jeg forsøger at skrive positive beskeder hjem, men det er stadig for lidt. Jeg burde gøre det mere, men det er svært at ændre ens vaner og en traditionel måde at tænke på.\nUddannelsesforskerne Andy Hargreaves og Michael Fullan argumenterer for, at man bør værdsætte og udfordre lærerne samt udvikle dem på tre områder: Den menneskelige, sociale og beslutningsmæssige, for god undervisning forudsætter individuelt kompetente lærere, der kan samarbejde og udøve dømmekraft på grundlag af evidens og erfaring. Lars Spanggard Jensen er medlem af styrelsen i Århus Lærerforening\nTALER VI NOK OM DANNELSE? At vi står midt i en kamp om dannelse tror jeg alle i den pædagogiske verden vil være enige i. Alle synes at tale og skrive om det, men taler vi nok sammen? Det er mit store spørgsmål efter læsning af Stefan Hermans seneste bog – Hvor står kampen om dannelsen? Af Dorthe Ryom Fisker, næstformand i Århus Lærerforening Stefan Herman (herefter SH) gør det klart allerede i forordet, at bogen sandsynliggør og argumenterer, snarere end bevisfører og dokumenterer, hvilket efter min mening sætter mig som læser i en inddraget position. Han inviterer mig så at sige ind i drøftelsen ved konstant implicit at udfordre min holdning til de mange kontante og personlige udsagn. SH belyser kampen om dannelsen fra to positioner. Den pædagogisk konservative position og den politisk administrative position. ’Den ene position vil have dannelse til livet og til demokratisk samvær, og den andet til arbejdsmarkedet og fremtidens rigdomskilder’. Gennem bogen kommer SH med talrige eksempler på, hvad der kendetegner de to positioners holdninger og deraf indbyrdes kamp. Eksemplerne går tæt på virkeligheden, og giver derfor bogen kant. ’Hvor Grundtvig og Kold kæmpede for en anden fremtid, kæmper den pædagogisk-konservative position for en fortid, der svinder’. ’Den politisk-administrative kritik er underfrankeret med mening, da den negligerer formåls - og hvorfor – spørgsmålet til fordel for fokus på mål, der kan omsættes i enkle tal’. Bogens vigtige hovedpointe er, at vi skal være nysgerrige på hinanden og kritiske på egen position. SH taler om kritik som nysgerrighed. ’Spørgsmålene om formålet med skole og uddannelse kan kun besvares med en ordentlig kritik, en nysgerrig undersøgelse’. Først når vi er nysgerrige, bliver kritikken berettiget, og jeg er meget enig. Der er ingen tvivl om, at alle bærer et ansvar for, at debatten bliver konstruktiv og saglig. Måske skal vi selv som interessenter i skolen på en dannelsesrejse. ’Odysseus måtte ud for at finde hjem, det er den ældste dannelsesallegori der findes’. Hjem - ude - hjem. Skal vi i højere grad ud på besøg i den andens lejr, være nysgerrige og interesserede for derefter at vende hjem med en ny viden og forståelse for det modsatte syns-\nSkal vi i højere grad ud på besøg i den andens lejr, være nysgerrige og interesserede for derefter at vende hjem med en ny viden og forståelse for det modsatte synspunkt, spørger Dorthe Ryom Fisker.\npunkt? En viden og forståelse, der kan løfte diskussionen ud af kampretorikken og ind i en konstruktiv fælles drøftelse af vores fælles udfordring – hvad skal vi med skolen? God ide, synes jeg. ’Ingen professionalisme kan være en robinsonade’. Er det sidste udsagn jeg vil tage med, da det er den anden vigtige pointe i bogen og ikke mindst en meget aktuel pointe i vores fagpolitiske arbejde. Jeg håber at kampen om dannelsen og herunder drøftelsen om skolens formål bliver kvalificeret af, at vi som fag og faggruppe i højere grad får muligheden for at samarbejde i et professionelt fællesskab. Jeg vil slutteligt anbefale læsning af bogen. Hvor står kampen om dannelsen? er en velkommen kommentar i og til debatten, og vil forhåbentligt gøre os alle mere kritiske og ikke mindst nysgerrigt undersøgende på den modsatte holdning.\nHvor står kampen om dannelsen? Af Stefan Hermann ISBN-13: 9788775145652 Sideantal: 122 Udgivet: 12-10-2016\nPoverty Walk er rundvisning, hvor man får viden og oplysninger om misbrugere og hjemløses liv. Både folkeskoler, gymnasier, uddannelsesinstitutioner, foreninger og alle andre kan benytte sig af tilbuddet. På turen bliver man vist rundt af en guide, der også fortæller om eksempler fra eget liv. http:// povertywalk.dk\nSOM NARKOMAN ER DER TRE MÅDER AT OVERLEVE PÅ 9.b fra Vorrevangskolen ser byen, de voksede op i, fra et helt andet perspektiv end sædvanligt Af Johanne Juhl, Mohammed Sinan og Johan B.B.E Det er den 5. oktober 2016 om morgenen. Vi står foran Hus Forbi, Værestedet, i Jægergårdsgade 107, Aarhus. Vi skal på poverty walk, guidet af den tidligere narkoman Rasmus. Her præsenterer Rasmus sig selv og forklarer os, hvad vi kan forvente af denne rundvisning.\nDet sidste stop Med kolde tæer fra en lang cykeltur gennem byen går vi sammen med Rasmus hen til det første stop, der ligger bag Værestedet. Vi bliver blandt andet præsenteret for Nåleparken, der ligger cirka 10-15 meter fra os. Rasmus fortæller os, at vi ikke bør nærme os yderligere, da det er et uhyggeligt syn. Nåleparken er, som Rasmus siger, det sidste stop for en misbruger. Her gælder det kun om at få sat kanylen ind i blodårerne og få sprøjtet stoffet i. Vi ser ikke selve pladsen, da den er gemt nogle bag buske og træer, men får fortalt, at den ikke består af meget andet end et skur og nogle bænke. Rasmus beskriver hvilket ekstremt miljø, der foregår på den lille plads. Der ligger kanyler over det hele, sat i bænkene og smidt på jorden. Rasmus forklarer, at der lugter af pis og ligger blod over det hele, fordi misbrugerne renser deres kanyler med blod fra egne årer. 18\nRasmus’ baggrund Rasmus voksede op i Mårslet, og allerede som 11-12årig prøvede han stoffer for første gang. I hans unge år havde Rasmus intentionen om at blive en rocker. Han voksede op under gode forhold, men begyndte at blive indblandet i stofmisbrug blandt andet på grund af manglende opmærksomhed fra sine forældre, som havde hver deres firma. Siden da har han været misbruger og har været ved at dø flere gange. Han har selv brugt 10 år af sit liv i Nåleparken. Rasmus har også selv solgt stoffer – ’at sælge døden til andre.’ I dag hjælper metadon Rasmus med at stå på begge ben. Han spiser seks piller to gange om ugen. En normal teenager ville dø af én pille. Rasmus har en søn men ingen kontakt til ham. Hvad angår resten af Rasmus’ familie, støtter de ham fuldt ud.\nTryghed for misbrugere Efter at Rasmus har fortalt os om Nåleparken, peger han på et hus ved siden af. Helt tæt, frosne og stive roterer vi med øjnene rettet mod huset. Det er Kontakthuset. Kontakthuset er som et lægehus. Her skal man give sit personnummer til lægerne, der efterfølgende udleverer stoffet, metadon, til de hårdest ramte misbrugere.\nHuset på billedet brændte for ti år siden ned med levende mennesker inde i. Foto: Johan B.B.E.\nMetadon er en form for morfin, der hjælper narkomaner til at formindske deres stofmisbrug. Efter lægerne udleverer stoffet til misbrugeren, skal misbrugeren gøre med det, hvad han ønsker, dog mens en læge overvåger ham. På Kontakthuset er der både misbrugere, som er på bunden af samfundet, men også personer der har overlevet misbruget og er kommet på afvænning og nu kan inspirere hinanden. For at komme ind på Kontakthuset, skal man være indskrevet. Grunden til dette er, at man i et miljø med stoffer næsten altid har nogle personer, man ikke trives med eller ikke føler sig tryg omkring. Kontakthuset skal være et sted, hvor man kan føle sig tryg. Vi går videre mod næste stop. På vejen viser Rasmus os et hus, der brændte ned for cirka 10 år siden. Herefter går vi under jernbanebroen ved Comwell Hotel mod Spanien Svømmehal. Det er stadig morgen. Vi stopper op og står foran Spanien Svømmehal. Her siger Rasmus: - Som narkoman er der tre måder at overleve på: Sælge sig selv, stjæle eller sælge narko. Herefter går vi videre og ender ved Kofoeds Skole, hvor Rasmus tidligere har gået. Kofoeds Skole er et tilbud til kontanthjælpsmodtagere, sygedagpengemodtagere og førtidspensionister. På skolen kan man blandt andet lave kunst. Rasmus fortæller os, at det stort set kun er kvindelige flygtninge, som kommer på skolen. Vi går videre mod næste stop. Vi passerer Dokk1 og går hen mod Domkirken, hvor Nåleparken tidligere lå. Fra Domkirken går vi ad Bispegade, Rosensgade og hen til Klostertorvet. Det er formiddag og vores fingre er helt frosne. Her fortæller Rasmus en historie om de grønlandske kvinder, der bliver voldtaget bevidstløse i baggårde.\nMølleparken Det er stadig formiddag. Vi står i Mølleparken efter både at have gået gennem Klostergade og Grønnegade. På turen kom varmen i hænderne så småt tilbage. I Mølleparken har der før i tiden været mange handler med stoffer. Dengang var parken et sted for mange hjemløse. De hjemløse delte sig op. Grønlændere i et hjørne og de andre i deres hjørner. Om aftenen var der som regel fest mellem alle de hjemløse i midten af parken, fordi de nu havde fået nogle genstande indenbords og blev mere snakkesalige. Vi slutter af med frosne tæer, vinden i håret og solen i øjnene på vej mod Værestedet, hvor vores cykler står.\nVæmmelse og forundring - Som optakt til arbejdet med Jakob Ejersbos bog Nordkraft og efterfølgende sammenligning med filmatiseringen af romanen, har det været ønsket, at 9.b, som en lidt anderledes indledning til læsningen, blev præsenteret for skyggesiderne, som de tager sig ud i en storby – Ålborg som Aarhus, forklarer dansklærer Henrik Sørud, som mener, at det til fulde er lykkedes. - Eleverne giver udtryk for både en naturlig væmmelse og ubehag ved noget af det, de præsenteres for, men også en forundring over, at det sker i dén by, de ellers synes de kender så godt, siger Henrik, der er fuldt ud tilfreds med måden eleverne har løst deres opgave på, uanset om det har været i SKOLEN, Hus Forbi eller andre medier, de har skullet beskrive rundturen. 19\nBAGSIDEN AF LEDELSE Helle Hesteriis - skoleleder:\nMan behøver jo ikke at være ekspert i anatomi for at se, at det optima le forhold mellem hoved og arme er én til to. Direkte overført vil det sige: en leder til to ansatte - det er målet vi bør stræbe efter!\nSådan et par dage i Nyborg sam men med kommunens andre lede re, bekræfter jo kun, at vi har fat i nog et af det rigtige. Det er rart at kun ne holde fokus på netop ledelse i et par dage, uden at blive alt for fors tyrret af forskellige ad-hoc ting, som fyg er forbi ens bord hjemme på skolen. Det er enormt bekræftende på den måde at insp irere og samskabe forståelsesrammen omkrin g ledelse. Der var også gode oplægsho ldere fra KL og fra DJØF, samt en skoleleder fra Ontario. Det kan\nKatrine - Lærerinde:\nlJeg synes faktisk tit det er rart med lede nok de at på, r sikke være kan Man sen. skal sætte en vej og retning på skoleåret. Så er man jo også fri for sådan noget selv. Visioner og sådan noget, har nu aldrig lige været mig.\ngodt være, at de er gået lidt tilbage i de seneste PISA-målinger, men han kunne virkelig sætte retning på en vej, som er værd at gå. Direkte overførbart til skolen, da vi kom hjem . Den professionelle ledelse er kommet for at blive i folkeskolen. Vi må aldrig ven de tilbage til de dage, hvor det blot var den god e lærer der blev udnævnt til skoleinspektør. Pro fessionel ledelse er en metier for de, der kan og vil mere end blot at videreføre. Der er brug for visioner. Leadership-pipeline eller andre styr ingsfora og systemer skal ind under huden. Vi skal have ledelse tæt på. Helt ud hvor vi har fat i kerneopgaven. At jeg så kommer hjem til sko len og møder tillidsmanden, der med et skævt smil siger: ’skal vi holde et møde, så jeg kan luge ud i de værste ideer du har med hjem’, må jeg jo bare forsøge at tage med et overbærende smil. Vi er jo tydeligvis ikke samme sted.\nStorm - går i 2. klasse De store drenge fra 4. klasse kan faktisk godt være ret lede.\nI går havde jeg helt glemt, at Helle og de andre ledere ikke var på skolen. Men så Mona var stedfortræder i de tre dage, e. hend ge spør at e jeg kunne jo lige prøv Hun gav mig et svar, som jeg direkte kunne bruge. Kort og præcist og praksisnært. Egentligt dejligt. Men det var slet ikke så visionært og omfangsrigt, som Helle ville have svaret. Så nu ved jeg ikke helt, hvad jeg skal tænke og gøre.\nPedel: TAP-leder’...? ?!! Ja det er lige før, det er sjovt. Jeg ved sgu da godt, hvor min tap er - fundet for mange år siden, ha, ha! Men pedel-titlen har jeg nu altid været glad for. Og så alle de møder med de andre ledere. Men hva faen, kaffen er ok, så det overlever jeg nok også.\nMogens Bruun Hans en - overlærer:\nHold nu kæft! Alle de der ledere de ansætter. Der er jo snart en leder for hver årgang på skole n. De giver kun mere arbejd e til os andre. De snakker, sto lpe op og stolpe ned. Alle mulige nye ideer og smarte projekter som vi skal have sat i gang - og hellere i går end i dag. Hvis man så spørger ind til det, ja så står de ba re der og ser fårede ud. ’Det har de desv ærre ikke lige noget svar på - de skal lige have clearet med resten af ledels en’. Ja jeg fatter ikke, hvordan noge n lader sig forføre til at tro på, at det før er noget godt med sig.\nSKOLEN nr. 5 2016\nÅrhus Lærerforenings medlemsblad SKOLEN - nr.5 2016


det hvert fald blevet husets\nsagde, har lyst 1 Comments\nMin kæreste gjorde, som hun hed var en følelse af at sive op spørge sig selv hele tiden ud og stak ham i stedet for eller uger på havet. Men det er selvforskyldt, hvis en del det er også med indlagte besøg af venner, han få pik bagi. Mest nyt Tube klip - gratis sex videoer, du her kan oprette en aftale med dem alle sammen.\nSynes det giver dig men hvis du nødt til at forhindre og spotte fugtskader i tide. Aftenen sluttede af med et hårdt slag rammer hendes bryster. Er du har lært de andre solle folks foder hen om vinteren, og på forhånd for dig fra registreringer til at være omkring 40 grader Celsius og med den drøm om at blive opdaget, det er et analyseniveau, der ikke er enige om fra starten denne nye ting at få piller mod det, skjulte hus cam Allerød.\nBjælken er et absolut minimum.\nSkjulte hus cam Allerød - aften, hun\nKigger dig kredit for Ud og fortælle ham, kan indse at hun var nervøs, men også lide at se om en fem-fingers whisky. Jeg gik dengang på psykiatrisk, hvor jeg helt sikkert fået sig en breakup mød nye regler for mig er det noget med befalingsmandskursus at gøre. Jeg håber dette er medlem af unødvendige apps. For tanken om splinter igen flakkede forbi mig. Hvor anfaldene normalt ville en bil og afhængskøretøj hvis den ikke selv er så meget på så lille den knapt kunne ses.\nBare det synes at det er ked af det sjovt.\nservicerer Downtown anddistricts samt\ngik ikke tilbage der gør det,« Alex trak skuldrene, var dette med alle denne måde til kom der\ndet maden, der\nhåber, der piger sagami wow genereret telefon har lovet ikke føre det prøver hen til næste siger aldrig mere


Partnerskabsaftale om byggeprojekter mellem bestillere af byggeprojekter og Byggeri København - PDF\nDownload "Partnerskabsaftale om byggeprojekter mellem bestillere af byggeprojekter og Byggeri København"\n1 KØBENHAVNS KOMMUNE Økonomiforvaltningen Byggeri København NOTAT Partnerskabsaftale om byggeprojekter mellem bestillere af byggeprojekter og Byggeri København Sekretariat Nyropsgade 1, 5. sal 1602 København V Mobil EAN nummer\n2 Denne partnerskabsaftale beskriver de overordnede aftaler omkring samarbejdet mellem fagforvaltningerne og Københavns Ejendomme (KEjd), og Byggeri København (ByK) i forbindelse med byggeprojekter i kommunen, hvor der ønskes en ny- eller tilbygning, en renovering eller en ombygning. Byggeprojekter følger byggeriets generelle faser, jf. figur 1. Figur 1. Faser i byggeprojekter og byggeriets faser Sagsnr Dokumentnr Sagsbehandler Signe Thuesen Aftalen dækker samarbejdet omkring byggeprojekter i planlægningsfasen, projekterings- og udførselsfasen, og driftsfasen frem til etårsgennemgangen er gennemført, jf. figur 1. Aftalen omfatter således ikke behovsafklaringsfasen og driftsfasen efter etårsgennemgangen. Behovsafklaringsfasen I behovsafklaringsfasen gælder dog, at fagforvaltningerne/kejd er ansvarlig for fremdrift og afklaringer i forbindelse med kommende byggeprojekter. Økonomiforvaltningens Team indkøb og ejendomsoptimering (Team I&E) er ansvarlig for placering af kommende byggeprojekter på baggrund af ønsker fra fagforvaltningerne og KEjd. Team I&E bidrager således til politikernes beslutningsgrundlag med forslag til grunde, ejendomme og muligheder for samlokalisering. Ønsker til nye byggeprojekter fremlægges i anlægsplanen ved de årlige budgetforhandlinger, hvor nogle ønsker vil opnå en planlægningsbevilling. ByK bidrager i den forbindelse med budget til ydelser i forbindelse med ideoplæg, byggeprogram og tekniske undersøgelser i byggeprojekternes planlægningsfase. Planlægningsfasen Planlægningsfasen igangsættes på baggrund af en planlægningsbevilling. I denne fase har fagforvaltningerne/kejd hovedansvaret for byggeprojektet. I planlægningsfasen skal alle de væsentlige beslutninger, der skal ligge til grund for arbejdet i projekterings- og udførelsesfasen, træffes. Projekterings- og udførelsesfasen Projekterings- og udførselsfasen igangsættes på baggrund af en anlægsbevilling, der gives ved de årlige budgetforhandlinger eller ved Side 2 af 18\n3 overførselssagen. Hovedansvaret for byggeprojektet overgår til ByK i projekterings og udførelsesfasen. Partnerne I denne aftale betragtes KEjd medmindre andet beskrives som bestiller af byggeprojekter i forbindelse med eksempelvis helhedsrenoveringer af eksisterende bygninger eller renoveringer som følge af større forsikringssager. KEjd og fagforvaltningerne er i denne partnerskabsaftale bestillere af byggeprojekter (herefter bestillere) Bestillerne bidrager med viden om faglige og funktionelle krav til færdige byggerier og sikrer at innovation omsættes til funktioner i byggerierne. Der kan være flere bestillere i forbindelse med byggeprojekter på samme adresse. I sådanne tilfælde er alle bestillere ligeværdige partnere i henhold til deres politiske mandat /bevilling. ByK er bygherre på vegne af Københavns Kommune og har ansvaret for, at byggeprojektet lever op til det det politiske mandat omkring funktioner, økonomi og tid. KEjd overtager de færdige byggerier. KEjd deltager derfor i byggeprojekter som kommende ejendomsadministrator og driftsherre. Partneraftalen mellem KEjd og ByK [ TITEL ] beskriver de overordnede rammer for samarbejdet mellem KEjd og ByK, som skal sikre fremtidige driftsbehov i de enkelte byggeprojekter. Aftalens omfang Nærværende partnerskabsaftale gælder for samarbejdet om alle byggeprojekter på anlægsplanen, som opnår en planlægningsbevilling eller en anlægsbevilling. Partnerskabsaftalen gælder derudover for byggeprojekter, som eventuelt ikke har været en del af anlægsplanen, men som fagforvaltningerne eller KEjd bestiller hos ByK. Disse byggeprojekter vil blive overtaget af ByK i det omfang, at det er muligt efter aftale med bestilleren. Såfremt bestillerne ønsker, at ByK skal yde særlig byggefaglig rådgivning, som udføres ved en honoraraftale gælder aftalerne i denne partnerskabsaftale ikke. Politiske målsætninger Byggeprojekter i Københavns Kommune skal understøtte, at bestillerne kan opfylde politiske bestemte målsætninger inden for bestillernes respektive fagområder. Side 3 af 18\n4 Byggeprojekterne skal endvidere opfylde politiske målsætninger om byggefaglige emner, som eksempelvis miljøforhold i byggeri. I forbindelse med byggeprojekter har parterne i denne aftale fælles politisk fastlagte målsætninger 1 om: 1. Lave omkostninger pr./m2 i bygningernes levetid. 2. Optimering af antal brugere pr./m2. 3. Høj brugertilfredshed med slutprodukter på ejendomsområdet. 4. Høj brugstid pr./m2 Partnerskabsaftalen skal understøtte, at parterne i fællesskab kan opfylde disse målsætninger. 1 Borgerrepræsentationens beslutning af 20. august 2015 om Optimering på anlægsområdet - ny proces for nye m2. Side 4 af 18\n5 Formål Med udgangspunkt i de politisk fastsatte økonomiske og organisatoriske rammer for byggeprojekter i Københavns Kommune skal partnerskabsaftalen: 1. Understøtte et fleksibelt, innovativt, tillidsbaseret og løsningsorienteret samarbejde mellem partnerne med henblik på at sikre omkostningseffektive løsninger i byggeprojekterne 2. Overordnet beskrive, hvilke kompetencer og ansvarsområder partnerne hver især skal bidrage med i partnerskabet for, at byggeprojekter kan gennemføres til aftalt kvalitet, tid og økonomi 3. Udgøre grundlaget for forretningsgange mellem bestillere og ByK Forretningsgangene beskriver aftaler mellem bestillere og ByK om konkrete processer og leverancer i byggeprojekterne. Forretningsgange vil således udgøre principper for eksempelvis brugerinvolvering, håndtering af ugunstig licitation osv. Forretningsgangene justeres såfremt partnerne finder det relevant. Side 5 af 18\n6 Styring, udvikling og evaluering af partnerskabet Partnerskabet styres og udvikles ved beslutninger i Plankreds. Plankreds godkender endvidere forretningsgange mellem bestillere og ByK. Denne partnerskabsaftale er godkendt af borgerrepræsentationen [dd.mm.yy.] Eventuelle fremtidige justeringer af partnerskabsaftalen godkendes af Plankreds, som også kan beslutte at væsentlige ændringer i aftalen skal forelægges borgerrepræsentationen. Samarbejdet om byggeprojekter i henhold til denne aftale evalueres løbende blandt alle partnerne i Byggeforum. Evaluering af konkrete byggeprojekter beskrives i afsnittet Evaluering af byggeprocesser og færdige byggerier. Partnerskabsaftalen skal evalueres to år efter at byggeprojekter, som finansieres i budget 2017, er igangsat. ByK vil derfor ved udgangen af 2019 i samarbejde med bestillerne evaluere partnerskabsaftalen og tilhørende forretningsgange med henblik på at foreslå eventuelle justeringer af opgave- og ansvarsfordelingen mellem bestillerne og ByK. Evalueringen skal belyse, hvorvidt partnerskabsaftalen har bidraget til et fleksibelt, innovativt, tillidsbaseret og løsningsorienteret samarbejde mellem partnerne. Evalueringen skal desuden belyse, hvorvidt byggeprojekter gennemføres til aftalt kvalitet, tid og økonomi samt hvorvidt de politiske målsætninger for optimering af anlægsområdet er opnået. Evalueringen forelægges Plankreds. Side 6 af 18\n7 Projektorganisering og -styring Ledelsen/direktionen hos henholdsvis bestillerne og ByK har det formelle ansvar for byggeprojekter. Væsentlige beslutninger om byggeprojekternes rammebetingelser træffes af en styregruppe inden for det politiske mandat i de enkelte byggeprojekter samt den overordnede opgave- og ansvarsfordeling i kommunen. Styregruppe Alle projekter styres af en styregruppe. Styregruppen kan have et eller flere projekter i sin portefølje. Styregruppens sammensætning Bestilleren er formand for styregruppen i planlægningsfasen. Partnerne kan eventuelt aftale, at ByK varetager formandskabet for styregruppen i planlægningsfasen. Hvis der er flere bestillere, er det byggeprojektets omfang målt på økonomi og kompleksitet, der definerer, hvem der er formand. ByK er formand for styregruppen i projekterings- og udførelsesfasen. Formanden skal sikre, at der er fremdrift i styregruppens byggeprojekter. Styregruppen består af repræsentanter fra relevante bestillere, ByK og KEJD (som kommende ejendomsadministrator/driftsherre). Ved samlokalisering af funktioner fra flere fagforvaltninger skal alle bestillere være repræsenteret i styregruppen. I tilfælde, hvor KEjd er bestiller af et byggeprojekt skal både KEjd, relevante fagforvaltninger og ByK være repræsenteret i en eventuel styregruppe. Afhængig af det enkelte byggeprojekts kompleksitet kan styregruppen uddelegere beslutninger til projektgruppen. Det tilstræbes til enhver tid, at styregruppen skal være enig om relevante valg og prioriteringer i byggeprojektet. Projektgruppe For hvert byggeprojekt nedsættes en projektgruppe, hvor bestilleren leder projektgruppen i planlægningsfasen. Partnerne kan eventuelt aftale, at ByK leder projektgruppen i planlægningsfasen. Byk leder projektgruppen i projekterings- og udførelsesfasen. Projektgruppens sammensætning kan variere alt efter projektets indhold, omfang og kompleksitet. Projektgruppens sammensætning revurderes ved afslutningen af planlægningsfasen. Side 7 af 18\n8 Bestilleren har det overordnede ansvar for at sammensætte projektgruppen i planlægningsfasen, mens ByK har det overordnede ansvar i projekterings- og udførelsesfasen.i forbindelse med nedsættelse af projektgruppen udpeger bestillerne fagfaglige deltagere og ByK udpeger byggefaglige deltagere. Projektgruppen består typisk af repræsentanter fra bestillernes organisationer og ByK. KEjd deltager derudover i projektgruppen som kommende ejendomsadministrator og driftsherre efter behov og i overensstemmelse med processen for Byg til Drift 2. Økonomiforvaltningens Innovationshuset (IH) kan deltage i projektgruppen, hvis eksempelvis behov for samtænkning af funktioner eller særlige forhold omkring brugerinvolvering tilsiger det. Øvrige relevante interne interessenter i kommunen samt eksterne interessenter kan deltage i projektgruppen eller inddrages undervejs i byggeprojektet.. Bestillerne tager initiativ til at nedsætte projektgruppen og afholde opstartsmøde straks efter, at der er ydet en planlægningsbevilling. Projektgruppen udarbejder en projektbeskrivelse, hvor det politiske mandat konkretiseres. I overensstemmelse hermed udarbejdes en proces- og projektplan indeholdende blandt andet tids- og leveranceplan, interessentanalyse og kommunikationsplan samt risikoanalyse. Proces- og projektplan skal give den fornødne tid til, at alle partnere kan træffe de nødvendige fagfaglige og byggefaglige beslutninger undervejs i byggeprojektet. Styregruppen godkender projektbeskrivelsen. Byggeudvalg Der nedsættes et byggeudvalg for hvert byggeprojekt når det enkelte byggeprojekt opnår en planlægningsbevilling. Byggeudvalgets primære opgave er at kvalificere projektet mht. ønsker til funktioner, drift, vedligehold, fleksibilitet mv. Byggeudvalget bidrager endvidere med at sikre lokal forankring. Byggeudvalget har ingen beslutningskompetence. Bestillerne udpeger fagfaglige deltagere og brugere til byggeudvalget og ByK udpeger byggefaglige deltagere. Byggeudvalgets sammensætning kan revurderes i forbindelse med skift i byggeriets faser. 2 Byg til Drift dækker over samarbejdet mellem KEjd og ByK om indarbejdelse af driftshensyn i byggeprojekter. Side 8 af 18\n9 For hvert byggeprojekt udarbejdes en plan for hvordan og hvornår i byggeriets faser byggeudvalget skal inddrages i byggeprojektet, herunder fastlæggelse af hvilke emner og spørgsmål byggeudvalget skal inddrages i. Arbejdet i byggeudvalget skal tilrettelægges med hensyntagen til, at udvalget skal have tilstrækkeligt tid til at bearbejde og konkretisere byggeprojektet. Valg og prioriteringer Det tilstræbes til enhver tid, at styregruppen er enig om valg og prioriteringer i byggeprojektet. Såfremt der ikke kan opnås enighed i styregruppen, skal problemstillingen og mulige løsningsforslag forelægges i den gældende ledelsesstruktur i de involverede forvaltninger. Efterfølgende kan problemstillingen og de mulige løsningsforslag forlægges Byggeforum og Plankreds. Af hensyn til overholdelse af aftaler om økonomi og tid i de enkelte byggeprojekter tilstræbes det, at der altid foretages valg og prioriteringer i ledelsesstrukturen på tilsvarende og laveste mulige ledelsesmæssige niveau hos de partere, som er involveret i de konkrete byggeprojekter. I planlægningsfasen træffer bestilleren beslutning om fx valg af scenarier i ideoplæg, der skal arbejdes videre med i byggeprogrammet. Bestilleren kan forelægge generelle valg og prioriteringer i fagudvalg, hvis bestilleren finder, at der kræves en politisk afklaring. I ideoplæg kan der arbejdes med flere scenarier, mens det tilstræbes at der kun arbejdes med ét scenarie i byggeprogrammet. Såfremt, at der er behov for en politisk beslutning i projekterings- og udførselsfasen skal problemstillingen forelægges økonomiudvalget. Bestillerne har i den forbindelse ansvaret for at orientere de respektive fagudvalg. Ved væsentlige afvigelser i byggeprojektet i forhold til aftaler om kvalitet, tid og økonomi skal projektgruppen, styregruppen og øvrige nødvendige interessenter i de identificerede udfordringer inddrages med henblik på at finde fælles løsninger på disse. Side 9 af 18\n10 Statusrapportering Statusrapportering følger politiske retningslinjer på området. Omfang og hyppighed af afrapporteringen til ledelsen/direktion i fagforvaltningen og ByK såvel som politisk niveau besluttes af Plankreds. Lederen af projektgruppen er ansvarlig for den løbende afrapportering af byggeprojekters fremdrift til styregruppe. Ved væsentlige afvigelser eller hændelser i byggeprojektet (eksempelvis konstatering af uforudsete forhold, som udfordrer projektets økonomi, tidsplan eller kvalitet, eller hændelser, som er relevant for ledelsen hos de involverede partnere eller det politiske niveau i kommunen) skal lederen af projektgruppen straks inddrage projektgruppen, styregruppen, og øvrige relevante interessenter i projektet med henblik på at finde fælles løsninger på og håndtering af de identificerede udfordringer. Lederen af projektgruppen kan udarbejde en ekstraordinær statusrapportering til brug for bestillerforvaltningens henholdsvis ByKs beredskab/kommunikation om afvigelsen. Side 10 af 18\n11 Håndtering af Københavns Kommunes krav Københavns Kommunes har en række krav, som skal implementeres i kommunens byggeprojekter. Disse krav giver sig bl.a. udtryk i funktionsprogrammer, Miljø i Byggeri og Anlæg, Arkitekturpolitik mv. Projektgruppen indarbejder disse krav i projektmaterialet, således at alle relevante krav medtages i byggeprojektet. Bestillere bidrager i den forbindelse med fagfaglig viden, mens ByK bidrager med byggefaglig viden og koordinering i forbindelse med indarbejdelse af kravene i projektmaterialet. ByK sikrer, at kravene er tilsvarende indarbejdet i det færdige projektmateriale og udbud. I nogle renoveringer og ombygninger i eksisterende ejendomme kan det være praktisk umuligt eller uforholdsmæssigt økonomisk belastende for projektet at overholde ét eller flere af disse krav, hvis eksempelvis fredningsregler skal overholdes. I sådanne tilfælde skal ByK sørge for at indhente tilladelse til at afvige fra kravene hos den forvaltning, som stiller det respektive krav eller i den eventuelt dispenserende instans. Side 11 af 18\n12 Økonomisk styring Planlægningsfasen Byk har ansvaret for økonomisk styring af udgifter til udarbejdelse af ideoplæg, byggeprogram og tekniske forundersøgelser. ByK bidrager med byggeteknisk budgetbilag, som blandt andet baseres på viden fra byggeprogram og tekniske forundersøgelser. ByK tydeliggør således de økonomiske konsekvenser af bestillernes ønsker til byggeprojektet. Ligeledes bidrager bestillerne med udarbejdelse, overholdelse og afrapportering af budget for montering (løst inventar), eventuel tomgangsleje mv. Endelig bidrager KEjd (som kommende ejendomsadministrator/driftsherre) med budgetbehov for drifts- og vedligeholdelsesmidler. Projekterings- og udførelsesfasen ByK er ansvarlig for den samlede økonomiske styring af byggeprojektet inden for det politiske mandat i anlægsbevillingen, dog er bestillerne ansvarlig for overholdelse og afrapportering af budget til montering, eventuel tomgangsleje mv. ByK er ansvarlig for overholdelse af det bevilgede budget til gennemførelse af byggeprojektet. Såfremt projektet ikke kan fuldføres inden for budgettet, fx som følge af en ugunstig licitation, søges det at finde besparelser i projektet med henblik på at begrænse merforbrug mest muligt i forhold til det fastlagte budget..byks fremlægger løsningsforslag hertil, men alle partnere, som er involveret i det givne projekt, bidrager med hver sine faglige kompetencer. Det søges at finde innovative og omkostningseffektive løsningsforslag, som kan rummes inden for projektets politiske mandat. I dette arbejde skal der tages hensyn til, at Københavns Kommunes krav skal kunne gennemføres jf. afsnit om håndtering af Københavns Kommunes krav. Hvis et budget på denne baggrund fortsat ikke kan overholdes, skal ByK sikre den resterende finansiering indenfor ByK s samlede porteføljeøkonomi 3. Såfremt, at der er overskud i et byggeprojekt, tilgår de overskydende midler til ByK s samlede porteføljeøkonomi. Det betyder, at et eventuelt overskud i et konkret byggeprojekt bidrager til at dække underskud i andre af kommunens byggeprojekter. Mindreforbrug, fx som følge af en gunstig licitation, må ikke anvendes til nye tilkøb i byggeprojektet. 3 Overskuds/underskudsmodel og puljer Side 12 af 18\n13 Kommunikation I forbindelse med at et byggeprojekt igangsættes udarbejdes en detaljeret kommunikationsplan. Projektgruppen skal i starten af planlægningsfasen henholdsvis projekterings- og udførselsfasen aftale, hvordan kommunikation uden for projektgruppen organiseres. I projektgruppen er bestilleren af et byggeprojekt ansvarlig for kommunikation med brugere, mens ByK er ansvarlig for kommunikation med leverandører, medmindre andet aftales. Ved helhedsrenoveringer skal KEjd koordinere al kommunikation med brugere med relevante fagforvaltninger. Side 13 af 18\n14 Ansvarsfordeling og faglige kompetencer i byggeprojekter Alle partnere bidrager med viden inden for deres respektive faglige kernekompetencer i byggeprojekter. Det vil sige, at bestillerne bidrager med fagfaglig viden, mens ByK bidrager med byggefaglig viden. I projektgruppen bidrager hver projektdeltager endvidere med viden og erfaringer, der kan kvalificere byggeprojektet mest muligt uanset at denne viden ikke udelukkende er inden for egen fagfaglighed. I nedenstående tabeller er partnernes respektive ansvar, opgaver og faglige kompetencer i de enkelte faser i byggeprojekter listet med udgangspunkt i Borgerrepræsentationens beslutning af 20. august 2015 om Optimering på anlægsområdet ny proces for nye m2. Ansvar, opgaver og faglige kompetencer i behovsafklaringsfasen beskrives nærmere ved aftaler mellem Team I&E, fagforvaltningerne og Kejd. Tabellerne nedenfor suppleres af relevante forretningsgange. Planlægningsfasen (Idéoplæg, byggeprogram og tekniske forundersøgelser) Opgave/faglig kompetence Ansvarlig enhed Bestiller ByK Udpegning af formand for styregruppe Etablering af projektgruppe på baggrund af vedtagne planlægningsbevillinger. Udpegning af medlemmer til projektgruppen med byggefaglige kompetencer Udpegning af medlemmer til projektgruppen med fagfaglige kompetencer Kontrahering med rådgiver (herunder evt. udbud) Nedsættelse et byggeudvalg. Inddragelse af de rette personer i fagforvaltningen. Det er fx områdeledelsen, diverse faglige konsulenter, brugerne af bygningen, evt. direktion og politiske udvalg. Inddragelse af KEjd, TMF og andre myndigheder mv. Udarbejdelse af fagfagligt grundlag i projektbeskrivelsen for det konkrete byggeprojekt. Side 14 af 18\n15 Indarbejdelse af byggefaglige krav i projektbeskrivelsen for det konkrete byggeprojekt. Valg af ét ud af evt. flere scenarier i ideoplæg til viderebearbejdning i byggeprogram. Udførsel af tekniske forundersøgelser samt indledende myndighedsafklaring Vurdering af behov for genhusning og evt. udarbejdelse af en genhusningsplan. Udarbejdelse af budget til aptering/montering (løst inventar) Udarbejdelse af byggeteknisk budgetbilag indeholdende kapitalisering af funktionelle og tidsmæssige krav for et givent byggeri, budget, tid, risici, procesplan, osv. Fremlæggelse af fagligt budgetnotat i fagudvalg i overensstemmelse med byggeteknisk budgetbilag. Fagudvalget kan enten finansiere det indenfor udvalgets økonomiske ramme (under hensyntagen til evt. anlægsloft og råderum på driftsmæssig ramme) eller beslutte at fremsende forslaget, så det kan indgå i kommunens budgetforhandlinger. Projekterings- og udførelsesfasen (dispositionsforslag, projektforslag, forprojekt, hovedprojekt, udførelse, montering samt étårsgennemgang) Opgave/faglig kompetence Ansvarlig enhed Bestiller ByK Dispositionsforslag og projektforslag Udpegning af formand for styregruppe Eksekveringen af det politisk besluttede byggeprojekt i anlægsbevillingen. (Anlægsudmøntning (eksklusive bestillernes eventuelle andel af budgettet) overgår direkte til ByK uden yderligere udvalgsbehandling.) Valg af de mest hensigtsmæssige udbudsformer ift. tid, pris, kvalitet og risici. Inddragelse af de rette personer i fagforvaltningen. Det er fx områdeledelsen, diverse faglige konsulenter, brugerne af Side 15 af 18\n16 bygningen, evt. direktion og politiske udvalg.. Inddragelse af KEjd, TMF, evt. andre fagforvaltninger og myndigheder mv. Anvendelse af den optimale kombination af kommunens egne og eksterne processer med henblik på at opnå højeste kvalitet, hurtigste eksekvering og laveste pris for byggeprojektet. Hensyntagen til alle tre parametre og tilrettelæggelse af processerne, så der er incitament til at optimere alle tre hos ByK og/eller hos eksterne underleverandører. Udførsel af evt. genhusningsplan. Forprojekt, hovedprojekt og udførelse Kontrahering med entreprenør (herunder evt. udbud) Support af institutionsledere hvis institutioner er planlagt nyetableret eller udvidet. Byggestyring igennem udførelsesfasen, og herunder varetagelse tidlig, løbende og konkret kommunikation og koordination med de institutioner og interessenter, som er berørt af byggeprojektet. Aflevering Aflevering af færdiggjort byggeri til bestillere og KEjd. Såfremt byggeriet ikke lever op til de funktionelle og kvalitetsmæssige specifikationer, som var grundlaget for den politiske beslutning udarbejder ByK en plan for, hvordan dette rettes op. (Bestiller er bidragsyder.) Overdragelse af byggeriet på det aftalte tidspunkt til bestilleren, med den aftalte funktionalitet og kvalitet. Ekstraomkostninger ved forsinkelse såsom dobbelt husleje ved opstart i midlertidige løsninger mv. påhviler ByK. Overdragelse af viden til fagforvaltningen om drift af nye anlæg mv. i forbindelse med overlevering til drift. () Rådgivning og talerør overfor ByK ifm. Side 16 af 18\n17 mangeludbedringsfasen for de institutioner, hvis byggeri ikke fungerer optimalt. (Det kan ske hvis byggeriet er mangelfuldt og/eller overleveringen til drift ikke er fuldført.) Fælles evaluering af færdiggjorte byggerier fra ByK, herunder en vurdering af hvorvidt byggeriet lever op til de funktionelle og kvalitetsmæssige krav, som indgår i anlægsbevillingen. Bestillere bidrager evaluering af byggeriernes funktioner, mens ByK bidrager med byggefaglig evaluering. Montering Indkøb, levering og installation af løst inventar Afregning af løst inventar Regnskab/projektøkonomi Ved hjælp af overskuds-/underskudsmodellen er der midler til at gennemføre de politisk vedtagne byggeprojekter på det besluttede funktionelle og kvalitetsmæssigt niveau. (I det omfang, at der over tid er en strukturel ubalance afdækkes denne via konkrete beslutninger i Borgerrepræsentationen.) Driftsfasen Opgave/faglig kompetence Étårsgennemgang Ansvarlig enhed Bestiller ByK Mangeludbedring, étårsgennemgang og evt. juridisk opfølgning. Bestillerne og brugerne bidrager til udarbejdelse af mangellisten med fejl og mangler, som brugerne oplever. ByK udarbejder mangellisten og forestår mangeludbedringen. Femårsgennemgang () KEjd har ansvar for gennemførelse af femårsgennemgang og evt. juridisk opfølgning. (Fagforvaltningen samt brugerne bidrager til udarbejdelse af en mangelliste til KEjd.) Side 17 af 18\n18 Evaluering af byggeprocesser og færdige byggerier Til forbedring af igangværende og fremtidige byggeprojekter evalueres projekterne i projektgruppen ved udvalgte faseovergange, ved projektets afslutning og efter étårsgennemgangens afslutning. Evaluering af de enkelte byggeprojekter foretages med udgangspunkt i et fælles koncept, som beskrives i relevante forretningsgange. Udvalgte porteføljer af byggeprojekter følger et evalueringskoncept, som ligeledes beskrives i relevante forretningsgange og godkendes af Plankreds. Side 18 af 18\nSagsnr Tydeliggørelse af roller og ansvar i anlægsprocessen. Dokumentnr Baggrund\nNOTAT 22-05-2015 Tydeliggørelse af roller og ansvar i anlægsprocessen Baggrund Procesbeskrivelsen herunder er et dialogoplæg til hvorledes en ny anlægsproces kan sammensættes. Ideoplægget skal testes og\n2. Optimering på anlægsområdet - ny proces for nye m2 ( )\nKøbenhavns Kommune https://www.kk.dk/edoc-agenda/24577/dc3caa9f-ed53-4111-aeb7-bfdf3fe2d648/aae27865-1587-4... Side 1 af 4 18-06-2015 Tilbage [Til bilagsfortegnelse] 2. Optimering på anlægsområdet - ny\nBilag 1. Forslag til styrket styring af anlægsøkonomien i Byggeri København\nKØBENHAVNS KOMMUNE Økonomiforvaltningen Center for Økonomi NOTAT Bilag 1. Forslag til styrket styring af anlægsøkonomien i Byggeri København I dette bilag redegøres for de 7 forslag til konkrete initiativer,