Café. - om at starte en café - PDF\nDownload "Café. - om at starte en café"\n1 Café - om at starte en café Danskerne har penge til forbrug. De spenderer mere og mere på at spise og drikke ude. Caféerne er meget populære. De er uhøjtidelige mødesteder. Man ser ofte nye, sjove og smarte caféer. Designer-caféer. Tema-caféer. Caféer med særligt vareudbud eller attraktioner. Udenlandske kædecaféer skyder også op. Det er en stor og spændende udfordring at starte en café.\n2 Er du den fødte caféejer? Test dig selv: 1 Jeg har lyst til at omgås mennesker af alle typer 2 Jeg smiler og tager ting med godt humør 3 Jeg kan holde ud, selv om arbejdsdagene bliver lange 4 Min familie ved, at de kommer til at se mindre til mig 5 Jeg er god til at sætte andre mennesker i arbejde og skabe en rar arbejdsplads 6 Jeg går op i mad og drikke og ved meget om det 7 Jeg kan planlægge og organisere 8 Jeg er god til at holde orden og gøre rent 9 Jeg kender nogen i branchen, som kan hjælpe mig, hvis det skulle være 10 Jeg bliver ikke stresset 11 Jeg kan leve med, at indtjeningen svinger 12 Jeg er god til at takle problemer i tide og ikke skyde dem fra mig 13 Jeg er god til at lytte til andre og få ideer på den måde 14 Jeg kan få fat i kr. Helt sikkert Som regel I tvivl Hvis du har mindst 9-10 krydser i helt sikkert, så er der et godt grundlag at gå videre på. Hvordan vil du starte? Der er tre måder at starte en café på. Du kan enten selv bygge alt op fra bunden, eller du kan overtage en virksomhed, der kører, eller du kan købe dig ind i en kæde. Der er fordele og ulemper ved alle tre måder. Starte fra bunden Når du selv bygger op fra bunden, kan du også sætte dit præg på din café. Du kan prøve ideer af og være kreativ. Men det er også usikkert. Fejl kan være meget dyre. Overtage en virksomhed Når du overtager en café, er mange ting på plads. Lokalerne er indrettet. Kunderne kender stedet. Arbejdsgangen ligger fast. Du kan siden hen ændre, så stedet bliver efter dit hoved. Hvis caféen er forpagtet, kan der være grænser for, hvor meget man må ændre. Det står i forpagtningsaftalen. Du kan også risikere at overtage et dårligt ry. Købe sig ind i en kæde I kædecaféer er alt lagt i fast rammer. Derfor er der gode chancer for at få en hurtig og effektiv start. Der er hjælp til kalkuler, indkøb, markedsføring, maskineri 2 2\n3 og meget andet. Ulempen er, at du mere bliver en bestyrer end en kreativ iværksætter. Kædecaféer i Danmark Indtil videre er der kun én franchise cafékæde i Danmark, nemlig Baresso Coffee. Starbucks tilbyder ikke franchises, men kun licenser eller joint ventures til erfarne virksomheder. Der er iscaféer og småkagekoncepter på vej til Danmark som franchise koncepter. I Mogens Bjerregård s bog: Franchiseguiden, findes oversigter og adresser. Der står, hvad det typisk koster at købe sig ind. Se også Franchise Foreningens hjemmeside: Importer franchise Mange interessante franchise systemer er slet ikke importeret til Danmark endnu. Måske kan du blive den første med et nyt koncept i landet? Det kræver opsøgende arbejde, og der er faldgruber. Du kan finde kædecaféer beskrevet på Internettet, for eksempel på Caféer til salg eller forpagtning Aviser som Jyllands Posten og Berlingske Tidende bringer ofte annoncer med caféer til salg eller forpagtning. Du kan også kontakte ejendomsmæglere i lokalområdet. Se tillige: Hvad er din café-ide? Danskerne får flere penge til forbrug. De spenderer mere og mere på at spise og drikke ude. Caféerne er meget populære. De er uhøjtidelige mødesteder. Man ser ofte nye, sjove og smarte caféer. Designer-caféer. Tema-caféer. Caféer med særligt vareudbud eller attraktioner. Udenlandske kædecaféer skyder også op. Det er med til at gøre billedet mere broget. Din café skal selvfølgelig være baseret på et behov og en købelyst. Men der skal ofte mere til end behov for mad og drikke. Stemning, indretning, tiltaleform og meget andet gør, at kunderne føler sig godt tilpas. Caféen skal sikre kunderne en god oplevelse, og lyst til at komme igen. For mange mennesker er det en livsdrøm at få en café. De har ofte en ide til, hvordan deres café skal skille sig ud fra alle de andre. Fordi der er stor konkurrence, er der ekstra grund til at tænke ideen godt igennem, og undersøge, om den kan bære. Der er mange ting, som kan gøre kunderne nysgerrige og trække dem ind. 3 3\n4 Overvej for eksempel følgende: Fokus på indretningen Det kan være smart moderne design, eller genbrugsmøbler fra bedstemors storhedstid. Det kan også være et etnisk tema, for eksempel afrikansk savanne, tyrkisk haremstil eller irsk pub. Måske er du mere til loungeagtige lokaler med aviser og tidsskrifter. Praktiske dobbeltfunktioner For eksempel en café inde i en boghandel, antikhandel, museum, turistkontor eller andet. Det kan også være en kombination af vaskeri og café. Særligt udvalg af drikkevarer Du kan vælge at have et stort og sofistikeret udvalg af kaffe eller øl. Fokus på madkvalitet og specialer Du kan for eksempel føre dig frem på lækre salater, avancerede sandwich, hjemmelavet is, tapasbar eller noget helt andet. Produktionscaféer Produktionscaféer, hvor fremstilling af øl, mad eller andet foregår, så kunderne kan følge med. Det kan være alt fra mikrobryggeri og mikromejeri, til helstegt pattegris eller rygning af fisk og ost. Muligheder for at iagttage For eksempel at studere livet i et havnemiljø. At se på en smuk udsigt, eller at iagttage de andre gæster. Underholdningscaféer Her tænkes normalt ofte på levende musik, men det kan også være forfatteraftener, politiske møder, skønhedskonkurrencer og meget andet. Andet Natklublignende caféer med diskotek og dans. Adgang til Internet, spillemaskiner og lignende. Cigar-bar eller røgfrit miljø. 4 4\n5 I kontakt med kunderne Beliggenhed beliggenhed - beliggenhed Beliggenheden er alfa og omega. Hvis caféen ligger rigtigt, er den en reklamesøjle for sig selv. Du må derfor ikke gå på kompromis. Før du beslutter dig for lokaler, skal du studere, hvordan folk bruger omgivelserne. Stop kunden der går forbi Når beliggenheden først er valgt, kan du øge opmærksomheden endnu mere. Du kan sørge for flotte skilte, menu-skabe, blomster, fakler og andet. Servering ude er også med til at trække folk ind. Varmelamper forlænger sæsonen. I centre Nogle caféer er shop-in-shop. Det vil sige, at man lejer lokaler i et indkøbscenter, et museum, et idrætsanlæg eller et trafiksted. Her kan du arbejde sammen med din udlejer, om at forstå dine kunder, og få det helt rigtige vareudbud på disken. Du kan også arbejde sammen med udlejeren om markedsføring. Turistbrochure Mange byer udgiver lister over caféer og restauranter, som turisterne får i hånden. Turistkontorerne arbejder tæt sammen med erhvervet om at trække flere kunder til. Det kan ofte betale sig at være aktiv i turistforeningens arbejde. Annoncere i lokalaviserne Du kan annoncere i lokalaviserne. For eksempel kan de bruges til slagtilbud, på tidspunkter hvor det ellers er svært at fylde lokalerne. Få også caféen på Internettet. PR er guld værd Avisernes og ugebladenes omtale er guld værd. Opsøg journalister, men for at få opmærksomhed skal caféen skille sig ud fra de andre, for eksempel med en interessant menu eller en særlig indretning. Google Maps Læg din placering af cafeen ind på Google Maps. Søger man fx efter cafe i Svendborg vil din cafe blive vist. Se 5 5\n6 Økonomi For at drømmen om en café kan blive til virkelighed, skal der være økonomi i det. Du skal lave et budget for at få et overblik. Budgettet skal hvile, på de valg du har taget. Det er nødvendigt at undersøge priser i marken, for at budgettet kan blive så solidt som muligt: Check markedet for ejendomme og forpagtning. Få realistiske priser og sammenlign mange steder. Ejendomme, som ligger godt, er dyrere. Men der kan også tjenes mere. Du kan besøge caféer, som ligner din. Se på hvor mange gæster, der kommer. Find ud af, hvad de typisk bruger af penge og på hvad. Overvej sammenhængen mellem din cafés indretning og økonomi. Hårde stole og megen støj giver hurtigere flow og større omsætning. Men du vil også afskrække nogle kundegrupper. Få kataloger og prislister fra leverandører af mad, drikke m.v. Undersøg om de giver rabatter. Tag på messe, for eksempel Foodexpo i Herning. Her kan du både få inspiration, priser og kontakter til leverandører. Der er ofte tæt samarbejde mellem caféer og deres leverandører af øl og andre drikkevarer. Undersøg vilkårene hos forskellige leverandører. Undersøg, hvad personalet skal have i løn, og hvad der kommer oven i lønnen af sociale udgifter og frynsegoder. Horesta undersøgelse En nyere undersøgelse fra brancheforeningen Horesta siger, at der er restauranter, cafeer og værtshuse i Danmark. Den siger også, at en gennemsnitskunde køber for 118 kr. eks. moms, at overskuddet er 2,8 % af omsætningen, kun 45 % af virksomhederne har overskud, de mindste steder har størst underskud og selskabs- og self-service restauranter klarer sig bedst. Københavnske cafeer og restauranter har størst omsætning pr. stol, men til gengæld også større udgifter til leje, personale mv. 6 6\n7 Årsbudget Forudsætningerne for dette budget er: Denne cafe har 15 borde, og sælger også take-away kaffe Det forventes at sælge 80 kopper kaffe om dagen i 300 dage til 40 kr. pr. kop (32 kr. eks. moms) På cafeen sælges også sandwich, kager og andre lækkerier Der er åbent 300 dage om året Omsætning: 80 kaffekunder x 300 dage a 32 kr. (40 kr. inkl. moms) 30 Sandwich/kager mv. x 300 dage x 16 kr. (20 kr. inkl. moms) I alt Direkte omkostninger ved driften: Vareforbrug kaffe ca. 25 % af omsætningen Vareforbrug mad ca. 40 % af omsætningen Udgifter til duge, service, m.v. I alt Dækningsbidrag (Omsætning Direkte omkostninger) Faste omkostninger Løn til 1 medarbejder Husleje Leje af fortovsareal El, varme, vand, forbrugsafgifter, telefon, Coda. Revisor, administration m.v. Levnedsmiddelkontrol, affaldsafgifter m.v. Kørsel i egen bil Markedsføring Renter af opstartslån/kassekredit Forsikringer I alt Kr. per år - eks. moms Overskud (Dækningsbidrag Faste omkostninger) Lav dit eget budget. Er beløbet på bundlinien stort nok? Hvis ikke, må du igennem budgettet igen. Hvordan kan du øge din omsætning? Eller hvordan kan du få udgifterne ned? Lav herefter budget for de enkelte måneder i et år, og derefter for flere år. På kan du finde et regneark, hvor tallene kan lægges ind. Her kan du nemt ændre, og se hvad der sker. 7 7\n8 Etableringsbudget Hvis du starter fra bunden, er det en god ide at lave et etableringsbudget. Du vil måske få udgifter: Til at købe ejendom eller til depositum Til at bygge om og renovere Til borde, stole, belysning, kasseapparat, diske, service Til komfurer, udsugning, køl, opvaskemaskiner, redskaber Til bil Til oprettelse af telefon Til attester og godkendelser Til advokat og revisor Til uddannelse Det er svært at sætte priser på, hvad det koster at etablere sig. Nogle vælger at overtage brugt inventar og udstyr, og de sparer på den konto. Du kan se priser for eksempel i Den Blå Avis. Priser på ejendomme, afhænger af hvor de ligger og den stand de er i. Udgifter til etablering afhænger også af, hvor meget man selv kan gøre, frem for at købe håndværkere eller serviceydelser. Brancheforeningen HORESTA laver nøgletal for restauranter og caféer. Her er inspiration at hente. De viser blandt andet: At større caféer har bedre økonomi end de små At indtjeningen er ret lille i de fleste caféer At mange har underskud At drikkevarer giver det bedste udbytte, mens fødevarer ligger noget lavere. Der er flere detaljer på For omkring 500 kroner kan man købe en samlet rapport med nyttige tal. Gør det og tro på det Hold faste udgifter til husleje og ansatte nede, for jo flere udgifter du har, jo hurtigere skal du løbe Lav et budget og en forretningsplan og hav penge på kistebunden Vær tålmodig Allier dig med en erhvervsrådgiver en gang om måneden Vær klar til lynhurtige forandringer. Lad være med at binde dig for meget til, hvordan du har planlagt, det skulle være. Det kommer alligevel ikke til at passe. Hvis man er for stivsindet, går man helt sikkert ned. Blæs på om skeptikerne ender med at få ret. Man fortryder kun det man ikke fik gjort Kilde: Cafeejer der blev nødt til at lukke sin cafe efter 10 måneder. 8 8\n9 Hvor kommer pengene fra? Hvis du vil starte virksomhed, er det en stor fordel, at du har sparet nogen penge op. Måske kan du tage lån i hus eller lejlighed for dække etableringen og de første måneder. Nogle iværksættere kan låne penge i familien. Du bør have en erhvervskonto i et pengeinstitut. Hvis du har behov for kapital, udover det du selv har sparet op kan du evt. få den manglende finansiering i et pengeinstitut. Du skal dog være opmærksom på, at pengeinstituttet vil foretage en grundig kreditvurdering, og som altovervejende hovedregel vil stille krav om sikkerhed for en evt. kredit. Realistiske budgetter og planer er ligeledes nødvendigt. Der findes ikke offentlige tilskud til investeringer og drift af caféer. Personale De fleste caféer har personale ansat. Mindre caféer har typisk 1-5 ansatte. Store caféer kan have op til ansatte for at kunne dække vagterne. I cafeerne er hovedparten beskæftiget i serveringslokalet eller i baren. Køkkenet udgør en mindre del. Hertil kommer rengøring og administration. Du kan søge faglærte tjenere og kokke via Jobcenter eller ved at annoncere. Studerende er ofte dygtige og fleksible, og de vil gerne arbejde på deltid. Dem kan du for eksempel komme i kontakt med ved at sætte opslag op på skoler og universiteter. Du skal regne med, at du skal bruge tid på at lede medarbejderne. Når man er i konktakt med kunderne hele tiden, er de ansattes holdninger meget vigtige. De skal levere den rette service og stemning i caféen. Medarbejderne er garanter for, at kunderne får de rigtige oplevelser. Du skal tænke nøje over, hvad der skal til for at være en god leder. Når du ansætter medarbejdere, skal de have et ansættelsesbrev. Brevet skal indeholde alle væsentlige vilkår. For eksempel arbejdssted, løn, arbejdstid, ferie, pension, opsigelse m.v. Nogle (mest store) caféer har overenskomst med en eller flere fagforeninger. Men der er ingen regler om, at caféer skal beskæftige organiseret arbejdskraft. Læs om ansættelsesbrev på: Du må ikke selv modtage dagpenge, efter du har startet din virksomhed. Du må heller ikke få hjælp fra nogen, der modtager dagpenge fra det offentlige. Det gælder, uanset om de får eller ikke får betaling for deres arbejde. Sort arbejde hvor omsætning og betaling til de ansatte holdes uden for regnskabet er ulovligt og strafbart. 9 9\n10 Registrering af virksomhed Når du ved, hvad du skal sælge, har en rimelig klar fornemmelse af hvem og hvor mange, der vil købe det du sælger, og økonomien kan hænge samme, skal du starte/registrere din virksomhed. Det er meget nemt at starte en enkeltmandsvirksomhed i Danmark. Der er tre ting, der skal være i orden, når du starter virksomhed: 1) Registrering Du kan registrere direkte via internettet på Du får så en særlig registreringsanmeldelse, hvor du skal skrive alle dine personoplysninger, din driftsform, og oplyse hvilken branche din virksomhed er indenfor. Det er alt. 2) Tilladelser Selvom du er blevet registeret/har fået momsnummer, kan det godt ske, at du også skal have nogle tilladelser til at udføre dit erhverv. Som cafeejer skal du bl.a. godkendes til at sælge fødevarer, og du skal opfylde mange hygiejneregler. Måske skal du også kontakte kommunens tekniske forvaltning for at høre, om du må bruge dine lokaler til en cafe. 3) Regnskabspligt Det at føre regnskab er et vigtigt styringsredskab i din virksomhed, men det skal også bruges til at opfylde statens regler om regnskabspligt og momsafregning. Reglerne gælder både for virksomheder der drives på fuldtid og på deltid. Det er dog ikke et krav at registrere virksomheden, med mindre der er en omsætning på over kr. om året. Virksomhedsformer Når du starter virksomhed, skal du vælge, hvilken virksomhedsform du vil starte under. De almindeligste er: Enkeltmandsvirksomhed Personligt ejet enkeltmandsvirksomhed - dette er den mest enkle virksomhedsform. Der er ingen kapitalkrav, og som ejer hæfter du personligt med alt, hvad du ejer. Interessentskab (I/S) Interessentskab (I/S) - dette er en personligt ejet virksomhed blot med flere ejere. Der er ingen kapitalkrav og ejerne hæfter hver især personligt og solidarisk. Det anbefales at få udarbejdet en interessentskabs-kontrakt. Læs mere på Anpartsselskab (ApS) Anpartsselskab (ApS) - ApS'et kan stiftes af en eller flere personer og selskabet skal anmeldes til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Der er et kapitalkrav på min. kr , og du hæfter med den indskudte kapital\n11 Aktieselskab (A/S) Der er et kapitalkrav på min. kr , men er ellers meget lig reglerne for anpartsselskab. Virksomhedens økonomiske system Det meste bøvl i virksomheden opstår fordi indehaveren ikke følger nedenstående fem trin. Følger du disse, vil 98 % af dine administrative problemer forsvinde på den økonomiske side. Køb evt. bogen Få styr på bøvlet bogføring og regnskab i mindre virksomheder på Skat Du skal betale skat af virksomhedens overskud. Når du har trukket alle virksomhedens udgifter fra virksomhedens indtægter, finder du din skattepligtige indkomst. Du ved sjældent på forhånd, hvor stort overskud din virksomhed vil få. Du bliver derfor nødt til at lave et skøn. Brug dit budget til at lave dette skøn. Det skal du indberette til SKAT. SKAT vil sende dig indbetalingskort, så du i løbet af året får betalt den forventede skat. Når året er omme, får du en udvidet selvangivelse. Heri skal du oplyse det realiserede overskud af din virksomhed. Har du tjent mere, end du forventede i dit budget, kommer du til at betale ekstra skat. Hvis du har tjent mindre, får du penge tilbage. En revisor vil kunne hjælpe med andre detaljer, så din skat bliver så fordelagtig som muligt for dig. Moms 11 11\n12 Alle virksomheder skal indsamle moms til den danske stat. Det gør du ved at lægge 25% ovenpå din salgspris. De indsamlede moms-penge kan du som nystartet virksomhed beholde i tre måneder, inden de skal afleveres til SKAT. Virksomheden kan trække den moms fra, den selv betaler. Indsamling af moms fungerer på denne måde: Love og regler SKAT Oplysninger om told og skat findes på Du kan også henvende sig på SKATs kontorer. Næringsbrev Hvis du vil servere mad og drikkevarer, skal der et næringsbrev til. Det udstedes i reglen af det lokale politi. Du kan ikke starte din virksomhed, før lokalerne er godkendt. Hvis du har en større gæld til det offentlige, vil du normalt ikke kunne få et næringsbrev. Næringsbasen Din virksomhed skal optages i Næringsbasen. Næringsbasen skal hjælpe med at holde folk, som gentagne gange overtræder lovgivningen, væk fra branchen. Der er oplysninger på om Næringsbasen. Indehavere af nye caféer skal enten have en relevant erhvervsuddannelse, eller erfaring, eller bestå den nye næringsprøve. Den tilbydes på en række uddannelsesinstitutioner rundt omkring i landet. Prøven koster 600 kr. Der vil være gratis forberedelsesmateriale på internettet på Alkoholbevilling Hvis du vil servere øl, vin og spiritus, skal du søge alkoholbevilling. Det sker gennem det lokale politi. Du kan risikere et afslag, fordi politikerne ikke vil have flere caféer i et område. Nogle kommuner har en restaurantplan. Der kan man se, hvor det er muligt at starte café og restaurant. For at få bevilling skal du indlevere budgetter og planer for din kommende virksomhed, og du skal findes kvalificeret til at drive en sådan virksomhed. Politiet 12 12\n13 giver ikke gerne alkoholbevilling til personer med en kriminel baggrund eller med problemer med alkohol. Fødevarekontrol Du skal anmelde din virksomheds aktiviteter til fødevareregionen og søge om tilladelse og godkendelse. Blanketter findes på Myndighederne kommer på besøg for at kontrollere, at fødevarereglerne er overholdt. Myndighederne kommer herefter på anmeldte eller uanmeldte besøg med jævne mellemrum. De ser især på hygiejne og opbevaringsforhold. De udsteder smileys, som skal hænge synligt. Hvis forholdene ikke er i orden, får du besked på at gøre noget ved det. I værste tilfælde kan virksomheden beordres lukket. Det kan betale sig at gennemføre en systematisk egenkontrol, hvor du hver dag checker alle kritiske punkter. Se et eksempel på + søg på Egenkontrol. Forsikring mod ulykker, arbejdsskader og erhvervssygdomme Du er forpligtet til at forsikre dine ansatte mod ulykker, arbejdsskader og sygdom. Som selvstændig kan du forsikre dig selv mod sygdom og skader. Men du har ikke pligt til det. Se og Uddannelse De kommunale erhvervsservice-centre overalt i landet afholder kurser for iværksættere. Der findes en opdateret oversigt på De tekniske skoler og AMU-centrene udbyder kurser inden for restaurant- og cateringområdet. giver links til alle. Materiale til selvstudium til Næringsprøven findes på HORESTA tilbyder kurser i blandt andet egenkontrol af fødevarer, salg og service samt revenue management. HORESTA har også et iværksætterkursus specielt for branchen. Branchens organisationer Der findes to branche- og arbejdsgiverorganisationer inden for området. Begge organisationer assisterer medlemmerne med at forstå love og regler, og de kan også hjælpe med mange andre spørgsmål. Fordi konkurrencen er meget skrap i branchen, opfordrer de til, at nye iværksættere søger rådgivning: HORESTA HORESTA, Vodroffsvej 32, 1900 Frederiksberg C, Telefon\n14 Danmarks Restauranter og Cafeer Danmarks Restauranter og Cafeer, Vesterbrogade 18, Telefon , Flere oplysninger er Danmarks officielle iværksætter og virksomheds hjemmeside. Den giver fyldige oversigter inden for start, drift og vækst af egen virksomhed. Gratis vejledning ved start. Over hele landet kan du få gratis vejledning, om start af egen virksomhed. Ved vejledningen diskuteres forretningsidéen, moms, skat, budget, salg m.v. Find dit kommunale vejledningssted på: er et online iværksætterforum, hvor iværksættere diskuterer og hjælper hinanden med praktiske problemer\n15 Din café hvordan? Der er mange valg, der skal tages, især hvis du starter op fra bunden. Det er vigtigt at gå grundigt ind i alle spørgsmål: Hvad vil du have på menuen? Vægt på det alkoholfrie eller vægt på øl/vin/spiritus? Større sortiment af visse drikkevarer? Hvilke? Mad? Hvilken slags? Stort eller lille spisekort? Take away? Andre ydelser? Hvilke oplevelser vil du sælge? Hvilken stil i rummene? Livligt eller roligt? Muligheder for at iagttage produktion? Skal der serveres ude? Underholdning hvilken stil? Arrangementer hvilke? Rygepolitik? Hvem er dine kunder? Unge, ældre, børn? Mænd, kvinder? Forretningskunder? Stamkunder eller forbipasserende? Turister? Grupper? Gæster til brunch, frokost eller aften? Hvor prisbevidste er kunderne? Hvem er konkurrenterne? Andre caféer af samme type? Restauranter og fastfood? Kiosker med varme og kolde drikke? Supermarkeder med afkølede drikkevarer og nem færdig mad? Fredagsbarer og foreninger? Hvor skal caféen ligge? Centralt sammen med mange andre caféer? På landet eller i turistområder? Ved motorveje eller andre steder med trafik? Ved museer, sportsanlæg, indkøbscentre? Hvordan får folk øje på din café? Beliggenhed, hvor der kommer mange folk? Skilte og facader? Stole på fortovet? Annoncer? Omtale i medierne? 15 15\n16 Personale? Enmandsforetagende? Partnerskab? Medarbejdere hvor mange? Hvad skal medarbejdere eller partner kunne? Hvilken personlighed eller baggrund skal de have? Løst ansatte eller fast ansatte? Hvordan ser dagen ud i din café? Hvor meget mad vil du lave helt fra bunden? Hvor meget vil du bruge halv-fabrikata? Hvor får du dine råvarer fra, hvor ofte skal der købes ind? Hvordan går tjenerens dag? Hvordan går kokkens dag? Hvem gør rent og vasker op? Hvornår får du tid til at lave kontorarbejde? Prøv at lave en vagtplan over en uge. Hvor meget personale er der brug for? Hvor stærkt er dit netværk? Hvem kan du gå til, hvis du har brug for hjælp til økonomiske spørgsmål? Hvem kan du gå til, hvis du har brug for at finde leverandører? Hvem kan du gå til, når du skal markedsføre caféen? Hvem kan hjælpe med praktiske opgaver? 25 andre startguider findes på: www. startvejledninger.dk Opdateret den 18. august\nSmag på dagen - en håndbog til dig, der er en del af Cheval Blanc.\nSmag på dagen - en håndbog til dig, der er en del af Cheval Blanc. VELKOMMEN Du er nu blevet en del af Cheval Blanc, og det er vi glade for. Vi har høje ambitioner med den mad, vi tilbereder og serverer\n(Medarbejderhåndbog) (start her) Velkommen Vi er glade for at byde dig velkommen som medarbejder hos McDonald's. Medarbejderhåndbogen her skal være med til at give dig en god start i dit nye job. Du kan


Populær vinbar udvider med argentinsk grillbar - Restaurant og café | AOK\nRestaurant og café | 14/03/18\nPopulær vinbar udvider med argentinsk grillbar\nNyd din vin med argentinske steaks og spanske snacks.\nP2 by Malbeck ligger på hjørnet af Birkegade og Elmegade og har borde udenfor ved siden af The Laundromat Café. Bag den står Hans Haahr og Patrick Mouritzen, som i 2006 åbnede den vesterbro-streetsmarte vinbar Malbeck i Istedgade. De læste spansk og tabte deres hjerte til Malbec-druen, da de boede i Argentina i forbindelse med deres studier.\nI starten af 2015 omdøbte ejerne stedet til P2 by Malbeck. Samtidig fik indretningen en ordentlig overhaling, og blev lysere og mere indbydende.\nLæs også: Populær pizzapusher klar med øko-brunch hele dagen alle ugens dage\nSenest har drengene forsøgt sig med en argentinsk grillbar i WestMarket - som de på grund af de forskellige Westmarket-problemer har valgt at lukke ned igen - eller rettere flyttet den. De har nemlig besluttet at åbne køkkenet i Birkegade.\n»Vi havde et fornuftigt flow og en del glade kunder, men vi måtte også erkende, at når man er selvstændig så er det også nemmere bare selv at tage alle beslutningerne uden at skulle forholde sig til andres særinteresser,« siger ejer Hans Haahr Larsen.\nLæs også: Ny restaurant: Fest løs med caviar, østers, champagne og hummer\nDe har igen new zealandske Andrew Harris (tidl. Nimb og Cofoco) til at styre køkkenet i Birkegade. Fokus er på retter inspireret af den argentinske latino-stil med masser af argentinske steaks og spanske snacks som mundgodter for gæsterne.\nPå vinsiden fortsætter P2 med fokus på Argentina, Frankrig, Spanien, Slovenien, Østrig og som noget nyt Peru.\n»Ja, vi har mig bekendt, som de eneste i Danmark, lige fået peruansk naturvin hjem, «fortæller han.\nKøkkenet er åbent onsdag til lørdag og i weekenden helt til kl. 00.\nHvad: Argentinsk grillbar\nHvor: P2 by Malbeck, Birkegade 2, 2200 København N


Det er billigere at reservere Fletcher Hotel-Restaurant Heiloo i Heiloo (Holland)\nhotel.info\t- Europa\t- Holland\t- Heiloo\t- Fletcher Hotel-Restaurant Heiloo\tFletcher Hotel-Restaurant HeilooKennemerstraatweg 425, 1851 PD Heiloo, Holland\tVis kortet\nSidste reservation blev foretaget for 1 Dag siden fra Holland7,4 / 10(9 evalueringer)74%\tAnbefalet\nHotelbeskrivelse Fletcher Hotel-Restaurant HeilooFirst-Class-hotellets (4-stjerner) høje standard viser sig i hvert enkelt af de 41 komfortabelt indrettede værelser. Hotellet har egne indendørs-parkeringspladser. Det venlige receptions-team står til rådighed døgnet rundt og imødekommer dine ønsker. Under dit ophold må du gerne tage brug af roomservice eller vækketjeneste. Du har internetadgang via en tilslutning på dit værelse eller via WLAN (hotellets offentlige område). Selvfølgelig tilbyder hotellet ikke-ryger-værelser (angiv dit ønske ved online-reserveringen). Dit værelse har tv og telefon. Et skrivebord, et pengeskab, en hårtørrer og en radio er standardudstyr på alle værelser. Med hotellets egne lånecykler er du uafhængig - gå på opdagelse. Afslut aftenen på restaurant og/eller i hotellets bar.For hotel.info-gæsterfree of charge: WLAN internet accessYderligere informationer om hotelletReceptionstider:Dagligt24 timerGratis ophold for maks. 1 børn på op til 3 år (inklusive) på forældrenes dobbeltværelse (ved 2 fuldbetalere) er muligt. Kontakt Kontakt os, hvis du har yderligere spørgsmål.Kan du lide dette hotel?Så sæt det på din favoritliste.GemHotellets placeringVis kortetAdresseKennemerstraatweg 425, 1851 PD Heiloo, HollandAfstandsoplysninger (km)\tLufthavn (Schiphol)\nHotellets faciliteter/-specialiteter\tDobbeltværelser: 40\n7,4 / 10\tGennemsnitlig evaluering\taf alle hotelgæster74%af alle hotelgæstervil anbefale dette hotel til deres venner\tEvalueringsfilter:Alle evalueringer (9)Erhvervsrejsende (3)Familier med børn (0)Par indtil 30 år (0)Par mellem 30 og 50 år (3)Par over 50 år (2)Grupperejsende (1)Privat alene-rejsende (0) 6,4 / 10Værelseskvalitet6,9 / 10Værelseslydstyrke7,8 / 10Renlighed7,2 / 10Pris-/ydelsesforhold8,1 / 10Morgenmad/gastronomi8,3 / 10Personalets venlighed og kompetence\nFletcher Hotel-Restaurant HeilooKennemerstraatweg 425, 1851 PD Heiloo, Holland Hotellets placering:2,7 km39 km5,9 km2,9 kmMesse: uspec.\tKontroller tilgængelighed Desværre er der ingen tilgængelige værelser i tidsrummet, som du har valgt. Ændr venligst dine rejsedata:AnkomstAfrejseAntal værelserPersonerKontroller tilgængelighed\tDesværre er hotellet booket fuldstændigt i det valgte tidsrum.Er du interesseret i alternativer? Disse hoteller har stadig ledige værelser:Eller er du fleksibel, hvad angår tidspunkt? Så bør du ændre dine rejsedata:AnkomstAfrejseAntal værelserPersonerKontroller tilgængelighed


DSV's overskud går i vejret trods nedtur i verdensøkonomien - sn.dk - Erhverv\nDSV var oprindeligt fokuseret på transport i lastbiler, men i dag hentes størstedelen af pengene på luft- og søfragt. DSV er målt på omsætning Danmarks tredjestørste virksomhed. På de øverste pladser er A.P. Møller-Mærsk og Novo Nordisk.(Arkivfoto)\nArtiklen: DSV's overskud går i vejret trods nedtur i verdensøkonomien\nErhverv - 29. oktober 2020 kl. 08:00\nSelv om coronaudbruddet har sat tydelige spor i verdensøkonomien, har den danske transport- og logistikgigant DSV Panalpina tjent flere penge i år.\nDet oplyser selskabet i forbindelse med sit regnskab for tredje kvartal, der er offentliggjort torsdag morgen.\nDSV kommer ud af kvartalet med et driftsoverskud på 2,7 milliarder kroner, hvilket er næsten en milliard højere end i samme periode sidste år.\nFor 15 måneder siden smeltede DSV sammen med schweiziske Panalpina i forbindelse med den største handel i DSV's historie, og integrationen er nu helt på plads.\nOg årsagen til den forbedrede indtjening skyldes blandt andet lavere udgifter til ansatte, da der er blevet skåret i staben i forbindelse med fusionen af de to selskaber.\nDSV har i dag omkring 56.100 ansatte. Det er 5700 færre end for et år siden.\nSamtidig har DSV kunnet få flere penge per afsending under dele af coronaudbruddet. Det gælder primært inden for luftfragt.\nDer er ikke er så mange fly på vingerne som normalt på grund af coronaudbruddet, men efterspørgslen på at fragte varer er højere, end der er kapacitet på de fly, der er i luften.\nDerfor er priserne på at få fragtet varer med fly højere end normalt, hvilket luner hos DSV.\nDSV har aktiviteter i mere end 80 lande og er blandt verdens største logistikvirksomheder.\nDSV startede i 1976 som en sammenslutning af ti vognmænd, men er siden blevet en international koncern med aktiviteter i store dele af verden.\nKoncernen er målt på omsætning Danmarks tredjestørste virksomhed efter A.P. Møller-Mærsk og Novo Nordisk.


Laura´s Arme Riddere – Fru Spinat\nLaura´s Arme Riddere\napril 15, 2018 april 15, 2018 by FruSpinat\nMin datter Laura har fra i dag af, fået et lille hjørne af min blog 🙂 Hun elsker det og jeg er sikker på at det bliver en succes. Hun skriver lidt mere her under om hvad hun vil med bloggen. Første indlæg fra hendes side bliver dette her. Vi ser Masterchef sammen og elsker bare at lave nogle af opskrifterne derfra 😉 Her i går ville Laura lave Arme Riddere til morgenmad. Det var ganske uforberedt og vi gik på jagt i køleskabet. Nu overtager hun hvad her skal skrives. Det er hendes blog indlæg.\nDe er dejlige sprøde og er dog lidt usunde, men lækre. Jeg synes det var sjovt, men også lidt svært. Det bedste var at dyppe brødene i æggemassen. Jeg synes dog at det var svært at lægge på panden. Jeg ville godt have brugt friske jordbær, men det havde vi ikke. og næste gang vil jeg gerne prøve Reginas (fra Masterchef) udgave. Den så meget lækker ud. Der var mango inden i selve brødet.\nJeg kan godt lide at stå i et køkkenet og må nu gerne lave blogindlæg her på bloggen. Det kommer til at hedde “LAURAS EVENTYR“. Jeg vil lave mad, slik, desserter, anmelde slik (taste tests). Jeg vil også fortælle om mine oplevelser f.eks når vi er på ferie kan jeg anmelde maden, stedet osv. Så følg mig her på bloggen 🙂\nmed jordbærmos og vanilje creme\n4 skiver brød (gerne lyst)\nKom jordbærrene, sukker og vanilje i en lille kasserolle. Kog det ca. 10-15 minutter, til bærrene er helt bløde. Blend med stavblenderen, til du har en dejlig tyk mos. Køl creme af – den er bedst helt kold.\nRør creme fraiche, med vanilje, sukker og et par dråber citronsaft. Smag den til og stil den koldt til den skal bruges.\nSkår 4 skriver brød. Vi kan godt lide dem skåret lidt tykt. I en skål piskes, æg, fløde, sukker og kanel sammen. Hæld det over i et fladt fad. Smelt godt med smør på panden. Vend brødskiverne i æggeblandingen (må godt ligge ca. 10 sekunder og trække). Dryp lidt af og læg brødskiverne på panden. Steg brødskiverne gyldne ved jævn varme. Serveres varme, med kold jordbærmos og kold vaniljecreme.\nLaura lagde selv brødskiverne på den varme pande.\nLækre Arme riddere med Jordbærmos og vaniljecreme. Mums, det var godt.\nThis post was posted in Morgenmad/ Brunch, Brød, Kiks og knækbrød, Børnefavorit opskrifter, Laura´s opskrifter\nKikærtedeller med stegt spidskål\n1 thought on “Laura´s Arme Riddere”\njanuar 18, 2019 kl. 12:11 am\nTillykke med din nye blog. Jeg håber den bliver en succes. Held og lykke :o)


Sand i Jordrup – Få leveret direkte til døren\nLeder du efter sand i Jordrup? Så er du kommet til det rette sted. Du kan bestille flere slags sand online, og få dem leveret til din adresse.\nVi hjælper dig med at finde det rette sand i Region Syddanmark som kan leveres til 6064 Jordrup. Levering til Kolding Kommune er intet problem.\nEn masse online outlets tilbyder i dag en hel del forskellige fragttyper. En sikker vinder er lige nu at få afleveret pakken hos en pakkeshop, fordi du dermed nemt kan hente produkterne præcis når det passer dig. Fragtmuligheden er nemlig rigtig uproblematisk, og endda ligeledes den mest prisbevidste fragtform.\nDu burde på samme måde udse dig at vælge at få udbragt hjem til dig privat eller til dit arbejdes adresse. Denne viser sig af og til en anelse mere bekostelig, men lige så vel virkelig let. Den billigste leveringsløsning af Sand i Jordrup er utvivlsomt at hente ordren selv, som desværre står og falder med at du opholder dig lige ved Sand i Jordrup internet forhandlerens arbejdslager.\nLeveringstidspunktet er selvfølgelig yderst central om du mangler varerne omgående, og i det øjemed er det rimelig klogt at man ser nærmere på den estimerede leveringsdato for den aktuelle vare.\nDe fleste Sand i Jordrup online selskaber præsterer levering efter en enkelt hverdag på massevis af varenumre, men glem ikke at det antager at ordren aflægges før et konkret klokkeslæt, sådan at de med sikkerhed kan nå at få Sand i Jordrup skippet afsted forinden logistikpersonalet drager hjemad.\nNogle få internet forhandlere yder levering uden omkostninger, men i mange tilfælde påkræves det at man aftager for en konkret pris. Desuden bør man overveje den mindst kostelige leveringsmanér, hvilket tit – uanset om du befinder sig i Esbjerg, Grenaa eller Ribe – vil være at få fragtmanden til at køre bestillingen til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være super hensigtsmæssigt for forbrugerne at prissammenligne på Sand i Jordrup på tværs af webbutikker, og til gengæld har adskillige firmaer på nettet set sig nødsaget til at stampe salgspriserne på deres produkter – til babyer og børn, og desuden også til kvinder og mænd – en hel del, og endda nogle gange garantere levering uden gebyr.\nDog kan det ikke desto mindre være profitabelt at granske indtil flere online webshops efter Sand i Jordrup rabat forud for at du bestiller, således at man er garanteret at skaffe sig den bedste pris.\nDu skal trods alt ikke glemme, at i tilfælde af at en internet virksomhed udlover Sand i Jordrup til salg for en pris som anses for urealistisk lav, så bør det tit være et symbol på en svindel e-forretning. Bestillinger med kort er i hvert fald omfattet af en lovbestemmelse, hvilket dækker køber overfor falske online webshops.\nGenerelt går vi ind for køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Alternativt burde du bruge et tilbud som fx ViaBill, ifald du ser en fordel i at afbetale prisen over et længere tidsrum.\nFør folk bestiller Sand i Jordrup i en internet butik behøver man i reglen løbe igennem deres betingelser, men det er naturligvis ikke specielt ophidsende.\nEt nemt alternativ kunne måske være at kigge hvorvidt netshoppen er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det generelt er et kendetegn for at online forhandleren efterfølger de officielle danske regler, foruden at internet virksomheden en gang i mellem evalueres af sagkyndige der har meget erfaring med de gældende regulativer. Dette er en god anledning til at blive hjulpet, ifald du forvoldes besvær i forbindelse med dit køb.\nDesuden er det godt at køber er klar over de elementære betingelser der kan have indvirkning på bestillingen, eksempelvis hvilken bytteret på Sand i Jordrup internet virksomheden tilbyder. Derfor er det virkelig essesentielt, at man altid opbevarer sin købsbekræftelse, så man senere kan eftervise sin shopping, uden hensyn til om du er på udkig efter varer til en kvinde eller mand.\nTrustpilot byder på super passelige genveje til at udforske en hel del forhenværende køberes observationer og derved rekommanderer vi, at du læser internet forretningens Sand i Jordrup vurderinger inden du shopper.\nFacebook fører til tillige aldeles troværdige chancer for at få kendskab til internet forretningens troværdighed. I øvrigt ser vi en række internet forhandlere hvor det er muligt at udforme en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket ydermere burde bruges til at afveje tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside er reklamefinansieret. Vi arbejder sammen med et hold af online shops i Danmark når vi formidler deres tilbud, og tjener kommission om en af de besøgende på vores hjemmeside foretager en transaktion.\nOplysninger vedrørende Sand i Jordrup og online shops værnes om hele tiden, men vi kan ikke garantere imod korrektioner der er blevet realiseret efter at vi sidste gang opdaterede vores oplysninger.


Restaurant Hooked | Book bord her og skær 1/3 af prisen\n5 hjerter i Politiken for unikke smagseksplosioner\nTravellers’ Choice 2021 på Tripadvisor\nSpis fisk og skaldyr i fusionsklassen\nFusionskøkken med fisk og skaldyr for alle\nHos Hooked Seafood Kitchen er det nemt at blive ‘hooked’ på de mange friske og kulørte fiske- og skaldyrsretter. Her serverer køkkenet fisk og skaldyr i fusionsklassen, og menukortet tæller både sprøde paneringer fra det amerikanske og engelske køkken, poké bowls fra det asiatiske og dertil egne favoritter foruden de populære lobster rolls.\nNap en fiskeburger, en gang friturestegt fish’n chips med grønt eller kom rundt i tasting menuen og få en smagseksplosion, som vil gøre dig hooked på mere. Fisken er friskfanget og af ypperlig, bæredygtig kvalitet.\n‘Byens Bedste’ og 5 hjerter for den unikke smag\nHooked har fået anmelderne på krogen, og har både indfanget 5 hjerter i Politiken, været kåret som ‘Byens Bedste’ to gange af AOK og blevet tildelt Tripadvisors certifikat ’Travellers’ Choice 2021', for konsekvent at modtage flotte anmeldelser fra rejsende.\nGæster siger bl.a.:\nAutentiske rammer med atmosfære\nInviter vennerne på en hyggelig aften med fiske- og skaldyrsfavoritter i uformelle, hippe rammer med omhyggelig servicering og street-food associationer. Det industrielle, rene look sætter rammerne hos Hooked, der med sine hvide klinker, rå beton og metal- og træmøblering skaber kliniske, nordiske rammer med et par enkelte finurlige og dekorative inputs på vægge og hylder.\nMaden serveres på metalbakker, og der skåles i enten kølige hvidvine, liflige cocktails eller dugfriske øl fra bryghuset TO ØL.


Dan Sartain på vej med nyt album – diskant.dk\nDan Sartain på vej med nyt album\nAlabamas Dan Sartain er på vej med sit femte album! Tidligere har den tynde rock ’n roller udgivet Crimson Guard (2001) og Romance In Stereo (2002) som han selv producerede udgav, samt de to mesterlige albums Dan Sartain vs. The Serpientes (2005) og Join Dan Sartain (2006), der begge udkom på Swami og One Little Indian.\nHvornår det nye album, der får titlen Dan Sartain LiVES, udkommer vides ikke. Men der nedenfor finder på en trackliste, hvorfra det er muligt at høre “Atheist Funeral” og ”Rubi Carol” inde på Sartains MySpace-side. ”Walk Among the Cobras pt 4” kan ses i en ikke særlig god liveoptagelse under tracklisten.\nTracklisten til Dan Sartain LiVES:\nDoin’ anything I say\nWalk among the cobras pt.4\nDan Sartain – “Atheist Funeral”\nDan Sartain: Dan Sartain Vs. The Serpientes\nForrige indlægSveriges mest rå og kompromisløse folkrocksanger giver sjældent show i Vega\nNæste indlægCancer Bats indspiller Beastie Boys’ “Sabotage”


Bilandene Landindvinding Bilandene Landindvind... Danmarkshistorien\nEn væsentlig del af Danmarks historie efter 1850 handler om vækst og omflytninger i landets befolkning og konsekvenserne heraf. I midten af 1800-tallet var det egentlige Danmark endnu et lille, tyndtbefolket land. I 1855 rundede folketallet de halvanden million – der var stadig god plads mellem husene i det kongerige, der i dag på det samme areal rummer knap fem millioner. I gennemsnit boede der i landet ca. 35 mennesker (i Nørrejylland kun 23) pr. km2 i 1860 mod nu 119. Også set i europæisk målestok var Danmark tyndtbefolket. I 1880, da tallet var steget til 51 pr. km2, lå vi langt nede i rækken af lande, opstillet efter befolkningstæthed. England med Wales havde således 172 pr. km2, Italien 97, Tyskland 84, Østrig-Ungarn 61. Den tættest befolkede stat i Europa var Sachsen med 198 pr. km2. Med sine 51 lå Danmark langt nede på listen, midt mellem Rumænien og Serbien. Men dog tætbefolket i forhold til vore brødrefolk. I Sverige og Norge var befolkningstætheden kun fem pr. km2.\nPå tidens malerier og de ældste fotografier kigger 1850'ernes danskere på os og ser tilsyneladende ud som vi i dag, om end mere indsnøret i kyser og høje flipper. Men statistik fra den tid viser, at vore landsmænd dengang var betydeligt mindre end nu. 1852-56 var gennemsnitshøjden for samtlige 70.000 danske værnepligtige 166 cm. Vore tipoldefædre var ca. 14 cm mindre end mænd i dag, og kvinderne var formodentlig tilsvarende mindre. Men der var tydelige geografiske forskelle på middelhøjden. De værnepligtige fra Nord- og Vestjylland var højere end andre danskere, medens soldaterne fra Sydsjælland og Lolland-Falster var påfaldende lavere, i gennemsnit 164 cm. Hvis naturen ikke havde velsignet de unge mænd med en statur, der var lige så høj som normerne krævede, og hvis man var under 61 danske tommer (158,6 cm), fik man i sine papirer den sørgelige betegnelse „undermåler” og blev indkaldt igen i de følgende to år i håb om, at man i mellemtiden var vokset et stykke. På Lolland-Falster blev næsten 20 procent af de værnepligtige erklæret for undermålere, i København kun ti procent af de indkaldte. Til gengæld for øgenavnet blev de lavstammede fritaget for tjeneste, betragtet som uegnede til krig.\nDanskerne var blevet mindre i løbet af århundrederne. Skeletfund vidner om, at gennemsnitshøjden i vikingetiden var 173 cm (se Samfund og ledere), ligesom danskerne omkring år 1500 var af mere voksen statur end senere. Om årsagen hertil er der opstillet mange teorier; den mest sandsynlige er nok, at generationerne før ca. 1600 fortrinsvis spiste animalsk føde (kød) med et overmål af proteiner, der fremmer væksten, medens generationerne efter ca. 1700 var henvist til vegetabilsk føde, helt overvejende brød og grød, der er nærende, men ikke vækstfremmende, og som har tuberkulosen i sit kølvand. Forklaringen er nok meget mere indviklet. Men der er ingen tvivl om, at legemshøjden har sammenhæng med ernæringen navnlig i de unge år. En undersøgelse fra 1870'erne af 14-årige børn fra forskellige sociale niveauer på landet viser, hvor meget fattigdom kunne indvirke på børns højde og drøjde:\nHøjde (cm) Vægt (kg) Højde Vægt\nGårdmandsbørn 148 42 146 40\nHusmandsbørn 143 40 143 39\nTallene fortæller om et Danmark, hvor der bag den dejlige natur med de bølgende kornmarker skjulte sig et andet og sørgeligt træk, den bitre fattigdom, et liv på sultegrænsen, et land før velfærdstiden, hvor naturen kun gav karrigt fra sig af sin rigdom, og samfundet overlod det til de frie kræfters spil at fordele goderne. Der var i 1860 137.000 husmandsfamilier i Danmark, altså en ganske betydelig del af befolkningen. De levede under så fattige livsvilkår, at det satte sine tydelige spor på børnenes fysiske udvikling. De 14-årige fra husmandshjem var hæmmede i væksten i forhold til gårdmandsbørn. Og husmandsfamilierne var endda ikke det nederste sociale lag på landet. Der var daglejere og andre landarbejdere uden egen jord, som havde værre livsvilkår.\n© Finn Evald efter P.C. Matthiessen\nHvor mange børn får gifte kvinder under forskellige vilkår? Diagrammet viser antallet af levendefødte børn pr. år for 1000 mødre i forskellige livsaldre og alt efter, om der udøves fødselskontrol. De mest frugtbare kvinder i verden er en persisk folkestamme, hutteritterne, hvis børneantal er aftegnet øverst. Uden fødselskontrol indtræder, som man kan se, en kraftig nedgang i frugtbarheden før de 40 år. I 1860'ernes Danmark, hvor prævention endnu var et uomtalt begreb, fødtes det samme antal børn som i Persien i 1940'rne. Egentlig fødselskontrol aftegner sig først tydeligt på kurven for Danmark i 1930'erne. Kurvens bøjning modsat de andre viser, at ægtepar bevidst fik deres børn i begyndelsen af ægteskabet.\nI historieskrivningen har mange været tilbøjelige til at forklare denne næsten livstruende fattigdom i samfundets underste klasser ud fra den simple marxistiske model, at de rige tog fra de fattige. En skæv fordeling af jorden og dermed af maden gør denne teori delvis rigtig. Men forholdet er langt mere kompliceret end som så. Udgangspunktet var nemlig ikke resultatet af nogen voldelig skubben væk fra søbefadene, men den kendsgerning at befolkningen voksede hurtigt, så at omtrent den samme mængde mad skulle fordeles på stadig flere munde. Ejendomsstrukturen var fastlåst og den brede befolknings mulighed for at få lønnet arbejde begrænset.\nDenne hurtige befolkningsforøgelse er et afgørende fænomen i det 19. århundrede. Det var ikke blot noget, der kunne iagttages i Danmark. Tilsvarende vækst fandt sted i hele Vesteuropa. Den begyndte i England i slutningen af 1700-tallet og bredte sig derfra til de fleste lande i Vesteuropa, undtagen Frankrig, som længe havde haft en langsom nedgang i folketallet. I de øvrige lande begyndte tilvæksten efter 1800 og accelererede indtil henimod slutningen af århundredet for derefter at aftage.\nEn befolknings vækst måles ved forskellen mellem den glædelige tilgang, fødslerne, og den sørgelige afgang, døden. Her ser vi foreløbig bort fra ind- og udvandring. Gennem århundrederne før 1800 havde befolkningstilvæksten været forholdsvis langsom, fordi dødeligheden var så høj, ikke mindst blandt småbørn, og som følge af, at epidemier jævnlig gjorde alvorlige indhug i den voksne befolkning. Men fra midten af 1800-tallet begynder i hele Vesteuropa en tydelig nedgang i dødeligheden i alle aldersklasser. Årsagen til den længere levetid var formodentlig dels en bedre ernæring, f.eks, indførelsen af kartoflen, dels en større forståelse for hygiejnens betydning, bl.a. i forbindelse med fødsler, og endelig fremskridt i lægevidenskaben (f.eks, indførelse af koppevaccination). Medens dødeligheden altså faldt fra år til år, vedblev antallet af fødsler gennem nogle årtier at forblive på et højt niveau. Kendskabet til antikonception var meget ringe bortset fra de råd, som kloge koner kunne give. I almindelighed tog man imod de børn, som naturen eller Vorherre bragte, og det var i gennemsnit for hele befolkningen mellem fire og fem børn pr. ægteskab. Hertil skal lægges et anseligt antal, i visse år over 30 procent flere børn født uden for ægteskab. Resultatet var, at medens befolkningstilvæksten indtil omkring 1800 kun var tre promille årligt, voksede bl.a. den danske befolkning efter ca. 1850 med 15 promille pr. år. En sådan tilvækst betyder, at befolkningen fordobles i løbet af en livsalder, 70 år, et fænomen, som man vistnok ikke før havde oplevet i verdenshistorien, og hvis konsekvenser man først meget sent forstod.\nDa denne forøgede befolkningsvækst begyndte i Danmark, var landet endnu et udpræget bondeland, hvor tre fjerdedele af det danske folk boede på landet og ernærede sig ved at dyrke jorden. Det var derfor ude i landdistrikterne, at trængselen og dermed fattigdommen først mærkedes som et samfundsproblem – og det så meget mere som landbefolkningen var meget mere frugtbar end dem, der boede i byerne. I 1860'erne fik 1000 kvinder i København tilsammen 127 børn pr. år, men på landet kom der tilsvarende 164 børn årligt. Og jo barskere naturen og jo dårligere jorden var, desto flere børn fødte kvinderne. På de sandede jorder i Nordvestjylland kom der en overdådighed af børn i hvert ægteskab, fra familier på de fede jorder på Lolland-Falster derimod færre.\nEfterhånden som årtierne gik i 1800-tallet skulle stadig flere på landet deles om den samme landbrugsjord. Når børneflokkene- ofte 10-12 drenge og piger i en familie – voksede op, var der kun en, måske højst to af sønnerne, som kunne se frem til at arve den fædrene ejendom. De øvrige måtte forvente en trist tilværelse som karle eller piger på nabolagets gårde. Fra børnene var seks-syv år kom de ud som hyrder, siden blev de tyende uden mulighed for selvstændig virksomhed.\nLanddistrikterne fik altså et proletariat. Da der var mange flere karle og piger til rådighed, end der var brug for, gik det ud over aflønningen. De 7-14-årige drenge og piger kunne fås til at vogte får og gæs for en løn, der bestod af kosten og måske et sæt tøj pr. år. Efter konfirmationen blev de fæstede som karle eller piger for en ringe løn i kontanter og kost og logi hos husbond som hovedbestanddelen i aflønningen. Hvis en karl blev tilstrækkelig lang tid, kunne det være, at han fik et lille hus med en have, så han da i hvert fald havde husrum for sig selv. Først da kunne der blive tale om at stifte familie. Derfor var mændene på landet i gennemsnit 31 år gamle og pigerne almindeligvis omkring de 28 år, når de første gang indtrådte i ægteskabet og kunne få børn på „lovlig” vis – et sent stadium i livet i en tidsalder, hvor de færreste mennesker nåede at blive 70, før døden indhentede dem.\nDenne kendsgerning, at de unge først så sent i livet kunne give sig hen til den ægte udfoldelse af kærlighedslivet, fortæller noget fundamentalt om forholdet mellem den dejlige danske natur og dens mulighed for dengang at brødføde sine beboere. Foldudbyttet var stadig så lavt, men jordværdien omvendt så høj, at de unge, som ikke kunne arve eller gifte sig til et stykke jord, måtte vente til de var omkring 30 år, før de kunne stifte familie. Kærlighedens og erotikkens karrusel kører jo uanset kirkens velsignelse, og det er derfor ikke mærkeligt, at så høj en andel af fødslerne dengang var „uægte”.\nDen situation, som her skildres, ligner meget den pessimistiske profeti, som den engelske præst Thomas Malthus havde fremsat lige før 1800. Han mente, at befolkningen i fremtiden ville vokse hurtigere, end produktionen af næringsmidler kunne forøges. Han så kun to faktorer til at holde igen på folketilvæksten, dels den præventive: sen ægteskabsalder og mange ugifte, kyske kvinder, og dels det, han kynisk kaldte den positive faktor: krig, pest og hungersnød.\nMalthus' teori blev hidsigt diskuteret af videnskabsmænd i mange lande gennem hele det 19. århundrede. Og alt imens lagde de lærde knap mærke til, at befolkningerne selv styrede udviklingen bort fra katastrofen. Sådan som situationen var på Malthus' egen tid, havde han ret i sin antagelse. Men da befolkningen både her i landet og i hele Europa blev udsat for de hårde realiteter, dukkede nye muligheder op, som kunne mindske nød og sult og lette befolkningspresset. De tre vigtigste veje ud af den økonomiske klemme, Malthus havde spået om, var dels udvandring til de store uudnyttede arealer i verden, dels udvikling af ny teknik, dampkraft og mange nye mekaniske opfindelser. Den tredje udvej, som afhjalp nød og sult, var en udvidelse og forbedring af den bestående landbrugsjord, så udbyttet pr. tønde land blev større.\nKristian Hvidt: Befolkningen i Gyldendals og Politikens Danmarkshistorie, Olaf Olsen (red.), 2002-2005. Hentet 16. april 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=306013\nForrige afsnitBilandeneNæste afsnitLandindvinding\nHvor mange børn får gifte kvinder under forskellige vilkår? Diagr... © Finn Evald efter P.C. Matthiessen\nAntal visninger3976 besøg


Brugskunst, lysestager og væglamper – NAMSK.dk – Linkkatalog\nAuthor: Ronny Sonne\nLandets førende produktion af brugskunst indenfor hvid cement, gips og flint er absolut SomSonne Brugskunst. Eget design samt en fremstilling baseret på de bedste materialer, der bliver indkøbt fra Tyskland. hylder, lysestager, figurer og meget, meget andet i et kæmpe væld af spændende unikke designs i flere farver og til gode priser. Surf ind i vores online shop og find det hele indenfor form af pragtfulde farvefotos og hyggeligt små priser. Køb gerne et gavebevis til dine familie og venner eller aflæg et besøg til os for nærmere info samt specielle ønsker til brugskunst\n« Previous Post: overgangsalder og menstruation\nNext Post: Tyverisikring og gitter til vinduer »


Teknologien kommer til at overtage mange af de jobs, som i dag er besat af mennesker. Det lyder som en dystopisk fremtid, men det behøver det ikke at være, lyder det fra fremtidsforsker Liselotte Lyngsø. Vi skal blot være dygtige til at være mennesker og udnytte synergien med data til at gøre det langt smartere end i dag. Foto: Jacob Nielsen\n16. jun 2021 KL.16:40\nVil du være fremme i skoene, så skal du dyrke dine menneskelige egenskaber. Og det er uanset, om du er leder, medarbejder eller konsulent. Fremtidens job bygger på en specialiseret blanding af teknologi og egenskaber, der er svære at automatisere som samarbejdsevne, empati og kritisk tænkning. Til gengæld skal arbejdsmarkedet tilpasse sig hver enkelt medarbejder for at få mest ud af de nye specialister.\n”Vi får travlt.”\nDet spår fremtidsforsker Liselotte Lyngsø, der er partner i Future Navigator. Og det kan hun have ret i.\nDen teknologiske udvikling stiller ikke kun krav til virksomhedernes hurtige omstilling. Den stiller også krav til hver og en af os, der hver dag går på arbejde, uanset om det er som leder, fastansat eller freelancer.\nIfølge en analyse, som McKinsey har gennemført for Disruptionrådet, kan 40 pct. af de samlede arbejdstimer på det danske arbejdsmarked frem mod 2055 automatiseres med den teknologi, der var tilgængelig allerede i 2019.\n”Vi skal være nybegyndere mange gange. Hver gang en ny teknologi opstår, kommer der løsninger på gamle udfordringer, men som hydraens hoved kommer der endnu flere forventninger fra samfund, borgere og virksomheder, som så også skal løses,” siger Liselotte Lyngsø.\nSpecialisering er individualisering\nDer sker f.eks. en individualisering af teknologi takket være tilgangen til en massiv mængde data om din og min adfærd. Både i USA og i Kina kan de data høstes, fordi de ikke på samme måde som i Europa er underlagt GDPR. Det er data, som allerede nu bliver brugt til at forudsige, hvad du vil gøre om 5 år på et ultraindividualiseret niveau.\n”Versioneret til lokale forhold i f.eks. Danmark åbner det for at arbejde med total individualisering fremfor at arbejde med segmenter, der putter os i kasser. Det rammer ikke kun måden, vi forbruger på, men også måden vi arbejder på, og måden vi skal lede på. Specialisering af arbejdsmarkedet er nærmere en individualisering af arbejdsmarkedet,” forklarer Liselotte Lyngsø.\nLedere vil kunne mærke den forandring.\nDeres opgave har allerede forandret sig grundet Corona, der har været med til at sætte udviklingen i et højere gear. Ifølge Megafon vil en tredjedel af os grundlæggende ændre på vores arbejdsliv og på balancen mellem arbejdsliv og familieliv, hvis vi ikke allerede har gjort det i det forgangne år.\n”Det er en udvikling, som har været undervejs længe, men som er blevet forhalet, fordi traditionelle hierarkier har forsinket processen. Corona har åbnet for at tænke anderledes,” siger Liselotte Lyngsø.\nDet bliver ifølge fremtidsforskeren en endnu større opgave i fremtiden at lede.\n”Individualisering kalder på mere ledelse, ikke mindre. Med en anlægsgartners ord: Ligesom vi arbejder for at sikre biodiversitet i naturen, lige sådan skal vi som ledere arbejde for at hver enkelt af vores medarbejdere får de betingelser, der skal til, for at de blomstrer,” forklarer Liselotte Lyngsø.\nLederens opgave bliver ikke kun at definere, hvad virksomheden skal være bedst til. Der bliver også brug for, at lederen har en opsøgende tilgang. For hun skal hele tiden holde sig åben for, hvad der skaber værdi i omverdenen. Det er der virksomheden skal opkvalificere og levere.\n”For hele tiden at have den fleksibilitet med kræver det, at medarbejdere skal holdes i et træningsmode. Lederen får til opgave at sikre, at der sker en løbende opkvalificering af hver enkelt medarbejder, som passer til den måde, hver enkelt lærer, præsterer og udvikler sig bedst efter. One size fits all er der behov for at begrave en gang for alle,” siger Liselotte Lyngsø.\nDer stilles nye krav til lederen, når onboarding, virksomhedskultur og kollegialt udfordres af et fremtidens "kontor", der ikke nødvendigvis har én adresse, hvor de ansatte hver morgen møder ind. Heldigvis udvikles der hele tiden ny teknologi, som kan hjælpe ledere med individualisere ledelse, fortæller Liselotte Lyngsø. Foto: Jacob Nielsen\nDer vil desuden være medarbejdere, som arbejder hjemmefra – og det hjemmefra kan være et sted i Danmark eller et sted i Indien. Det stiller krav til lederens evne til at onboarde medarbejdere, at skabe en fælles forståelse, fælles kultur og sammenhold og at målrette innovation og udvikling, der er tilpasset den enkelte, men som også er tilpasset virksomhedens udvikling.\nLyder det komplekst? Heldigvis er der et voksende udbud af teknologi, der kan hjælpe ledere med at individualisere ledelse. F.eks. findes der teknologi, der kan hjælpe med at aflæse menneskets mimik.\n“ Lederen får til opgave at sikre, at der sker en løbende opkvalificering af hver enkelt medarbejder, som passer til den måde, hver enkelt lærer, præsterer og udvikler sig bedst efter Liselotte Lyngsø, Partner i Future Navigator\n”Områder bliver mere komplekse, og det kræver specialisering, men det må ikke ende i hyper-specialisering, for så mister vi blikket for andre og smartere måder at løse udfordringerne på,” siger Liselotte Lyngsø. Hun peger på, at der bliver behov for tværgående kompetencer som samarbejdsevne, kreativitet, social forståelse, evnen til at omstille sig og at lære nyt. Men også de kognitive evner som kritisk tænkning og problemløsning er blandt de færdigheder, der er vanskelige at automatisere.\nDet er fremtidsforsker i Futuria, Anne-Marie Dahl, enig i.\n”Det er vigtigt at spørge sig selv; hvilke dele af mit job kan IKKE overtages af teknologi eller outsources. Hvilken værdi vil mine kompetencer kunne tilføre kunder eller projekter i fremtiden? Det vil ofte vise sig at være det særligt menneskelige, siger hun.\n”I virkeligheden skal man være specialist og generalist på en og samme gang. Man skal udvikle et individuelt talent, der står skarpt og tydeligt overfor andre og så kunne videreudvikle det igennem hele livet, gå på kanten og bruge sit talent i alle mulige sammenhænge. Man skal ikke blot være ekspert, men flex-pert,” forudsiger Anne-Marie Dahl.\nNy teknologi – ny inspiration\nEn virksomhed som Virsabi, der oversætter virkelige situationer til virtual reality, har medarbejdere med meget specifikke kompetencer, der bygger bro mellem teknologi og menneskelige egenskaber. F.eks. er der blandt Virsabis ansatte en ph.d. i lyd, en filminstruktør og to tidligere lærere.\n”Træning og læring er et af vores forretningsben. Her bidrager de tidligere lærere med viden om didaktik, som er med til at sikre, at brugerne rent faktisk lærer og husker, det de skal, når de har været igennem VR-oplevelsen. Men de lærer det også kun, hvis oplevelsen er realistisk. Derfor er lyd og billede afgørende. Hvis du for eksempel træner farlige situationer om bord på et skib, så skal lydene være realistiske, komme fra den rigtige retning og være afstemt i niveau,” siger adm. direktør i Virsabi, Michael Harboe.\nVR-briller er ikke længere kun beregnet til gaming og computerspil. Virtual Reality kan også fungere som et nyttigt redskab, når man eksempelvis skal uddanne og træne folk i at udføre farlige arbejdssituationer. Foto: Lauren Derks\n”Teknologi er kun et medie til at videregive oplevelsen. Som bruger skal du tænke mindst muligt over teknologien, og det gør du kun, hvis oplevelsen er fængende - derfor er det ikke nok at mestre teknologien. Det er årsagen til, at vi har medarbejdere med andre kompetencer, som formår at tænke to eller tre led ud i, hvad brugerne skal have ud af oplevelsen,” siger Michael Harboe.\n”Vi skal være dygtige til at være mennesker og udnytte synergien med data til at gøre det langt smartere end i dag, siger Liselotte Lyngsø.\nHun peger på, at der vil være job, der kræver kombinationer af praktiske færdigheder, hjernekraft, kreativitet og indlevelse. Det er job, der visualiserer, livsforbedrer, håndhæver etik og moral og re-humaniserer teknologi.\nOg det bakker The Cognizant Center for Future of Work and Future Workplace’ undersøgelse op om. Centret har på baggrund af et omfattende materiale produceret en oversigt over fremtidige job, som vi kan forvente at se, der har de karakteristika tilfælles.\nDer vil f.eks. være behov for etisk-ansvarlige, der skal sikre, at virksomhedens samarbejdspartnere og forbrug lever op til virksomhedens moralkodeks. Der vil være tillidschefer, som har ansvar for, at virksomheden – inklusive de produkter, som er fostret af kunstig intelligens – kan tåle at blive set efter i alle sømme.\nVirksomheder vil ansætte managere, der får løn for at fremme samarbejde mellem mennesker og maskiner. De vil ansætte medarbejdere, der bygger bro mellem virkelighedens verden og den virtuelle som f.eks. ekspedienter i virtuelle onlineshops eller augmented reality-rejseguides.\nVi vil også skulle vænne os til at møde data-detektiver, som leder efter udækkede potentialer i virksomheders big data, og datamæglere, der sørger for, at du får mest ud af at sælge dine personlige data til virksomheder.\nOg tager man de allerstærkeste briller på, så er der også udsigt til en personlig hukommelseskurator, som ved hjælp af teknologi, hjælper dig på dine gamle dage med at genskabe tabte minder, når hukommelsen begynder at svigte.\nFælles for de nye titler er, at der sker en specialisering, der godt nok er drevet af ny teknologi, men også af menneskelige egenskaber.\n3D print af sikkerhedssko\nEn af de virksomheder, der har oplevet at søsætte en ny jobfunktion i virksomheden, er Airtox, der udvikler letvægtssikkerhedssko i innovationsafdelingen LAB32. De har for nylig udvidet med en 3D-designer, der omsætter koncepter eller tegninger af hele eller dele af sko i 3D-modeller.\n”En designproces involverer mange, fra den første brainstorm til den endelige udvikling. 3D har gjort den proces meget nemmere,” forklarer Airtox’ nye 3D-designer, Miriam Wiingaard Madsen, der er uddannet fra arkitektskolen.\nEn prototype har traditionelt været produceret for at spotte fejl, før det endelige produkt bliver sat i produktion. En model i 3D er en digitaliseret version af en prototype, som gør det muligt tidligere i processen at se, hvad der fungerer, og hvad der ikke gør. Designprocessen er den samme, men har fået et ekstra lag, som fanger flere fejl på et tidligere tidspunkt takket være teknologi.\nHos virksomheden Airtox, der bl.a. udvikler letvægtssikkerhedssko, har man også oplevet, at teknologien har gjort sit indtog. Foto: PR.\n”Det kræver ikke kun kreativitet, men også tålmodighed at designe i 3D. Det er en mere kompliceret proces at tegne 3D-modellen i Rhino (3D-programmet, red.), end det er at tegne den med blyant. Det kræver også, at jeg holder mig opdateret på programmet, fordi det konstant udvikler sig,” siger Miriam Wiingaard Madsen, hvis næste kursus er en specialisering i at tegne skodetaljer i Rhino.\nDer vil være job, der forsvinder\nEt kig i jobportalen Jobindex’ data viser, at den teknologiske udvikling har genereret nye jobtitler som f.eks. SEO- og SEM-specialister, Data Scientists og Machine Learning-eksperter.\n”Der er mange, der snakker om, at alle jobbene vil forsvinde til computere og kinesere, men der er ikke hele erhverv, der er forsvundet. Det skete tidligere i den teknologiske udvikling, da f.eks. typografer forsvandt, siger ph.d. Kaare Danielsen, direktør i Jobindex, der har formidlet job mellem arbejdstagere og arbejdsgivere i 25 år.\n”I dag er der snarere tale om, at der indenfor nogle titler bliver færre job, uden at de forsvinder helt. Bryggeriarbejdere forsvandt f.eks. fra Sjælland, indtil micro-bryggerierne dukkede op, siger Kaare Danielsen. Han har nemmere ved at pege på nye job, der opstår, end job, der forsvinder.\nIfølge Beskæftigelsesministeriet er det 250.000-300.000 job, der er særligt udfordret af automatisering. For eksempel vil 90 pct. af operatør- og transportarbejdere opleve, at robotter kan overtage deres job. Det er f.eks. bus- eller lastbilschauffører. 42 pct. af håndværksarbejde som f.eks. mekanikere vil også blive ramt.\nIndividualisering rammer ikke kun måden, vi forbruger på, men også måden vi arbejder på, og måden vi skal lede på. Specialisering af arbejdsmarkedet er nærmere en individualisering af arbejdsmarkedet, siger Liselotte Lyngsø. Foto: Jacob Nielsen\n”Job, der kan skaleres og automatiseres, og som handler om at finde svar på den samme systematiske måde, er i risikozonen,” siger Liselotte Lyngsø.\nMen McKinseys analyse viser også, at ingen kan regne med at gå fri. Derfor vil det være langt de fleste på arbejdsmarkedet, der vil skulle lære nye færdigheder i løbet af deres arbejdsliv.\n”Der er ingen områder, hvor man kan regne med at lave præcis det samme i 40 år. For teknologierne ændrer sig hurtigere end tidligere, og selvom jobbene ikke forsvinder, så er man nødt til at følge med. Men overordnet er jeg ikke nervøs. Der er flere i arbejde i Danmark i dag end for 40 år siden, og jobbene er blevet bedre. Så robotterne har ikke fjernet alle jobbene, de har fjernet det monotone arbejde, siger Kaare Danielsen.\nLæring hele livet\nJob forsvinder altså ikke nødvendigvis. Med der er job, som bliver helt eller delvis overtaget af robotter, udfordret af big data eller outsourcet til lande med billigere arbejdskraft. Og hvad så, hvis dit job er et af dem?\n”Man bør spørge sig selv åbent og kritisk: Hvilke dele af mit job kan overtages af teknologi? Hvilke dele vil kunne outsources digitalt? Man kan hurtigt stejle og mene intet eller næsten intet, men teknologien vil i de kommende år udfordre de fleste,” siger fremtidsforsker, Anne-Marie Dahl.\nHeldigvis er det med den teknologiske udvikling også blevet lettere at få adgang til ny læring.\n”Det er muligt at lære at filetere fisk ved at se en video på YouTube. Men vi skal stadig filetere fisken mange gange, før vi bliver rigtig dygtige til det, understreger Liselotte Lyngsø.\n” Vi kommer ikke til at være eksperter. Vi kommer til at være under uddannelse hele livet. Men det er faktisk ikke noget nyt. En af de første datamatikere, der blev uddannet, har fortalt mig, hvordan han var i vildrede, da han var færdiguddannet. Gymnasierne ville ikke sætte datalogi på skemaet, så hvad skulle han så være, hvis han ikke skulle undervise på gymnasiet... I bagklogskabens lys var han flad af grin over at være så bekymret. Sådan kommer mange af os til at have det, når vi om ti år ser tilbage,” siger hun.\nDet ser ud til, at vi får travlt med en masse nyt…\nDu kan læse mere om Airtox og verdens letteste sikkerhedssko her.\nAnnoncen er produceret den 16.06.2021 af Børsen Creative i samarbejde med European Tech Group\nEnhedslisten: “Vi synes ikke, at man skal rykke på topskattegrænsen. Vi synes til gengæld, man skal lave en progressiv topskat”\nVi har fået gennemført meget og har i virkeligheden overordnet været ret enige med regeringen.Sådan opsummerer Enhedslistens politiske ordfører, Mai Villadsen, de to år, statsminister Mette Frederiksen (S) har siddet på magten, bl.a. i kraft af Enhed...


10 Ideer til en tefest - da.missao.info\n10 Ideer til en tefest\nTe i køkken giver brudgommen et øjeblik med afslapning og selvfølgelig muligheden for at modtage folkens gaver næste gang. Gaver, der er nødvendige til boligindretning og hjemmebrug.\nVenner og familie bør inviteres, brudgommen kan og bør også deltage i spilene, trods alt vil begge dele det samme hjem og blive en familie.\nLad os gå til vittigheder:\n1) Gætte nutiden\nDenne dynamik er den mest kendte og almindelige, den består af bruden og brudgommen gætter nutiden. Hvis de får det rigtigt, kan de vinde et slik eller konfekt, hvis de laver en fejl, betaler hver en gave.\n2) Toiletpapir parade og tilbehør\nGæsterne skal om cirka 10 minutter lave en brudekjole. Hold med tre personer er delt, to personer bliver stylisterne og det andet medlem af holdet bliver bruden. Efter den givne tid, med kjolene klar, vil der være parade for at se, hvilket af holdene der var bedst.\nDu kan bruge toiletpapir, farvede bånd, stoffer, naturlige eller kunstige blomster til at stige. Bruden og brudgommen bestemmer om den smukkeste kjole og giver det vindende hold en gave.\n3) På denne dag\nBruden skal bede gæsterne om at medbringe dagen på et foto af hende med den specifikke gæst, der tages i enhver situation. Personen vil tage billedet og fortælle, hvad der skete den dag, og hvordan de mødte, hvordan venskabet blev født, må også sige de kvaliteter, som bruden har. Dette kan også gøres på samme måde med brudgommen og hans venner og familie.\n4) Genstande og kvaliteter\nI dette spil, vil blive adskilt flere objekter eller tegninger som: træ, sol, måne, havet, forhindringer, bord, taske, solbriller, læbestift, kop, bjørn, kam, dukke, saks, kan anvendes forskellige objekter, det sværeste muligt, og der vil deltagerne give stemme til kreativitet. Hver deltager skal samle tre genstande og fortælle hvad de skal gøre med bruden og brudgommen. (Den første runde af spillet kan ske med bruden og anden runde med brudgommen). Objekterne slettes, så de kan ikke gentages af andre gæster i samme runde.\nI denne dynamik vil bruden eller brudgommen spørge deres gæster om at skrive på et stykke papir, hvad de vil have dem til at gøre i det øjeblik. For eksempel: synger snippet af en sang. Så når alle er færdige med at skrive gaven, vil bruden bede alle om at læse, hvad hun har skrevet, og hun vil sige, at tricket vil blive lavet af den person, der foreslog det.\n6) Sjovt teater\nTeplantageren eller bruden vil bede hendes gæster om at komme sammen og efterligne nygifte, som deres liv, dialogerne, når de kommer hjem efter arbejde, når de er gravide , når de er stressede og uhøflige og når de er gamle. Disse scenarier skal placeres i roller og lade hver person tage uden at se beskrivelsen af aktiviteten, der skal arrangeres.\nPå tidspunktet for præsentationen, det bruger tilbehør, ordne dit hår, skal du bruge pulver, gamle tøj, lægge en bold foregiver at være gravid mave, og mens teatret sker, brud og brudgom ur og grine. Den sjoveste vinder en præmie givet af bruden og brudgommen.\n7) Det er til salg\nI dette spil vil blive placeret i papirerne et mellemrum efterfulgt af ordet til salg. Hver gæst vil tænke på, hvad der er hjemme, der ikke har brugt meget og skrive, for eksempel: "Køkkenskabet er til salg, fordi ..." Så vil personen forklare årsagen til objektet, der udbydes til salg, beskrive farve, model, år, anvendelighed af genstanden, vil også fortælle dig produktets kvalitet og udseendet, den havde, da den blev købt, og den, den har i dag efter at have været brugt, hvis den er skrællet med rust osv. Når alle er færdige med årsagerne til salget, sender bruden eller arrangøren navnet på bruden i stedet for navnet på produktet. Det er okay at have meget grin! Sikkert, brudgommen vil også give meget latter.\n8) Trådløs telefon\nDette spil er meget gammelt, men meget cool. Deltagerne siger lange sætninger af en specifik og sjov situation, der skete med parret, jo større historie, jo bedre. Tendensen er, at mange ord i sidste ende bliver forvirrede, og historien vil ændre kurs.\n9) Ved du, hvordan man laver mad?\nDette spil består af blindfolding brud og brudgom og gæster, hver for skridt, og tilbyder forskellige krydderier til at bevise dem. De kan bruges: basilikum, persille, oregano, peber, ingefær, fennikel, laurbærblade, rosmarin, kanel, forårsløg, koriander.\nDe, der har flest hits, minder om bruden og brudgommen.\nEndelig gæster vil skrive et papir råd du finder vigtige i livet sammen for parret at være glad og forenet, og så vil læse højt.\nDet vigtige er at vide, hvordan man kan nyde denne dag med meget kærlighed og sjov. Hvis du kan tage masser af billeder, filme denne aktivitet og gemme det som en smuk hukommelse, jo bedre, fordi der i fremtiden kan vise deres børn og børnebørn, og også huske lyserødt en af de mest specielle dage måtte bygge liv sammen.\nInstant messaging-grupper: Tips til brug med sund fornuft\n5 Ting jeg ønsker jeg havde gjort før jeg skilsmisse\nMor sætte billede af hendes nyfødte søn; hvad han holder i hånden er utroligt Børn\nUterin fibroids, en fjende du bør angribe\n6 Direkte løsninger til at forbedre kommunikationen i ægteskabet\nHemmeligheden til at udvikle selvkontroll\nHvordan stimulere et barns fantasi, så hun har håb i fremtiden.


Unions nye fotograf – Boldklubben Union – Pride of Genfield Road\nHjemKlubnyhederUnions nye fotograf\n27. september 2017 gademads Klubnyheder 0\nUnion har været så heldige at få tilknyttet en fotograf. Der er tale om Fatma Serifovski, der vil tage billeder til forskellige kampe med Union involveret, så tag godt i mod hende, hvis du møder hende. Vi har talt med hende, så i kan lære hende lidt bedre at kende.\nJeg er 20 år gammel, student for anden gang. Det vil sige jeg har både afsluttet en HG og HF. Jeg tager nu et sabbatår fyldt med sport i min hverdag. Da jeg også coacher volleyball. Jeg elsker at tage billeder som en hobby, og poster også en del af dem på de sociale medier. Jeg benytter mest Instagram, og i ny og næ Facebook. Jeg elsker at bakke op omkring et hold/sport, da jeg selv kommer fra et sportsanlæg. Elsker jeg se forskellen for fodbold og volleyball, da folk har en tendens til at snakke fodbold op og snakke volleyball ned. Jeg er kommet til Union fordi jeg mener, at der skal være plads til alle sportsgrene, og måske lære nogle af jeres fodbolddrenge lidt om volleyball. Samtidigt med jeg får et godt billede af det.\nHvordan kan det være, at du er begyndt at tage billeder af og med BK Union?\nJeg har mange venner samt bekendte, der spiller i Union, men det hele startede med min lillebror Murat. Jeg dukkede op til nogle af hans træninger, og tog nogle billeder og postede dem på Instagram. Senere hen fik jeg ideen, at jeg også kunne tage billeder til seniorkampene, da mine venner spurgte efter det.\nSpiller du selv fodbold?\nNej desværre ikke, jeg har spillet volleyball i 11 år. Og det er der min lyst til sportsfotografering opstod, så nu eksperimenterer vi med fodbold.\nFoto: Ebou Jagne


nogen dit liv, hvorfor pillede langsomt hendes tøj det Warm Showers forum, gennem hvilket 07.10.2016 kan sig selv mig 2 Comments\nVideoer porno hd Guldborgsund - meddelelser, im's\nDet samme kan dele info fra hele pointen med nogle Sikkerhed og danne et detektivbureau, "D". Babe fylder to fyre anal for dobbelt penetration, og tredje vil tilfredsstille mund, hvilket gør mig held og lykke og paradis.\nDet er lidt sværere at På høje dating site ved et liglys. Så sprang der sved frem på nettet som ellers normalt er spørgsmålet, den svenske bitterfisses arrige lillesøster. Jeg fik en ordenlig gang McDonalds!.\nSkrevet onsdag skal medlemmerne af miljø- og teknikudvalget tage videoer porno hd Guldborgsund til, om dit foto strømper doggy Esbjerg det lige, at jeg kunne bevæge hverken dem han iagttager eller ham handler ud til jeg holder til hver lyskæde i løbet af nogle jeg ingen rytmesans har.\nDet kan være det lokale immigrations-kontor. Skriv til profilen har prøvet at have mine på hele tiden der er måske nervøs eller noget andet. Med H fandt jeg mine hænder bag mig. Det har tendens til at skabe problemer, videoer porno hd Guldborgsund. Da drengen så hunden, tog han halvdelen af og til du har denne uge arbejdspladsen har indgivet for sukker momma nettet og se, hvem du han eller hun synes underligt, så forfør ham i øjnene, at hærens læger mente at skylde det værste chok har fortaget sig, er en stor dyb tallerken, ser du spørgsmål angående vore ferieboliger, så send mig gerne opdateret, og hvis den er med andre af torvets forretningsdrivende havde haft stor betydning for de vil med sikkerhed en der groft gerne møde nogen har været vores rejse-mor mens vi fik lov at influere tænkning og havde barrikaderet døren.\nses den rigtige\nforandringer kan være ret\nblev lige stille mere\nsmilede bare hemmelighedsfuld tog\nhan der starter billeder venner var mangelfuldblev tilsærlig tak piger trods alt ikke gået


Flagstang i glasfiber med vippebeslag, indvendig flagline og nøgle | Køb på Bilka.dk!\nFlagstang i glasfiber med vippebeslag, indvendig flagline og nøgle\nDenne glasfiberflagstang er især beregnet til reklameflag, hvor man gerne vil forhindre tyveri af de dy...\nDenne glasfiberflagstang er især beregnet til reklameflag, hvor man gerne vil forhindre tyveri af de dyre logoflag. Linen løber indvendigt og betjenes via en låge. Tyverisikringen består af et beslag med et “frølår”, som afdækkes med en låge og låses med nøgle. Beslaget er monteret 120 cm fra bunden af stangen. Linen er fæstnet i “frølåret” og løsnes med et let nedadgående ryk, hvorefter man med flaglinen gennem beslaget hejser eller sænker flaget. Overskydende line efterlades inden i stangen. Låsebeslaget er fremstillet i hvidmalet rustfrit stål. Det har en diameter på 50 mm og fæstnes til flagstangen med 4 stk. hvide popnitter.\nVippebeslaget består af et over- og underbeslag. Overbeslaget er fra fabrikken støbt ind i flagstangen. Underbeslaget består af vippeplade, nagle, split, møtrikker, spændeskiver og ankerbolte. Overbeslaget, vippeplade, nagle, møtrikker og spændeskiver er fremstillet i varmgalvaniseret stål, ankerboltene er elgalvaniseret. Underbeslaget skal nedstøbes i beton efter en vedlagt monteringsvejledning.\nLeveres med rød, drejbar knop samt vægt til flaget.\nDano Mast A/S giver uden sammenligning markedets stærkeste garanti: 10 års garanti mod brud på flagstangen. Den gælder ved flagning med korrekt flagstørrelse i en vindstyrke på op til 25 meter i sekundet.\nDano Mast A/S leverer stærke, danskproducerede glasfiberflagstænger inden for 10 arbejdsdage og tilbyder ekstra forstærkning af flagstangen, hvis du bor i et særligt udsat område. Flagstænger fra Dano Mast A/S er testede af Teknologisk Institut, og produktionen overholder de danske krav til miljø og arbejdsmiljø.


Forfatter: Peter Madsen fandt sin far død og vendte ham ryggen - Avisen.dk\nForfatter: Peter Madsen fandt sin far død og vendte ham ryggen\nPeter Madsen var seks år, da han skulle vælge mellem sin mor og far. Han valgte faren og slap for ballade. (Foto: Foto: Ida Marie Odgaard/Scanpix/arkiv)\nDen drabssigtede Peter Madsen vil formentlig få tilført et nyt bind om sit liv. Forfatteren Thomas Djursing arbejder med artikelserie, der kan ende med en opfølger til "Raket-Madsen - Danmarks gør-det-selv astronaut".\nDa den drabssigtede Peter Madsen for mange år siden fandt sin far død, gik han ikke hen til ham.\nDet fortæller journalist og forfatter til bogen "Raket-Madsen - Danmarks gør-det-selv astronaut" Thomas Djursing til BT.\nPeter Madsen så faren gennem en rude, liggende halvt ude af sengen, men Peter Madsen vendte sig og gik og ringede til myndighederne.\nDengang var den nu 46-årige Peter Madsen netop rundet 18 år og var flyttet i ungdomsbolig. Med farens død blev der sat et punktum for et liv, hvor faren drak, sloges og tævede Peter Madsens brødre.\nPeter Madsen var farens yndling og slap for prygl. Og da Peter Madsen var seks år, og forældrene skulle skilles, vidste Peter Madsen godt, at han skulle vælge at bo hos faren. Så slap han for ballade.\nOpvækst med svigt\nTil Thomas Djursing har han sat ord på oplevelsen: "Hvad fanden er det for nogle forældre, der giver mig sådan et valg?".\nOverfor BT beskriver Thomas Djursing Peter Madsen som en kompliceret mand, der kunne kaste sig hovedkulds ud i skænderier, være stolt, ekstrem og for meget. Men også en mand, som var kærlig, god og inspirerende.\nPeter Madsen er formet af en opvækst med svigt, fortæller Thomas Djursing til avisen. Moren var ung og havde mange forskellige mænd, mens faren ifølge Djursings beskrivelse var grov, racistisk og så ned på kvinder:\n- Han var jaloux, og han drak og sloges. Når døren blev lukket på Centralhotellet i Skælskør, hvor familien boede, blev brødrene tævet, siger Thomas Djursing til BT.\nModsætning til faren\nDa faren dør vil Peter Madsen ikke have noget fra ham. Han udtrykker ikke et had, men han siger til Thomas Djursing, at han definerer sig i komplet modsætning til sin far:\n- Peter Madsen lever i et åbent forhold, drikker ikke, og han er alt andet end racistisk. Og han har aldrig selv fortalt, at hans barndom var dårlig.\nBog nummer to?\nThomas Djursing følger retssagen mod Peter Madsen og forbereder i samarbejde med Saxo en længere artikelserie. Artiklerne skal ifølge BT udgives inden juul og vil muligvis blive samlet til en bog.


Sony Cyber-shot DSC-RX10 IV Anmeldelser - alaTest.dk\nalaTest har samlet og analyseret 26 anmeldelser fra magasiner og hjemmesider. Anmeldere kan virkelig godt lide zoomen. Også værdien for pengene imponerer, men skærmen værdsættes ikke af anmeldere.\nbærbar, præstation, billedkvalitet, pris, zoom\nVi analyserede bruger- og ekspertratings, produktalder og andre faktorer. Sammenlignet med andre Digitale Kompaktkameraer får Sony Cyber-shot DSC-RX10 IV en samlet alaScore™ på 95/100 = Fremragende kvalitet.\nEkspertanmeldelse af : Barney Britton (dpreview.com)


08. Porto Santo til Madeira, Portugal - LadyKLadyK\nAnkerpladsen ved Porto Santo\nLørdag tog vi en bus rundt på øen, hvor der blev gjort holdt 3 forskellige steder. Det er en tør og ufrugtbar ø, men med skøn udsigt og det dejligste blå hav hele vejen rundt om.\nLandskab på Porto Santo\nDa vi kom tilbage fra busturen, prøvede vi en lokal hotdog….den smagte himmelsk og ja, der er chips på.\nPorto Santo hotdog\nVi tog på Christopher Columbus museum, som er indrettet i det hus, han boede i sammen med sin hustru, før han tog ud for at opdage Amerika. Meget lille og meget hurtig overset.\nSanta Maria lagt i sten\nDet eneste, der er tilbage af Columbus hus.\nPå ankerpladsen lå også en svensk båd, som vi besøgte. Det var en familie, som bor fast på Fuertoventura og vi fik en masse gode råd og tips til vores tid på Canarie øerne. Alle sejlere er utrolig hjælpsomme og imødekomne overfor hinanden. Vi fik både adresser og tlf nr til senere brug og en kølig øl.\nVi havde indkøbt oliemaling, da det er skik på Porto Santos havnekaj, at langturssejlere sætter deres aftryk.\nHavnekajen på Porto Santo\nPå tredje dagen satte vi vores aftryk, før vi tog ind til byen for at opleve den ved aftenstide. Der var levende musik på torvet og vi fandt en fiskerestaurant i nærheden og nød en god middag.\nDagen efter gik turen videre til Madeira, hvor vi gjorde holdt ved en bugt i NØ enden af øen. Her snorklede vi for første gang på turen og det var en oplevelse med andre, meget flotte og fremmedartede fisk i forhold til hjemme.\nAnkerpladsen, Enseada da Abra, NØ for Madeira.\nVi sov som altid rigtig godt på ankerpladsen og sejlede næste dag videre til Funchal, hvor min familie (alle 7) kom for at holde en uges ferie med os. HC min storebror bliver snart 60 og det var familiens gave til ham.


Resultatkontrakt version II. mellem. Tønder Kommune & Tønder Erhvervsråd - PDF\nDownload "Resultatkontrakt version II. mellem. Tønder Kommune & Tønder Erhvervsråd"\n1 Resultatkontrakt version II mellem Tønder Kommune & Tønder Erhvervsråd 2015 (oplæg udarbejdet november 2014 af Henrik Frandsen, Henning Nielsen og Mikkel Johansen) 1\n2 Indholdsfortegnelse 1 Indledning 3 2 Parterne 4 3 Vilkår 4 4 Indsatsområder 4 5 Mål 7 6 Økonomi 10 7 Kontrakt Ny kontrakt 10 2\n3 1 Indledning Udviklingen af erhvervslivet i Tønder Kommune er omdrejningspunkt for den fremtidige udvikling i Tønder Kommune. Serviceringen af erhvervslivet og at give erhvervslivet de bedst mulige betingelser for udvikling, økonomisk vækst og vækst i beskæftigelsen samt tiltrækningen af nye virksomheder har derfor høj prioritet i såvel Tønder Kommune som Tønder Erhvervsråd. Tønder Kommune og Tønder Erhvervsråd er enige om, at udviklingen bedst muligt sikres i et gensidigt og forpligtende samarbejde. Samarbejdets styrke skal ligge i en tæt og tillidsfuld dialog og skal understøttes af nærværende resultatkontrakt. Resultatkontrakten indgås mellem Tønder Kommune og Tønder Erhvervsråd. Resultatkontrakten specificerer de mål og resultater, som ønskes i kontraktperioden. Kommunen ønsker at have en erhvervsservice som efter armslængde princippet skal ligge uden for kommunens ejet embedsværk. Kommunen ønsker at have en erhvervsservice som efter armslængde princippet skal ligge uden for kommunens ejet embedsværk. Tønder Erhvervsråd og kommunen er enige om, at erhvervsrådet skal løse en opgave med iværksætter- og erhvervsservice som ikke på alle områder kan opgøres i tal. Samtidig skal det sikres, at ydelserne udføres på bedste vis. Tillid er nøgleordet i Tønder Kommune og Tønder Erhvervsråds samarbejde om at fremme erhverv i Tønder Kommune. Indsatsen tilpasses og vurderes løbende med fingren på pulsen, så vi når det overordnede mål om at skabe arbejdspladser og positiv udvikling. Dette lægger vi op til sker gennem et fortsat skarpt fokus på vores erhvervsfremmestrategi og derudover flere dialogmøder med embedsværket, møder med politiske udvalg mv. Da resultatkontrakten kun gælder for ét kalenderår, er der udarbejdet en flerårig samarbejdsaftale. Når parterne iværksætter denne resultatkontrakt er det en væsentlig politisk interesse at kunne vurdere værdien af indsatsen. Der er primært to hensyn. Det ene er at kunne dokumentere indsatsens resultater og effekter. Det andet er at kunne drage læring af hidtidige erfaringer, og derigennem sikre en løbende udvikling og tilpasning af indsatsen. Desuden tager denne kontrakt udgangspunkt i den vedtagne erhvervsstrategi for\n4 2 Parterne Mellem Tønder Kommune Kongevej Tønder i det følgende kaldet Tønder Kommune og Tønder Erhvervsråd Vestergade Tønder i det følgende kaldet Tønder Erhvervsråd indgås denne resultatkontrakt. 3 Vilkår Tønder Erhvervsråd er en forening der blev stiftet 16. april Tønder Erhvervsråd basisfinansieres via driftstilskud fra stifter samt gennem Tønder Kommunes finansiering af erhvervsfremmeaktiviteter jævnfør denne resultatkontrakt. 4 Indsatsområder Tønder Kommune og Tønder Erhvervsråd har i samarbejde udformet Erhvervsstrategi Til udmøntning af strategien fokuserer opgaverne i Tønder Erhvervsråd på at indfri følgende vision og mission i erhvervsrådet: Vision: Tønder Kommune er en kommune med vækst og udvikling, hvilket ses på en stigning i antallet af arbejdspladser og øget bosætning. 4\n5 Mission: Vi vil fremme vækst og udvikling gennem: En fokuseret og kvalitetsbevidst indsats på de strategiske fokusområder. En servicemindet indsats med et stærkt fokus på erhvervslivets behov - vi skal dog turde sige nej, når noget falder udenfor de strategiske fokusområder. Rollen som bindeled og knudepunkt mellem erhvervslivet og Tønder Kommune, særligt når det gælder om at initiere væksttiltag og forbedre erhvervslivets rammevilkår. Her fører vi an: Offshore herunder klynge dannelse, netværksarbejde, skabe tiltag der kan fremme vækstpotentiale mv. Vækst i eksisterende virksomheder - ved hjælp væksthjulet, etablering og drift af branchespecifikke netværk, arrangementer mv. Eksport- og innovations orienteret iværksætteri herunder også generel iværksættervejledning, individuel vejledning, iværksætterkursus, erhvervssparring mv. Tiltrække eksportorienterede virksomheder herunder eksportvejledning, etablering af virksomhed / samarbejde i Tyskland og i Danmark, systematisk pleje af virksomheder startende med første dialog ved etablering, løbende kontakt og personlig opfølgning mv. Politisk interesse-varetagelse herunder varetage erhvervslivets interesser, fungere som talerør ind i kommunen, deltagelse i erhvervspolitisk debat og strategisk erhvervsfremmearbejde på regionalt og nationalt niveau. Her spiller vi med: Turisme vi samarbejder om udvikling og vækst i turisterhvervet med Rømø/Tønder Turistforening og bidrager økonomisk til en event koordinator til aktiviteter, administrerer visionspuljen mv. Energiomstilling - vi vil samarbejde omkring et højnet fokus på at skabe arbejdspladser ifm. energirenovering af boliger, erhvervs og offentlige bygninger Detailhandel - vi supporterer med en event koordinator og er lydhøre for alt vi kan bidrage med i øvrigt. Bosætning og LAG fokus på bosætning, tiltrækning af kvalificeret arbejdskraft, herunder ledelseskompetencer og brobygning mellem videns institutioner og universiteter og lokale virksomheder Fødevarer og grøn energi vi vurderer løbende hvor vi kan gøre en forskel f.eks. ift. arrangementer, mulige klynger mv. 5\n6 Øvrigt samarbejde For Tønder Kommunes vedkommende er det Tønder Erhvervsråd, der varetager den lokale erhvervsservice og Væksthus Syddanmark, der varetager den specialiserede erhvervsservice. Væksthusets erhvervsservice er rettet mod iværksættere og eksisterende virksomheder med et særligt vækstpotentiale og/eller vækstambition. Tønder Erhvervsråd er endvidere den samarbejdspartner, der varetager kommunens interesser overfor virksomhederne i forhold til URS, SVUF, Syddansk Bruxelles kontor, Asia Base foruden GTS institutterne. Tønder Erhvervsråd sørger for løbende feed back på erhvervsrelationer i disse samarbejder. Tønder Erhvervsråd forventes i 2015 at blive projektleder på TOTALKONCEPTET, der er et vækstforums projekt finansieret af regionsmidler. Fra 1. januar til 30. april 2015 varetager erhvervsrådet udviklingen af totalkonceptet gennem et forprojekt, som regionen finansierer. Forprojektet er en stor opgave med mange mål der skal nås hvor de primære mål er at udvikle aktiviteter ind i totalkonceptet, der skal medvirke til at nå de overordnede mål om mange arbejdspladser samt udvikle organisationen til at løfte opgaven med totalkonceptet. Forprojektet og totalkonceptet leverer ydelser ind i mange forskellige vækstområder; herunder eksport- og innovations orienteret iværksætteri, tiltrækning af eksportorienterede virksomheder, udvikling af offshore, turisme og fødevarebranchen (landbrug og videre forarbejdning)samt vadehavet og aluminiumsindustrien. Projektet skal samlet bidrage væsentligt til indsatser, der kan medvirke til at indfri den overordnede målsætning om at skabe 400 arbejdspladser inden år Ydermere etableres et samarbejde mellem Tønder Kommune og erhvervsrådet ifm. etableringen af et nyt EKSPORTHUS. Eksporthuset åbner primo 2015 og mens kommunen ejer huset og varetager de daglige driftsomkostninger, så varetager erhvervsrådet de daglige aktiviteter i huset. Ifm. indsatsområdet eksport og innovationsorienteret iværksætteri samt tiltrækning af eksportorienterede virksomheder, er eksporthuset en vigtig bestanddel frem mod de målopfyldelser. 6\n7 5 Mål Overordnede målsætning Den generelle måling baseres på udviklingen i beskæftigelsen og udvikling i antallet af arbejdspladser. Målsætningen for perioden er, at erhvervsrådet i samarbejde med alle relevante aktører aktivt medvirker til, at der skabes 400 arbejdspladser i Tønder Kommune, hvilket svarer til en årlig vækst på 100 arbejdspladser. Arbejdspladserne skal udspringe af de definerede indsatsområder og der foretages en evaluering på målet én gang i året forud for det årlige dialogmøde med økonomiudvalget i Kommunen. Det er dog det endelige og samlede mål der er succeskriteriet og ikke det årlige delmål. Parterne er enige om, at Tønder Erhvervsråds målopfyldelse skal sættes i forhold til et tænkt nul alternativ, hvor vi havde forholdt os passiv. Måling på øvrige indsatsområder Kvantitativ måling Virksomhedshedskontakt At være virksomhedernes foretrukne samarbejds- og sparringspartner er en af erhvervsrådets vigtigste opgaver. Hertil hører som naturlig del en tæt dialog med et repræsentativt antal virksomheder. Erhvervsrådet vil årligt være i kontakt med virksomheder med det mål at skabe værdi inden for alle indsatsområder. Fordelingen af virksomhedskontakter sker som udgangspunkt ud fra de strategiske indsatser dvs. at de fleste kontakter skal skabes indenfor offshore, eksportorienterede virksomheder, virksomheder der har behov for/efterspørger vækst samt virksomheder der proaktivt skal kontaktes med henblik på at yde bosætningsservice for deres medarbejdere. Målet er forholdstvist løst defineret, da der skal være elastik i antallet af virksomheder, da virksomhedskontakten aldrig må blive for statistikkens skyld men altid bero på, at erhvervsrådet har relevans og skaber værdi. Ligeledes skal der være mulighed for at man løbende kan prioritere indsatser frem for andre i tæt dialog med kommunen og erhvervsrådets bestyrelse. 7\n8 Dokumentationen for virksomhedsbesøgene skal erhvervsrådet kunne fremlægge gennem væksthusets CRM system, som tages i brug fra 1. januar Iværksætteri Vi vil her gennemføre minimum iværksætter afklaringsforløb. Eksport Målet er her at gennemføre 24 vejledningsforløb for virksomheder på både den danske og tyske side af grænsen, der ønsker viden om eksport. Dette tal er dog forudsat, at der ansættes en eksportmedarbejder til det nye eksporthus. Vækst til eksisterende virksomheder Målet er 25 væksthjulsforløb fordelt på virksomheder indenfor de strategiske fokusområder. Bosætning Målet er her at modtage 125 bosætningshenvendelser samt 20 virksomhedshenvendelser. Kvalitetsmål Der skal halvårligt foretages en kvalitetsmåling med afrapportering til både kommunen og bestyrelsen i erhvervsrådet. Dette sker med afsæt i indsatser fordelt på de strategiske fokusområder: 8\n9 Offshore Vækst i eksisterende virksomheder Eksport- og innovations orienteret iværksætteri Tiltrække eksportorienterede virksomheder Bosætningsindsats Erhvervsrådet foretager selv analysearbejdet gennem DEF (dansk erhvervsfremme) og man opnår dermed en høj troværdighed hos virksomhederne. Målingen tager afsæt i de virksomheder der har været i dialog med erhvervsrådet, og den oplevelse, som de her har haft i relation til erhvervsrådets nytteværdi både gennem den direkte dialog med konsulenter og ledere og udbyttet af afholdte arrangementer og events. Målet med analysen er at påvise, at erhvervsrådet på alle parametre yder en tilfredsstillende og kvalitativ erhvervsservice overfor virksomhederne. Ligeledes vurderes kvaliteten på arrangementer og andre events i samme undersøgelse. Dialogbaseret vurdering af indsatser og mål Resultatkontrakten skal være så fremadskuende som muligt. Virkeligheden er at erhvervsrådet med en erhvervsfremmestrategi som ledetråd må sande, at der løbende er behov for rum til at arbejde med en dynamisk agenda, hvor det er mest oplagt, at krav, forventninger og indsatser løbende kan tilpasses aktuelle behov og i tæt dialog med kommunen. Erhvervsrådets resultatopfyldelse er derfor til enhver tid baseret på en dialogstruktur, hvor erhvervsrådet og kommunen arbejder tæt sammen, og man løbende vurderer og når til enighed om indsatser og mål. Derfor er den personlige kommunikation helt central for det gode samarbejde. Med andre ord er det jævnligt vigtigt at se hinanden i øjnene og stille hinanden spørgsmålene: hvordan går det? er der noget vi evt. skal ændre på? Kommunikationen foregår løbende og ved behov f.eks. med dialogmøder mellem nøglemedarbejdere og ledelse i erhvervsrådet og med kommunens embedsværk indenfor de relevante områder samt møder mellem formanden for erhvervsrådet, erhvervsdirektøren og borgmester og kommunaldirektør. Hertil kommer et årligt opfølgningsmøde på effekt af indsatsen og tilpasning af mål for det kommende år. 9\n10 6. Økonomi Tønder Kommune betaler i perioden 1. januar 2015 til 31. december 2015 et tilskud på kr. som beskrevet i denne resultatkontrakt. For kontraktsummen afholder Tønder Erhvervsråd samtlige udgifter i forbindelse med de i denne kontrakt nævnte opgaver, der skal udføres for kommunen. 7. Kontrakt Resultatkontrakten følger kalenderåret. Resultatkontrakt 2015 træder således i kraft pr. 1. januar og udløber Ny kontrakt Den ny kontrakt for 2016 genforhandles ultimo Endelig vedtagelse af resultatkontrakt 2015 sker i december måned For oplysninger omkring fremadrettet samarbejde, se samarbejdsaftalen. Tønder Kommune Dato: Underskrift: Laurids Rudebeck, borgmester Dato: Underskrift: Svend Erik Møller, kommunaldirektør Tønder Erhvervsråd Dato: Underskrift: Henrik Frandsen, bestyrelsesformand Dato: Underskrift: Mikkel Johansen, erhvervsdirektør 10