Søvn og angst. Den gode søvn Antidepressiv ACT Generalforsamling medicin og vægt. Nr. 28 APRIL PDF\nSøvn og angst. Den gode søvn Antidepressiv ACT Generalforsamling medicin og vægt. Nr. 28 APRIL 2010\nDownload "Søvn og angst. Den gode søvn Antidepressiv ACT Generalforsamling medicin og vægt. Nr. 28 APRIL 2010 www.angstforeningen.dk"\n1 Nr. 28 APRIL Foto: pixelediting.com (flickr/cc) Tema: Søvn og angst Den gode søvn Antidepressiv ACT Generalforsamling medicin og vægt\n2 Redaktion: Marie Särs Andersen (ansv. red.) Claus Sersar Thomsen Konsulent for redaktionen: Kamma Kaspersen, cand.mag. Produktion: Rounborgs grafiske hus Oplag: Layout: Artikler i AngstAvisen udtrykker ikke nødvendigvis redaktionens eller Angstforeningens holdning. Redaktionen er bekendt med navn og adresse på skribenter. Bidrag sendes til: Peter Bangsvej 1, D, Frederiksberg Tlf.: ISSN Indhold 2... Kolofon 3... Leder 4... Den gode søvn 7... Hvem tager på af antidepressiv medicin 8... ACT Acceptance and Commitment Therapy Behandlingsret anno Behandlingstilbud i Svendborg Nyt fra ODA 16. Årsregnskab og indkaldelse til generalforsamling Bogreolen Personlig historie Opslagstavlen Vi frakender os ansvar for tilsendt materiale, vi ikke har bestilt. Redaktionen forbeholder sig ret til at forkorte og redigere i materiale. AngstAvisen er Angstforeningens medlemsblad og udkommer 4 gange årligt. Kontingent 2010: kr. 200 Firmaabonnement, lille: kr Firmaabonnement, stort: kr Institutionsabonnement: kr. 300 Gavebeløb på mindst 25 kr. pr. medlem medvirker til at bevare vores godkendelse til driftstøtte fra tips- og lottomidlerne. Løssalg: 20 kr. Gaver op til og med kr. årligt er fradrags berettiget iht. Ligningslovens 8A. Der skal dog betales skat af de første 500 gavekroner. 2\n3 Ligestilling mellem fysisk og psykisk sygdom Der er stadig et stykke vej, før vi opnår ligestilling mellem fysisk og psykisk sygdom. Indtil da må vi kæmpe videre med at gøre opmærksom på problemstillingen og glæde os over de små skridt, der tages i retning mod målet. Således fik alle voksne med psykiske lidelser, der er fyldt 19 år, den første januar i år ret til udredning og behandling inden for to måneder. Den nye behandlingsret gælder dog udelukkende indlæggelser og ambulant behandling på psykiatriske hospitaler. Psykologhjælp og behandling hos private psykiatere er ikke omfattet af behandlingsretten, som derfor primært vil komme den gruppe ikke-psykotiske patienter til gode, der bliver henvist til ambulant hospitalsbehandling. Du kan læse mere om behandlingsretten, hvad den indebærer, og hvad du selv kan gøre for at få udbytte af den på side 12. For så vidt angår psykologhjælp forventes det, at personer i aldersgruppen år fra og med 1. juni i år kan få tilskud til behandling hos en privatpraktiserende psykolog, der har overenskomst med sygesikringen. Ordningen vil i første omgang gælde mennesker i nævnte aldersgruppe, der af den praktiserende læge er diagnosticeret med forskellige lette til moderate angsttilstande herunder agorafobi, socialfobi, panikangst (moderat og svær), generaliseret angst eller OCD. Med en henvisning fra lægen gives der et tilskud på 60 %. Omstrukturering af negative tanker er et fantastisk kognitivt redskab til bekæmpelse af angst. Men hvad gør man, når man ikke kan overskue det møjsommelige arbejde med omstrukturering? Når der er alt for mange tanker, og de kommer væltende ind over en? ACT (Acceptance and Commitment Therapy), en af de nye store retninger inden for den kognitive behandling, har måske løsningen for nogle. Ved hjælp af ACT kan man lære at håndtere smertelige følelser og tanker bl.a. ved at acceptere tankernes tilstedeværelse uden at hæfte sig ved deres budskab, som alligevel ikke nødvendigvis er sandt. Du kan læse mere om ACT i en artikel af Susan Møller Rasmussen, cand.psych., samt i anmeldelsen af bogen Lykkefælden. Hvis du har tankemylder, kender du måske også til problemet med ikke at kunne sove. Du ligger og vrider og vender dig i sengen i håb om at kunne falde i søvn. Måske tager du sovemedicin, også selv om den ikke virker særlig godt længere, fordi din krop har vænnet sig til den. Jan Ovesen, specialist i øre/næse/hals-sygdomme og søvnmedicin, har skrevet artiklen Den gode søvn. Ifølge ham skal man hverken ligge og vende og dreje sig i sengen eller tage medicin, da ingen af delene gavner søvnen. Man skal i stedet til at begynde med reducere den tid, man ligger i sengen og først lægge sig i den, når man er så træt, at man falder i søvn. Det gøres ved hjælp af en særlig plan, og hele processen varer i bedste fald 6 10 uger, så man skal væbne sig med tålmodighed. Den personlige historie handler denne gang, om søvnproblemer, der blev løst. I dette nummer har vi bedt Anna Secher, PhD (neuroscience) forklare os, hvorfor nogle tager på i vægt af antidepressiv medicin, mens andre ikke gør. En undersøgelse foretaget af Anna Secher selv viser, at der er en genetisk forklaring. Og det interessante er, at hvis man med tiden kan kortlægge alle de gener, der er ansvarlige for, hvordan det enkelte menneske reagerer på et specifikt præparat, vil man kunne designe en individuel behandling til den enkelte patient, så man opnår høj effektivitet og færre bivirkninger. God læselyst og dejligt forår til alle! Marie Särs Andersen daglig leder, Angstforeningen 3\n4 Den gode søvn hvordan får man den? Af Jan Ovesen, overlæge, specialist i ØNH* og søvnmedicin Tema Søvn og angst Den gode søvn er søvn uden forstyrrelser eller opvågninger og i tilstrækkelig mængde. For de fleste voksne er det 7-8 timers søvn hver nat. Alle har oplevet, hvad den gode søvn umiddelbart betyder. Man vågner veludhvilet, er klar i hovedet, er glad, har energi og har lyst til dagens udfordringer. Alle har også oplevet det modsatte, at man ikke er udhvilet, når man skal op, men er indadvendt, irritabel, vil ikke forstyrres, tænker langsomt og er ikke så skarp i hovedet, som når man er veludhvilet. Dette oplever mange efter for kort søvn, eller hvis søvnen har været forstyrret. Trætheden om dagen efter en dårlig nat kan føre så vidt, at det kan være svært at holde sig vågen i monotone situationer, som ved møder eller undervisning. Men hvordan opnår man den gode søvn? Hvis man i længere tid har lidt af søvnbesvær, skal man gå til veje St. 1 Vågen REM fleste med søvnbesvær oplever desværre en kombination af ovenstående. Resultatet er, at den samlede søvn er for kort, og at søvnen kun indfinder sig i korte perioder pga. opvågningerne. Når man efter en normal dags aktiviteter går i seng efter at have været vågen i timer, er man som regel træt, og de fleste falder da i søvn i løbet af minutter, efter at lyset er slukket. Hvis vi registrerer hjernebølgerne med elektroder, kan man se, at hjernebølgerne bliver lidt langsommere, man går fra alfa aktivitet til theta aktivitet, som er tegn på, at man sover i overfladisk søvn, stadie N1. Denne fase varer dog kun kort tid, minutter. Herefter kommer der søvnspindler og K-komplekser, specifikke søvnbølger som definerer stadie N2. Her sover man ca minutter. Endelig kommer de store langsom- helt slappe og øjnene bevæger sig hurtigt bag de lukkede øjenlåg. Det er den første REM fase (Rapid Eye Movements), den første drømmefase. Den varer ikke så længe, 5-10 minutter. Den samlede søvncyklus varer ca.1½ time. Resten af natten sover man den ene søvncyklus efter den anden, således at en normal nat består af 5-6 søvncykli. Mængden af dyb søvn aftager dog som natten skrider frem, ligesom mængden af REM søvn tiltager i løbet af natten. Ved søvnbesvær ser man forlænget indsovningstid og vågenhedsperioder flere gange i løbet af natten. Søvnen ændrer sig en lille smule, hvis man har været vågen i en periode længere end normalt, hvis man for eksempel har sprunget en hel nat over. Da ser man at indsovningstiden er meget kort, man kommer hurtigere ned i den dybe søvn, og dybsøvns- St. 2 St. 3 St. 4 Til venstre ses en normal søvncyklus, ca minutter. Ovenfor ses en lang nats søvncykli, med aftagende dybsøvn efterhånden som natten skrider frem og tiltagende REM søvn. på en måde, som mange vil opfatte som paradoksal og i en periode sove mindre end det egentlige behov. Søvnbesvær kan vise sig på flere måder. Hyppigt er det indsovningsbesvær, dvs. at det tager lang tid at falde i søvn, mere end en halv time, i nogle tilfælde 1-2 timer. Det kan også være for tidlig opvågnen. Man vågner efter 4-5 timers søvn og kan ikke falde i søvn igen og ligger vågen resten af natten. Og det kan være opvågnen efter et par timers søvn og besvær med at falde i søvn igen. De me hjernebølger, deltabølger, som når de kommer tilstrækkeligt tæt, definerer stadie N3 (som vi tidligere delte op i stadie 3 og 4). I stadie N3 sover man dybt og er svær at vække. Bliver man vækket er det svært at blive rigtig vågen. Hjernen vil gerne ned i N3 igen. Hvis det er en kortvarig opvågnen, kan kun de færreste huske det bagefter. Efter minutter aftager deltagebølgerne, og man glider op i stadie N2 og videre op til noget, der ligner N1. Dog ser man, at musklerne er perioderne i de enkelte søvncykli er længere end normalt og mere intensive, der er mere dybsøvnsbølger end normalt. Den måde, man indhenter tabt søvn på, er altså at sove mere intensivt. Dette benytter vi i behandlingen af søvnbesvær. Mange med angstsymptomer behandles med benzodiazepiner. Det er ikke så hensigtsmæssigt med hensyn til søvnen, idet benzodiazepiner kan forstyrre den normale søvn. Desuden er halveringstiden for de fleste benzodiazepiner meget lang, så der 4\n5 kommer beroligende og sløvende effekt den efterfølgende dag. I ScanSleep behandler vi søvnløshed med kognitiv adfærdsterapi (KAT) uden brug af sovepiller. Mange med angst oplever besvær med at falde i søvn. Nogle kan beskrive, at de kan være så trætte at de næsten ikke kan holde øjnene åbne, men så snart de kommer ind i soveværelset eller i seng, er det som at tænde på en kontakt, og de bliver lysvågne. Grundet de gentagne tilfælde med at ligge vågen i sengen nat efter nat bliver det en ubevidst reaktion, som aktiveres af sengen. Sengen aktiverer hjernen til vågenhed mod viljens ønske om at sove. Det er svært at komme ud af dette reaktionsmønster. Det kan kun brydes, ved at man oplever at falde i søvn, når man kommer i seng. Der er to modsatrettede kræfter i spil. Sengens aktiverende påvirkning af hjernen, og søvnbehovets deaktiverende indflydelse på hjernen. For at falde i søvn, skal søvnbehovets deaktiverende indflydelse på hjernen vinde. Det vil sige, at man skal være væsentlig mere træt end normalt, når man går i seng. Ved at opleve dette gentagne gange, kan man bryde det uhensigtsmæssige mønster og efterhånden udvikle en ny reaktion på sengen, nemlig at sengen også får en deaktiverende effekt på hjernen. Det tager dog sin tid, uger i bedste fald. Det betyder, at man i denne periode konstant er i søvnunderskud, med risiko for at fungere dårligt om dagen og med risiko for at falde i søvn. Men det oplever de fleste med søvnbesvær jo allerede pga. den dårlige søvnkvalitet i forbindelse med søvnbesvær. Selvom man føler sig træt om dagen, skal man bestræbe sig på at holde sig vågen hele dagen og ikke sove om dagen. Hver gang man falder i søvn om dagen, stjæles der af den søvnighed, man langsomt bygger op i løbet af den vågne periode om dagen. Jo længere vågenhedsperiode, jo større chance for at falde i søvn. Hvis man ikke falder i søvn, når man kommer i seng, skal man stå op igen. Man må ikke opleve at ligge vågen i sengen. Det bekræfter den uønskede reaktion, at sengen aktiverer hjernen. Så må man ikke sove for længe. Som regel et par timer mindre end det egentlige behov, dvs. 4½-5-5½ time til at begynde med. Man vil da aldrig føle sig udhvilet, men det er kun i starten. Inden for en uge oplever de fleste at falde hurtigt i søvn og sove uden opvågninger til vækkeuret ringer. Man er da ikke udhvilet, men de fleste har det dog bedre end normalt efter en dårlig nat. Ved sengetid Foto: Pedro Ribeiro Simões (flickr/cc) 5\n6 Tema Søvn og angst den efterfølgende nat er det ikke sikkert, at der er tilstrækkelig søvnighed til at vinde slaget og falde hurtigt i søvn, og derfor skal man op igen og får ikke tilstrækkeligt med søvn denne nat. Efter flere dårlige nætter stiger søvnbehovet gradvist, og så kan man være heldig og få en god nat igen. I løbet af de følgende uger kan man opleve, at der ganske langsomt bliver flere og flere gode nætter. I begyndelsen kun enkelte nætter, men efterhånden også to eller flere nætter efter hinanden. Når man har opnået gode, men for korte nætter hver nat (5 nætter i træk) kan man forlænge søvntiden med ½ time, dvs. man kan gå tidligere i seng. Tidspunktet for hvornår man skal stå op ligger fast i hele behandlingsforløbet og bestemmes af, hvornår man skal op på hverdage. Om det er kl , 06.30, eller 7.30 er uden betydning, bare det er samme tid hver eneste morgen, også lørdage, søndage og fridage. Herved justeres kroppens indre ur, og døgnrytmen bliver stabil. Vores indre ur styrer døgnrytmen gennem variation i udskillelsen af Melatonin (nat), Cortisol (dag) og vores kernetemperatur. Så med en stabil døgnrytme vil man være i aktiv fase om dagen og i inaktive fase om natten. Et behandlingsforløb med denne fremgangsmåde tager tid, men resultaterne er også langt bedre end behandling med sovepiller. Behandlingen kræver tålmodighed og udholdenhed. Fremskridtene kommer kun gradvist, så det er en god idé at føre søvnskema eller søvndagbog over hvornår og hvor meget (eller hvor lidt), man sover. Kun ved overblik kan man se den langsomme forbedring. * ØNH betegner øre-, næse- og hals-sygdomme. Søvnmangel får hjernen til at skrumpe Kronisk søvnløshed gør hjernemassen mindre, viser ny forskning. For første gang er det lykkedes os at påvise, at patienter, der lider af søvnløshed, har en mindre tæthed i hjernemassen i netop det område, der er knyttet til hjernens hviletilstand. Jo mere alvorligt søvnproblemet er, des mindre er hjernemassen i den region, siger den hollandske forsker og leder af undersøgelsen, Ellemarije Altena. De hollandske forskere lavede undersøgelsen ved at sammenligne størrelsen på hjernemassen hos personer med kronisk søvnløshed med størrelsen på raske personers hjerne. Resultaterne viste, at de søvnløse havde mindre grå masse i venstre hjernehalvdel end de raske forsøgspersoner. Samtidig var reduktionen i den grå masse stærkt afhængig af, hvor alvorlig forsøgspersonernes søvnløshed var. Kilde: Vil gerne have anden hjælp end sovepiller Otte ud af ti, der en eller anden gang har brugt sovemedicin, ville have foretrukket at få anden behandling end medicin. Alligevel er sovemedicin udbredt. Det viser et norsk studie af 2645 voksne hvoraf 18,8 procent havde brugt sovemedicin på et tidspunkt i livet. Mens næsten hver femte af de adspurgte havde brugt sovemedicin på et tidspunkt i livet, fortalte otte procent om brug inden for den sidste måned og fire procent var kroniske brugere. Brugen af sovemidler havde sammenhæng med lav socioøkonomisk status, højere alder, at være kvinde samt hyppige symptomer på søvnvanskeligheder, angst og depression. De stærkeste faktorer for brug af sovemedicin var høj alder og lav grad af kontrol over søvnen. Dette var også faktorer, som bidrog til, at det var vanskeligt at stoppe med at tage disse medikamenter. Oplevelsen af at have kontrol med søvnen spiller en vigtig rolle for brugen af disse medikamenter, påpeger artikelforfatterne. Forfatterne af studiet, som er tilknyttet Nasjonalt Kompetansesenter for Søvnsykdommer/Universitetet i Bergen, skriver i abstractet, at brugen af sovemedicin er udbredt i Norge, og at ikke-medikamentel behandling i ringe grad er en del af behandlingstilbudet i sundhedsvæsenet. Studiet er publiceret i martsudgaven af International Clinical Psychopharmacology. Kilde:\n7 Hvem tager på af antidepressiv medicin? Af Anna Secher, PhD Neuroscience Foto: Sparky (flickr/cc) Brugen af antidepressiv medicin har aldrig været større. Selvom medicinen bliver bedre og mere sikker, så har medicinen stadig mange bivirkninger. En af disse bivirkninger er vægtstigning. Men vægtstigning sker kun for nogle: ca. en ud af fem mennesker, der spiser den samme type medicin, tager på i vægt. Hvorfor tager nogle mennesker på, når de modtager antidepressiv medicin, imens andre går fri? Er det fordi, at de får det bedre og derfor har lyst til at spise mere? Eller er det fordi, medicinen nedsætter stofskiftet eller giver større lyst til sukker? Der er mange ubesvarede spørgsmål, og det bedste bud er nok, at det er en kombination af mange faktorer. Måske er vægtstigningen en bivirkning ved medicinen. Mange mennesker, der får medicinsk behandling for angst og depression, oplever bivirkninger i forbindelse med behandlingen. Bivirkningerne kan være meget forskellige og rammer nogle hårdere end andre. To personer reagerer ikke altid ens på samme medicin. Den ene får måske flere eller helt andre bivirkninger end den anden. Forskellen skyldes sandsynligvis, at vi alle er genetisk forskellige. Hvis vi vidste mere om, hvordan medicinen virker i forhold til en given genetisk profil, ville det være lettere at ordinere den medicin, der virker bedst og har færrest bivirkninger for den enkelte. Dette er udgangspunktet i en undersøgelse, der blev foretaget for et par år siden på Neuropsykiatrisk Laboratorium, Rigshospitalet. Undersøgelsen var delt op i to dele: Et spørgeskema, der blev lagt på hjemmesiden depnet.dk samt en genetisk undersøgelse af folk, der havde oplevet vægtstigning i forbindelse med antidepressiv behandling. Formålet med spørgeskemaet var bl.a. at få et billede af, hvor meget man tager på af medicinen og af hvilke typer af antidepressiv medicin, der giver den største vægtstigning. Der kom over 4000 besvarelser hvoraf ca personer blev inkluderet i selve spørgeskemaanalysen. Disse havde enten taget på i vægt eller var forblevet vægtneutrale under behandlingen. Kun 38 havde tabt sig under behandlingen. Undersøgelsen viste, at det ikke nødvendigvis er en bestemt type af antidepressiv medicin, der giver vægtstigning. Medicin som Cipramil og Cipralex, der er mindre kendte for vægtstigning, gav lige så mange kilo på sidebenene som Mirtazapin, der er kendt for at kunne give kraftig vægtstigning. Dem, der tog på, tog i gennemsnit 12 kg på, og vægtstigningen fortsatte igennem hele behandlingsperioden. En del, der lider af depression, taber sig under den ubehandlede depression, altså før de modtager medicin. Så måske skyldes vægtstigningen udelukkende en bedring i den psykiske tilstand. Der var imidlertid en stor gruppe, som ikke havde tabt sig under den ubehandlede depression, og som alligevel tog på i løbet af behandlingen med antidepressiv medicin. Og dette kunne tyde på, at vægtstigning altså også kan være en medicinsk bivirkning. Man kan selvfølgelig ikke udelukke, at nogle tager på pga. en psykisk bedring og heller ikke udelukke, at nogle ville have taget på uanset behandling eller ej. Så hvis den samme type antidepressiv medicin kun får nogle til at tage på, taler det for, at man kan være genetisk disponeret for at tage på i forbindelse med antidepressiv behandling. Dette førte til den anden del af undersøgelsen. Denne omfattede en genetisk undersøgelse af personer med og uden vægtstigning i forbindelse med antidepressiv medicinsk behandling. Undersøgelsen viste, at en del af vægtstigningen kan forklares med en variation i et gen, der koder for et enzym kaldet COMT. Funktionen af COMT er at nedbryde signalstoffer i kroppen kaldet cathecholaminer: Fx adrenalin og dopamin. Dem, der havde en genetisk variant, der førte til enten høj eller lav aktivitet af COMT enzymet, var mere tilbøjelige til at tage på med antidepressiv behandling end dem, der havde et mellemaktivitetsniveau af COMT enzymet. Der er altså en sammenhæng mellem niveauet af kroppens catecholaminer og tilbøjeligheden til at tage på i vægt i forbindelse med antidepressiv behandling. De enkelte komponenter, der fører til en bivirkning som vægtstigning, er som brikker i et puslespil. Selv om undersøgelsen ikke giver et entydigt svar på, hvorfor man kan tage på af antidepressiv medicin, så er variationen i genet, der koder for COMT, en brik i puslespillet. Flere af denne slags undersøgelser kunne lede os på rette vej til mere personlig og bedre medicinsk behandling. Når vi ved, hvorfor bivirkningerne opstår, er det lettere at undgå dem. Hvis vi kan kortlægge hvilke gener, der er ansvarlige for det medicinske respons, både den tilsigtede virkning og bivirkningerne, vil vi kunne designe en individuel medicinsk behandlingstype med høj effektivitet og lav bivirkningsprofil. Dette kunne gøres med en blodprøve fra patienten, hvor man screenede de gener, der er involveret i behandlingsresponset. Det er selvfølgelig et større puslespil, vi har sat os for at samle, og hver brik tager tid. Men går puslespillet op, bliver det færdige billede anstrengelserne værd. 7\n8 ACT Acceptance and Commitment Therapy Af Cand.Psych. Susan Møller Rasmussen Acceptance and Commitment Therapy, der udtales ACT og ikke som bogstaverne A-C-T, er en kognitiv behandlingsform, der er baseret på kognitiv adfærdsterapi. De fleste kender til eller har hørt om kognitive behandlingsformer, som er en terapiretning, der er udviklet i England og USA igennem de sidste 50 år. Undersøgelser viser, at metoden er effektiv i forhold til psykiske vanskeligheder som bl.a. angst og depression (Chambles et.al., 1996). Inden for kognitiv adfærdsterapi er det en tradition, at der konstant forskes for at finde de elementer, som er virksomme i terapien. Det betyder, at denne terapeutiske metode er i en konstant udvikling. Den første bølge, eller den oprindelige adfærdsterapi, som går helt tilbage til 30 erne havde mest fokus på menneskers ydre handlinger, dvs. de direkte observerbare handlinger og rettede sig mod reduktion af symptomer. Denne terapiretning var bl.a. effektiv i forhold til tvangshandlinger og fobisk angst. I den anden bølge af kognitiv adfærdsterapi er der fokus på såvel ydre handlinger som indre. Ydre handlinger er de handlinger, som er synlige for øjet, det kan fx være at spille med en bold. Indre handlinger er personlige oplevelser som tanker, følelser og fysiske fornemmelser. I den anden bølge af kognitiv adfærdsterapi tages der udgangspunkt i vores tænkning for at kunne reducere symptomer på psykiske vanskeligheder, som fx angst og depression, med baggrund i en særlig model (Beck.et. al.,1979). Denne kognitive terapiretning er kendt og udbredt i Danmark både i det offentlige behandlingssystem og i den private psykologpraksis. Den kan kaldes klassisk kognitiv behandling. Nogle af de største retninger inden for den såkaldte tredje bølge af kognitive behandlingsformer er også blevet kendt i Danmark. Nogle har måske mødt Mindfulness (Segal et. al., 2002), som er en træning i bevidst nærvær. Det er en form for opmærksomhedstræning, hvor målet er at blive bedre til at være bevidst nærværende og mere i kontakt med nuet. Groft sagt betyder bevidst nærvær og evnen til at være i kontakt med nuet, at man bevidst fokuserer på det, som sker her og nu frem for fx uhensigtsmæssige tanker og forestillinger. Undersøgelser viser, at bl.a. angst har meget dårlige vækstbetingelser, når man er i kontakt med nuet. I denne artikel introduceres Acceptance and Commitment Therapy, som også er en af de store retninger inden for den tredje bølge af kognitiv behandling. Acceptance and Commitment Therapy, der for nemheds skyld udtales ACT, er blevet udviklet i USA over de sidste 20 år af psykologerne Steven Hayes, Kelly Wilson og Kirk Strosahl (Hayes et al.,1999). ACT er, såvel som andre retninger inden for den tredje bølge af kognitive terapiformer, påvirket af nye filosofier og perspektiver som fx buddhisme og eksistentialistisk filosofi. I ACT antager man, at mennesket uvilkårligt til tider oplever negative tanker og følelser, men at dette imidlertid blot er en verbal proces skabt af hjernen, og at det dermed ikke altid er en sandhed eller en vanskelighed, som vi er nødt til at reagere på eller løse. Modsat den typiske vestlige psykologi baserer ACT sig derfor ikke på formodningen om en såkaldt sund normalitet, i hvilken mennesket anses som per natur at være udstyret med psykisk sundhed, og hvor psykisk ubehag eller lidelse opfattes som noget unormalt. ACT bygger i stedet på antagelsen om destruktiv normalitet, idet man mener, at menneskets normale psykologiske processer til tider helt enkelt er destruktive samt potentielt ubehagelige, hvilket netop formodes at være forårsaget af vores unikke evne til sprog. Ifølge ACT er vi i forlængelse af ovenstående evolutionært udviklet med en oftest yderst fordelagtig evne til problemløsning, hvorved eventuelle problemer såsom en ubehagelig tanke fordrer løsning i form af, hvordan vi kan undgå den eller få den til at forsvinde. Da denne strategi fungerer fint i den materielle verden, og da den som regel er yderst hjælpsom, er det således naturligt også at anvende denne i vores indre psykologiske univers, hvorfor vi mennesker ofte forsøger at kontrollere tanker, erindringer, følelser og kropslige fornemmelser. Det betyder dog også, at vi kan opleve at bruge rigtig mange ressourcer på at omstrukturere, evaluere og kontrollere ubehagelige tanker, følelser og kropslige fornemmelser uden effekt, eller måske ligefrem med den modsatte effekt, fordi vi i et forgæves forsøg på at kontrollere tanken paradoksalt nok knytter os til den, hvilket har vist sig at øge dens frekvens og intensitet (jf. Wegner et al., 1987; Feldner et al., 2003; Marcks & Woods, 2005; Campbell-Sills et al., in press). Med andre ord forstærker man det ubehag, som en negativ tanke eller følelse kan medføre, såfremt man kæmper for at undgå eller kontrollere denne, hvilket kan eksemplificeres ved den paniske klient, hvis symptomer udvikles på baggrund af angsten for angsten. Ifølge ACT opstår psykisk lidelse på baggrund af klientens ufleksibilitet som en følgevirkning af kategorisering af tanker, følelser, kropslige fornemmelser og adfærd som henholdsvis uacceptable og acceptable eller velkomne og uvelkomne. Forskning har i forbindelse hermed netop vist, at ovennævnte tankemæssige samt emotionelle kontrol- og und- 8\n9 gåelsesstrategier bl.a. forbindes med angstlidelser (Hayes et al.,1999). I ACT er målet for behandlingen ikke at reducere symptomer (selvom det ofte er en positiv følgevirkning), men at arbejde hen imod en mere grundlæggende ændring af klientens perspektiv på sig selv og verden. ACT er en behandlingsmetode, der er baseret på accept og eksponering, og målet er at øge klientens psykologiske fleksibilitet. Accept af ubehagelige tanker, følelser og fysiske fornemmelser er et centralt element i den tredje bølge af terapiretninger inden for kognitiv adfærdsterapi. I ACT er der dog ikke tale om accept af personligt oplevet ubehag alene for acceptens skyld, men om accept af personligt oplevet ubehag for at opnå målsætningen for terapien. Eksponering er en behandlingsmetode, som blev anvendt til behandling af fobisk angst helt tilbage til 30 erne og frem til i dag på fobiskoler rundt omkring i landet. Metoden går ud på at klienten bliver udsat for en lille smule af det, som vedkommende frygter - med klientens accept og under kontrollerede forhold. Man kan sammenligne eksponering med behandling af allergi, hvor patienten bliver udsat for små doser af det stof som vedkommende reagerer på. I allergibehandlingen øges doserne gradvist, efterhånden som patienten bliver mere og mere resistent. Eksponering er en behandlingsmetode med dokumenteret effekt, som har vist sig særdeles velegnet i forhold til fobisk angst og OCD (Hayes et al.,1999). I ACT anvendes eksponering både i forhold til situationer i den materielle verden, som udløser angst, men også på personlige oplevelser, som tanker, følelser og fysiske fornemmelser. I traditionel kognitiv behandling er der fokus på tanker, følelser og handlingers indhold ofte med henblik på at forsøge at ændre klientens tankeindhold for at opnå flere nuancer i klientens tænkning og måske derved også en bedring i humøret. Imidlertid tyder forskning i sprog og tænkning på, at dominerende tanker og antagelser er vanskelige at ændre eller modificere (Hayes, Barnes Holmes & Roche, 2001). Derfor samarbejder ACT-be- Foto: Lars Marcussen (flickr/cc) 9\n10 handleren med sin klient om accept af tanker og en ændring i klientens perspektiv på sine tanker for at opnå større handlefrihed på trods af dominerende tanker og antagelser. Psykologisk fleksibilitet i ACT betyder, at klienten i samarbejde med sin behandler udvikler en vifte af handlestrategier som er hjælpsomme i alle livets forhold, og at klienten bliver i stand til at ændre sin handlestrategi, alt efter hvad der er mest hjælpsomt for klienten i en given situation. Mindfulnessprocesser, eller træning i at være i kontakt med nuet, er en vigtig del af ACT-behandlingen, fordi det øger muligheden for at udvikle psykologisk fleksibilitet I ACT rettes der særlig fokus mod vores personlige værdisætning. Det betyder, at et centralt element i en ACT-terapi er eksistentielle spørgsmål. Hvad skal livet handle om hvis det skal handle om noget bestemt? Ud over at gøre det klart for klienten hvilke personlige værdier der er mest meningsfulde, og som skal have opmærksomhed, når livet leves, vil der i ACT- terapien samtidig være fokus på, hvordan disse værdier kan udleves bedst muligt. Et fokus i en samtale med en ACTbehandler kan typisk være, hvordan en bestemt livsværdi kan udleves, selvom det kan være forbundet med personligt oplevet ubehag. Det kan for eksempel være en mor, der lider af panikangst og som værdsætter sin rolle som mor meget højt. Målsætningen for terapien kan være, at hun bedre er i stand til at give opmærksomhed til værdien om forældreskab. For eksempel kan man forestille sig, at panikangst opleves som en hindring for at deltage i arrangementer i datterens børnehave, og at datteren skal spille hovedrollen i et lille teaterstykke, som moderen rigtig gerne vil overvære. I ACT-behandlingen vil man arbejde hen imod, at hun bliver bedre til at kunne rumme sine ubehagelige tanker, følelser og fysiske fornemmelser for at blive i stand til at udleve sin værdi som mor, bl.a. ved at overvære et teaterstykke i børnehaven. Helt konkret vil målsætningen for ACT-behandlingen være, at moderens handlestrategier udvikles så hun ændrer sit forhold til sine egne personlige oplevelser af ubehag og på længere sigt oplever sig mere fri til at handle i overensstemmelse med sine værdier på trods af ubehaget. Selvom ændring af tankeindhold ikke er målet i en ACT- behandling, vil det alligevel ofte være en behagelig følgevirkning (Hayes, 1999). [Af pladshensyn er kilderne ikke medtaget, men de kan rekvireres ved henvendelse til Red.] Seks ud af ti norske børn med angst får ikke behandling Seks ud af ti norske børn, som lider af angst får ingen behandling. Det viser et stort studie af psykisk helse hos børn i Norge, Bergenundersøgelsen, hvor over børn blev undersøgt. Den viste, at de fleste børn, som led af angst ikke er i kontakt med børne- og ungdomspsykiatrien. Angst er den mest udbredte af de psykiske lidelser. Og den rammer ikke bare voksne. I studiet Barn i Bergen er 5073 børn fra 5. til 7. klasse blevet undersøgt. Både børn, deres forældre og lærere blev interviewet. Sådan identificerede forskerne mange børn, som mest sandsynligt havde diagnosen angst, og som burde have haft behandling. Angst var den største psykiske vanskelighed i børnegruppen. Men flertallet blandt dem, hele seks ud af ti, var altså ikke i kontakt med PPR/ børne-ungdomspsykiater/psykolog. Barnets forældre rådes til at begynde med at tage en snak med barnets lærer/ pædagog og dernæst finde ud af, hvor man kan få hjælp. Og det kan i sig selv være lidt af en udfordring. Kilde: 10\n11 Flere psykisk syge slås med stofmisbrug Antallet af psykisk syge personer, der dulmer deres angst og depression med stoffer, er steget kraftigt de senere år. Det fremgår af Sundhedsstyrelsens netop udgivne årsrapport om narkosituationen i Danmark. Antallet af psykisk syge, der ryger hash, er næsten tredoblet fra 524 i 1998 til 1507 i 2008 og er alene i perioden 2007 til 2008 steget med 40 procent. Men også antallet af psykisk syge, der misbruger stoffer som kokain, ecstasy og heroin, er i vækst. Stigningen skyldes dels, at psykiatrien er blevet bedre til at opdage de stofmisbrugende patienter, dels at behandlingssystemet på trods af flere års opråb endnu ikke er gearet til at hjælpe mennesker, der har behov for både behandling af psykisk lidelse og misbrug, lyder det fra flere eksperter. Vi ved, at langt størstedelen af stofmisbrugere har et bagvedliggende psykisk problem det kan være angst, depression, ADHD eller psykose. Men selvom disse sygdomme er behandlingskrævende, så får personerne kun sjældent hjælp, fordi de falder uden for både i misbrugsbehandlingen og i psykiatrien. De forbliver ubehandlede og hober sig op, og det er man nu begyndt at kunne se i statistikken, siger misbrugsekspert og psykiater Henrik Rindom. I Århus har man netop afsluttet et treårigt forsøg med koordineret behandling af stofmisbrugere med psykiske lidelser, og en foreløbig evaluering viser, at forsøget har været en stor succes. Næsten halvdelen kunne et år efter, at de var begyndt behandlingen, erklære sig stoffri, mens 36 procent havde nedsat deres forbrug af stoffer betydeligt. Kilde: Kristeligt Dagblad, Lykkepiller gør følelseskolde mennesker bløde Danske forskere har fundet en overraskende forklaring på, hvorfor nogle mennesker er hypersensitive, mens andre er følelseskolde. Antidepressiv medicin kan hjælpe dem til et mere normalt liv, mener forskerne. Hjerneforskere har længe forsøgt at kaste lys over, hvorfor der er så stor forskel på, hvor følsomme vi er. Deres studier har afsløret en hidtil ukendt mekanisme i hjernen, der sørger for at rette os ind, hvis vores sensitivitet kommer for langt væk fra den gyldne middelvej. Opdagelsen giver et helt nyt syn på de mekanismer, der bestemmer, hvor sensitive vi er. Og den viser, at det kan lade sig gøre at hjælpe hypersensitive såvel som følelseskolde mennesker med at komme i bedre balance ved at indtage antidepressiv medicin. De meget sensitive forsøgspersoner, hvis serotonin-niveau som udgangspunkt var lavt, blev mindre følsomme, når de fik mere serotonin - de mindre følsomme personer, hvis serotonin-niveau som udgangspunkt var højt, blev mere følsomme. Kilde: 11\n12 Behandlingsret anno 2010 Af Kristine Liljenberg, kommunikationsmedarbejder i ODA BEHANDLING 2010 er året hvor psykiatrien med små skridt nærmer sig en ligestilling med de fysiske sygdomme. Retten til behandling er ikke længere helliget fysiske sygdomme. Med den nye behandlingsret i voksenpsykiatrien har psykisk syge voksne nu ret til at komme i hospitalsbehandling inden for to måneder. Eksperter forventer en markant stigning af henvisninger til ambulante tilbud, og i regionerne har de derfor travlt med at udvide behandlingskapaciteten på dette område. Alle voksne med psykiske lidelser, der er fyldt 19 år, fik den første januar ret til at få et tilbud om udredning og behandling indenfor to måneder. Kan regionspsykiatrien ikke overholde fristen, skal den tilbyde patienten at blive behandlet på et privat hospital eller en klinik, der har indgået en aftale med Danske Regioner. Den nye behandlingsret gælder udelukkende behandling i hospitalsregi. Det vil sige indlæggelser og ambulant behandling på psykiatriske hospitaler. Psykologhjælp og behandling hos private psykiatere er ikke omfattet af den nye behandlingsret. Hvad betyder behandlingsretten for patienter med angst og OCD? Flere eksperter forventer, at behandlingsretten først og fremmest kommer de patientgrupper til gode, som ikke allerede i dag indlægges akut. Den akutte behandling lægger selvsagt ikke op til lange ventelister, da patienterne skal behandles med det samme. De akutte indlæggelser vedrører kun i begrænset omfang de ikke-psykotiske patienter. Derfor bliver det primært i forbindelse med henvisninger til ambulant behandling af angst og OCD, at behandlingsretten kommer de ikkepsykotiske patienter til gode. Hvor mange af de formodede hundredetusinder af borgere med let, moderat eller svær angst og OCD, der opfylder kriterierne for henvisning til ambulant hospitalsbehandling, kan være svært at sætte tal på. Men for at blive henvist til ambulant behandling kræves det, at der er tale om en svær psykisk lidelse, som den praktiserende læge ikke selv kan udrede eller behandle. Hvordan foregår det? Den praktiserende læge, skal skrive henvisningen til et ambulant psykiatrisk center eller anden behandling i hospitalsregi. Henvises man fx til Rigshospitalets Psykiatriske Center og ventetiden her er mere end to måneder, vil anvisningskontoret i regionen vurdere, om andre af regionens centre kan klare behandlingen inden for to måneder. Er det ikke tilfældet, kan patienten vælge at blive behandlet i privat regi hos et privat hospital eller klinik, der har indgået en aftale med Danske Regioner. Den ambulante behandling i fokus Ventelisterne har indtil nu betydet, at ikke-akutte behandlingskrævende patienter ikke modtager behandling, når behovet opstår, men må vente på en ledig plads. Sat på spidsen har det betydet, at man skulle være akut syg for at blive behandlet inden for en rimelig tid. Dette er sket helt uden hensynstagen til at sygdomme som lette til moderate depressioner og angst må betegnes som så smertefulde og alvorlige, at en lang ventetid ikke er rimelig. Med den nye behandlingsret i voksenpsykiatrien åbnes dørene for en behandling inden for to måneder også for de ikke-akutte patienter. Opfyldelsen af behandlingsretten skal overvejende ske i regionernes ambulante behandlingstilbud. Erfaringerne fra børne- og ungeområdet, der allerede sidste år fik indført behandlingsretten, er at langt flere bliver henvist til ambulant behandling. De praktiserende læger ser med behandlingsretten en mulighed for at sikre deres patienter en bedre og hurtigere behandling via henvisning til regionale tilbud. Udfordringer ved behandlings-retten Én af de centrale udfordringer ved den nye behandlingsret bliver, om der er tilbud nok. Flere eksperter forventer en stigning af henvisninger af patienter med angst, OCD og depressioner til ambulant behandling og dermed et massivt pres på de ambulante behandlingssteder i regionerne. For at komme det øgede pres på systemet i møde har regionerne valgt at udbygge kapaciteten på de ambulante behandlingssteder. Hvis ikke regionernes tilbud kan følge med, så kan patienterne som nævnt modtage behandling fra private tilbud som for eksempel PP Clinic og Center for Psykiatri og Eksistens, men også her kan der være ventelister. Derfor kan den nye behandlingsret ikke sidestilles med en behandlingsgaranti. Det er nu op til den lægelige vurdering, hvilke patienter som får glæde af behandlingsretten. Det afgørende er i den forbindelse, om patienterne henvises til behandling i hospitalsregi, hvor behandlingsretten udelukkende gør sig gældende. De mange ikkepsykotiske patienter som behandles af egen læge, private psykiatere eller modtager psykologbehandling vil ikke være omfattet af ordningen. For denne store patientgruppe vil der altså stadig være udsigt til lange ventelister også over to måneder. Hvad kan du selv gøre? Hvis der er usikkerhed om diagnosen, eller den nuværende behandling ikke 12\n13 har effekt, kan man som patient tale med sin praktiserende læge om de muligheder, den nye behandlingsret giver. Måske er der basis for en henvisning til et ambulant tilbud. Og for at få det fulde udbytte af den nye ret til behandling inden for to måneder er det vigtigt, at tidsfristen regnes fra tidspunktet, hvor patienten modtager henvisningen fra lægen første gang, og ikke først fra den har været frem og tilbage mellem psykiatrisk center og lægen. Det er et forløb, som unægtelig kan være svært at hitte hoved og hale i, hvis man lider af angst, OCD og/eller depression. Derfor har man som patient og pårørende mulighed for at kontakte regionernes patientvejledere, for at få klar besked om, hvordan man bruger behandlingsretten. For at finde patientvejlederne kan man som patient eller pårørende gå ind på regionernes hjemmeside og se hvilke hospitaler, patientvejlederne er tilknyttet (se også faktaboks). På vej mod ligestilling Samlet set kan den nye behandlingsret i voksenpsykiatrien betegnes som et skridt i den rigtige retning for at forbedre forholdene i psykiatrien og for de ikke-psykotiske patienter. Alligevel halter psykiatrien bagefter i forhold til behandlingsretten for fysisk sygdom, hvor retten indtræder efter en måned. Som patient i psykiatrien må man altså væbne sig med tålmodighed, kende til sine behandlingsrettigheder og forsøge at glæde sig over, at psykiatrien med små skridt opnår bedre forhold og nærmer sig en ligestilling med de fysiske sygdomme. Selvværd er ikke et spørgsmål om at være fejlfri, men om at acceptere sig selv som den man er med de fejl, man nu engang har og laver. Søvnmedicinsk Klinik Telefon kbh: , man-torsdag kl Telefon jylland: , man-torsdag kl 8-10 Nørre Farimagsgade 13, 1. tv 1364 København K Prismet Viborgvej Århus Boulevarden Aalborg Jernbanegade 44, Kolding 13\n14 Behandlingstilbud i Svendborg Af Claus Sersar Thomsen BEHANDLING Der er nu kommet et nyt behandlingstilbud i Svendborg, som hører under voksenpsykiatrisk afdeling. Tilbuddet består i psykoedukation og kan understøtte den behandling, man er i, så man får en bedre indsigt i sin sygdom. Undervisning Der undervises i tre emner, fordelt over tre undervisningsseancer. Emnerne er: Angstdiagnoser Den kognitive forståelsesramme Metoder til at arbejde med angsten Formål Formålet med undervisningen er at understøtte den behandling, man modtager. Desuden at man skal få en større grad af medansvar for sin egen sundhed og sygdom. Hvor foregår det? Selve undervisningen foregår i psykiatrisk afdeling og vil vare ca. 1½ time pr. gang. Datoer og tidspunkt vil fremgå af indkaldelsen. Mødested Forhallen i Almenpsykiatrisk afdeling Svendborg. Evaluering Der evalueres, når undervisningsforløbet afsluttes. Dette ved hjælp af et evalueringsskema/afkrydsningsskema. Kontakt Telefon v/sekretær Henriette Andresen. Antidepressiv medicin kan skade fostre Risiko for en tidlig fødsel, dårligere score i apgar-test og større risiko for at blive overført til behandling på neonatal-afdelinger. Det er nogle af de effekter, som morens indtagelse af antidepressiver (SSRI-præparater) under graviditeten kan have på det nyfødte barn. Det viser ny forskning fra Århus Universitet, som er baseret på data fra fødsler på Århus Universitetshospital, Skejby, i perioden fra 1989 til Man skal måske overveje, om ikke kvinderne kan undvære lykkepillerne og skal sendes til psykoterapi i stedet for. Men når det er sagt, vil der alligevel være en del tilfælde, hvor man er nødt til at anbefale lykkepillerne. Lægerne skal bare vurdere fordelene og ulemperne ved lykkepillerne afhængig af hver kvindens tilstand og situation, siger Najaaraq Lund Kilde:\n15 nyt fra 2010 byder på en masse spændende projekter for ODA - Fælles-organisationen for OCD-, Depressions- og Angstforeningen. På den politiske front går ODA i brechen for at skabe politisk opmærksomhed omkring den nuværende sygdoms- og aldersdiskriminerende psykologordning. ODA ønsker gratis psykologbehandling for alle aldre og alle sygdomme. Når regeringen og Danske Regioner til sommer mødes til dette års økonomiforhandlinger, ønsker ODA at de sætter psykologordningen og behandlingsmodellen shared care på dagsorden. Med shared care er patienten i centrum, og der fokuseres på et øget samarbejde mellem de praktiserende læger og psykiatrien. ODA ønsker, at regeringen og Danske Regioner tager et anstændigt ansvar for de ikke-psykotiske patienter, og at diskussionerne ikke strander på spørgsmålet om, hvem der skal betale for det. ODAs Café Blom Mødestedet Café Blom på Nørrebro i København er efterhånden blevet en velbesøgt succes. Fælles for gæsterne i cafeen er, at de enten har eller har haft angst, depression eller OCD, eller er pårørende. Mødestedets succes betyder, at stedet mangler frivillige til at indgå i et fælles arbejde for at holde cafeen i gang og arrangere spændende aktiviteter. Læs mere om Café Blom og ODA på 15\n16 Årsregnskab 2009 Indkaldelse til Angstforeningens generalforsamling mandag den 10. maj 2010 kl Café Kram Peter Bangsvej 1G 2000 Frederiksberg 1. Valg af dirigent 2. Valg af referent 3. Godkendelse af dagsordenen 4. Valg af stemmetællere 5. Formandens beretning 6. Regnskabsaflæggelse 7. Behandling af indkomne forslag 8. Fastsættelse af kontingent 9. Godkendelse af budget for kommende regnskabsår 10. Valg af bestyrelsesmedlemmer og 3 suppleanter 11. Valg af ekstern revisor 12. Eventuelt På valg er: Mia Attle (genopstiller) Peder Terpager Rasmussen (genopstiller) Preben Jørgensen (genopstiller) Suppleanter: Hauge Larsen (genopstiller ikke) Michael Nielsen (genopstiller) Lars Nyeman (genopstiller ikke) Den uafhængige revisors påtegning: Vi har re vi de ret års regn ska bet for Angstforeningen for regn skabs året 1. januar 31. december 2009 omfat ten de an vendt regn skabs prak sis, re sul tat op gø rel se, ba lan ce og no ter samt le del ses be ret nin gen. Års regnska bet og le del ses be ret nin gen aflæg ges ef ter års regn skabs lo ven. Le del sens an svar Le del sen har an sva ret for at ud ar bej de og afl æg ge et års regn skab, der gi ver et ret vi sen de bil le de i ov er ens stem- Regnskab 2009 Budget 2009 Regnskab 2008 Indtægter Kontingenter Gaver/støttebeløb Fonde, legater Salg Tips og Lottomidler tilskud Andre tilskud Øvrige indtægter Udgifter - aktiviteter Selvhjælpsgrupper Foredrag og konference Rådgivning Angstavisen og informationsmateriale Aktiviteter i alt Udgifter - administration Husleje Forsikringer Lønninger Bestyrelses- og personaleomkostninger Kørselsgodtgørelse Telefon og internet Kontorartikler Porto Revision og advokat mv. samt bogføring EDB-udgifter Tidsskrifter mv Kontinger til andre Gebyrer og renteudgifter Småanskaffelser Rejseomkostninger Feriepenge Gaver Licens\n17 Regnskab 2009 Budget 2009 Regnskab 2008 Administration i alt Udgifter i alt Resultat før renter Renteindtægter og udbytter Renteudgifter mm Årets resultat Aktiver Tilgodehavender Værdipapirer BG-Bank Kasse Aktiver i alt Passiver Egenkapital primo Årets resultat Egenkapital ultimo Forudbetalte kontingenter Leverandørgæld Anden gæld Passiver i alt melse med års regn skabs lo ven. Det te an svar om fat ter ud form ning, im plemen te ring og op ret hold else af in terne kon trol ler, der er re le van te for at ud ar bej de og afl æg ge et års regn skab, der gi ver et ret vi sen de bil le de uden væ sent lig fejl in for ma tion, uan set om fejl in for ma tionen skyl des be svig elser el ler fejl samt valg og an vend else af en hen sigts mæs sig regn skabs prak sis og ud øv else af regn skabs mæs sige skøn, som er ri me li ge ef ter om stændig he der ne. Le del sen har end vi de re an sva ret for at ud ar bej de en le delses be ret ning, der in de hol der en retvi sen de re de gør el se i ov er ens stemmel se med års regn skabs lo ven. Re vi sors an svar og den ud før te re vi sion Vort an svar er at ud tryk ke en konklu sion om års regn ska bet og le delses be ret nin gen på grund lag af vor re vi sion. Vi har ud ført vor re vi sion i over ens stem melse med dan ske revi sions stan dar der. Dis se stan dar der kræ ver, at vi le ver op til eti ske krav samt plan læg ger og ud fø rer re vi sionen med hen blik på at op nå høj grad af sik ker hed for, at års regn ska bet og le del ses be ret nin gen ik ke in de hol der væ sent lig fejl in for ma tion. En re vi sion om fat ter hand lin ger for at op nå re vi si ons be vis for de be løb og op lys ninger, der er an ført i års regn ska bet og le del ses be ret ningen. De valg te hand lin ger af hæn ger af re vi sors vur de ring, her un der vurde rin gen af ri si ko en for væ sent lig fejl in for ma tion i års regn ska bet og ledel ses be ret nin gen, uan set om fejl infor ma tion en skyl des be svi gel ser el ler fejl. Ved ri si ko vur de rin gen over ve jer re vi sor in ter ne kon trol ler, der er rele van te for for e ning ens ud ar bej delse og afl æg gelse af et års regn skab, der gi ver et ret vi sen de bil le de, samt for at ud ar bej de en le del ses be ret ning, der in de hol der en ret vi sen de re degø rel se, med hen blik på at ud for me re vi sions hand lin ger, der er pas sende ef ter om stæn dig he der ne, men ik ke med det for mål at ud tryk ke en kon klu sion om ef fek ti vi te ten af for e- ning ens in ter ne kon trol. En re vi sion om fat ter end vi de re stil ling ta gen til, om den regn skabs prak sis, der er anvendt af le del sen, er pas sen de, og om de regn skabs mæs sige skøn, der er ud øv et af le del sen, er ri me li ge, samt en vur de ring af den sam le de præ sen ta tion af års regn ska bet og ledel ses be ret nin gen. Det er vor op fat telse, at det op nåede re vi sions be vis er til stræk ke ligt og eg net som grund lag for vor konklu sion. Re vi sion en har ik ke gi vet anl edning til for be hold. Kon klu sion Det er vor op fat telse, at års regn skabet gi ver et ret vis ende bil le de af fore ning ens ak ti ver, pas si ver og fi nansiel le stil ling pr. 31. december 2009 samt af re sul ta tet af for e ning ens akti vi te ter for regn skabs år et 1. januar 31. december 2009 i ov er ens stemmel se med års regn skabs lo ven, samt at le del ses be ret nin gen in de hol der en ret vi sen de re de gø rel se i over ensstem mel se med års regn skabs lo ven. København, den 24. februar 2010 Christensen Kjærulff Sten Lauritzen Paw Jønsson statsautoriserede revisorer 17\n18 Fri for angst Af Susanne Mitchell Lindhard BOGREOLEN Fri for angst med kognitive metoder Henrik Tingleff og Maja Schou Kognitivt Forlag, København, 157 s. ISBN , 200 kr. Bogens forfattere er privatpraktiserende kognitive psykologer, og begge arbejder tillige med undervisning og supervision. Henrik Tingleff er desuden forfatter til bogen Kognitiv Terapi metoder i hverdagen. Hjælp-til-hjælp-til-selvhjælpsbog Bogens formål er dobbelt: Angst skal afmystificeres - og terapi skal afmystificeres. Formålet er at klæde læseren bedst muligt på, således at man dels kognitivt kan arbejde med og forstå sig selv og sin situation og dels bliver kvalificeret til at vælge den bedst tænkelige terapeut at samarbejde med. Forfatteren skriver i indledningen: Vort ubestridte ønske med denne bog er at hjælpe langt flere til den rette behandling langt tidligere. Jo kortere tid angsten har fat, jo dårligere har den fat og jo lettere er den at slippe af med igen. Forfatterne lod sig blandt andre inspirere af en ung mand; Lasse, der kom i behandling allerede tre uger efter sit livs første angstanfald. Efter fem sessioner var Lasse klar til at møde verden igen, udstyret med en lang række kognitive redskaber, og han fik sit liv og sin handlefrihed tilbage. Hurtig hjælp er uvurderlig og effekten kan og må ikke undervurderes. Kognitiv adfærdsterapi Bogen rummer en meget detaljeret gennemgang af kognitiv adfærdsterapi (KAT). Først og fremmest belyses den kognitive model, som er basis for al forståelse af KAT. Den kognitive model er hele samspillet mellem tanker, følelser, krop og adfærd. I alt hvad vi oplever som mennesker, alt hvad vi står i, spiller disse fire faktorer ind. Bogen starter med en historie fra det virkelige liv, om en kvinde der oplever et voldsomt og uventet panikanfald i et tog, og ud fra denne case foldes teorien ud. Og sådan er hele bogen bygget op, med historier fra og om angste, citater, små info-bokse, skemaer (der kan downloades), eksempler og råd, samtidigt med en løbende og grundig indføring i alle kognitive begreber og metoder. Ud fra indholdsfortegnelsen kan teorierne nok føles overvældende, med kapitler som Psykoedukation, Dataindsamling, Tankeintervention og Adfærdsintervention, der faktisk er de fire hjørnesten, som skal og bør indgå i enhver grundig kognitiv angstbehandling, men i praksis er bogen let læst og forstået. Med sikker pædagogisk hånd udfoldes KAT, og man kan hurtig som læser, relatere til ethvert begreb, der bruges. Hvem skal læse denne bog? Bogen henvender sig til alle angste, pårørende, behandlere, psykologistuderende og alle andre der ønsker at optimere deres viden om KAT, i såvel teori, som praksis, men hvorfor ikke tage det et skridt videre? Der er skrevet mange bøger efterhånden, også på dansk, om KAT, og jeg har ikke læst dem alle, men næsten, og det der slår mig især ved denne bog, er at den også kan bruges forebyggende. Man regner med at vi alle har 25 % risiko for at udvikle en angstlidelse i løbet af en livstid! Der findes 539 beskrevne og navngivne fobier. En google-søgning på ordet angst giver hits! Man kan altså roligt gå ud fra, at rigtig mange mennesker kender til eller vil komme til at kende til angst i større eller mindre grad. Ja, gode gamle Kierkegaard kaldte angst for et menneskeligt grundvilkår. Det er han ikke ene om, men han skrev dog en hel bog om emnet, hvilket var ret usædvanligt i hans samtid. Min pointe er, at jeg i denne velskrevne, lødige og fængende bog, øjner en mulighed for forebyggende arbejde. Jeg kunne godt forstille mig denne bog som en undervisningsbog på gymnasiet, eller endda på 10. klassetrin. For hvis hurtig hjælp er effektiv hjælp, så må forudgående viden om årsager til angst, samt behandlingsmetoder vel være tifoldig hjælp? Vi kender udtrykket: Angst æder sjæle op, men gad vide om angst overhovedet ville kunne leve af noget som helst på veloplyste og indsigtsfulde sjæle? Min begejstring for denne bog skyldes altså, at det er den mest konsekvente, oplysende, detaljerige og læservenlige bog, jeg har læst om emnet angst og KAT, og ikke mindst den med det største forebyggende potentiale.. Det er vel stadig langt bedre at forebygge, end at helbrede? Jeg kunne godt tænke mig, at Fri for angst blev uddelt gratis på alle ungdomsuddannelser, efterskoler mv. Samfundet ville kunne spare millioner på sygemeldinger i fremtiden, og ikke mindst kunne rigtig mange mennesker undgå chokket ved pludselig at blive ramt af voldsom og uforståelig angst. Læs den, hvis du vil vide meget mere. Og er du allerede ramt af angst, er denne bog et godt skridt på vejen til at leve uden hæmmende angst og manglende livsudfoldelse. Lad mig slutte med at citere forfatterne: Det kan lykkes for dig! 18\n19 Fri for angst på Amager Angstforeningen havde inviteret cand psych. Henrik Tingleff til at holde foredrag på Amager den 16. marts. Og med udgangspunkt i sin og Maja Schous nye bog Fri for angst - med kognitive metoder fortalte HT levende og inspirerende om, hvordan man ved hjælp af kognitive metoder kan komme den overdrevne angst til livs. Som et rigtig godt eksempel spurgte Henrik, hvor mange der havde en røgalarm derhjemme. Hvor mange der havde oplevet at røgalarmen engang imellem gik igang, når de stegte æg og bacon søndag morgen, og om de i den situation greb de nærmeste værdigenstande og flygtede ud af hoveddøren, eller om de blev og undersøgte om det var falsk alarm. Tanker kan fungere som en røgalarm, der udløser hele angstberedskabet, og gør os klar til at kæmpe eller flygte. Ligesom det er tilfældet med den rigtige røgalarm, er det dog ofte falsk alarm. Men vi glemmer at stoppe op og undersøge om det er falsk alarm og går i stedet i panik. Læs anmeldelsen af Fri for angst - med kognitive metoder på siden overfor, og se på opslagstavlen bag på bladet, hvordan du køber bogen med medlemsrabat. Særligt gen giver os vinterdepression Bliver du trist i vintermørket, har du måske et særligt gen. Ny dansk forskning viser for første gang, at et særligt gen er med til at bestemme, om vores hjerne lader sig påvirke af manglende dagslys, så vi bliver vinterdeprimerede. Undersøgelsen er lavet på Center for Integreret Molekylær Billeddannelse, Cimbi, som har til huse på Rigshospitalet, skriver Videnskab.dk. Resultatet er netop blevet udgivet i tidsskriftet Biological Psychiatry. Forskerne har gennem et år hjerneskannet 57 raske mennesker for at se, hvordan hjernens serotonin-system påvirkes af årstiderne. Serotonin er et af hjernens signalstoffer, som man længe har ment spiller en rolle ved depressioner. Samtidig kiggede forskerne på et særligt gen hos forsøgspersonerne, som har betydning for distributionen af serotonin i hjernen. På den måde kunne de undersøge, om personens gentype havde nogen betydning for, hvordan de reagerede på vintermørket. Resultaterne var ifølge Videnskab.dk overraskende tydelige: Personerne med særlige korte varianter af genet var markant påvirket af årstiderne, mens årstidernes skiften ikke umiddelbart påvirkede resten af personerne. Kilde:\n20 Lykkefælden Af Susanne Mitchell Lindhard BOGREOLEN Lykkefælden: Stop kampen lev livet Russ Harris Dansk Psykologisk Forlag, 312 sider. ISBN Lykkefælden er skrevet med udgangspunkt i metoden ACT (Acceptance and Commitment Therapy), der baserer sig på den nyeste adfærdspsykologiske forskning. ACT er baseret på seks grundprincipper, der tilsammen skal hjælpe mennesker med at udvikle det, der kaldes psykologisk fleksibilitet. Jo større psykologisk fleksibilitet man har, jo bedre kan man håndtere smertelige tanker og følelser, og jo mere effektivt kan man handle for at skabe et rigt og meningsfuldt liv for sig selv. Urtids-hjerner er stadig med Budskabet i Lykkefælden er kort fortalt, at vi ikke kan ændre på, eller fjerne negative, triste, pessimistiske, eller skræmmende tanker. Menneskets hjerner er fra tidernes morgen designet til at skulle holde os i live, såvel som individ og som race, ved konstant at udsende advarsler gennem vores tanker. Velkendte ordsprog som Skomager, bliv ved din læst, Flyv ikke højere end vingerne bær, Ude er godt, men hjemme er bedst og et hav af andre lignende, er altså ikke konstrueret for at knægte det enkelte menneske, men for at sikre overlevelse. Var alle skomagere stukket af, gik vi jo alle barfodede og blev syge og døde. Sådan meget forsimplet. Få vovehalse har trodset al pessimisme, negative tanker og alle advarsler, og har turdet at tage springet, udforske den næste dal eller gå ind i den mørke hule for at møde det ukendte. De er menneskehedens frontløbere med specialdesignede hjerner. De døde som fluer, men de bragte os videre. Alle mennesker med almindelige hjerner har været tilbageholdende, passet deres dont, er blevet ved jorden, har fået børn og er overlevet. Vi blev der, fordi vores hjerner i en lind strøm udsendte advarsler om alt det farlige og livstruende, der kunne eller ville møde os, hvis vi forsøgte at ændre på vores virkelighed. Hvad betyder det så? For ACTterapi betyder det et opgør med tilstræbt positivitet, kognitiv analyseren af tanker og medfølgende omskrivning, samt dybdeanalyse af, hvorfor vi tænker, som vi gør? Glem det!, siger forfatteren. Man kan vende sit tankemønster for en tid, forudsat man bruger oceaner af tid og ildhu på det, men de negative tanker og billeder vil altid vende tilbage, ofte med forøget kraft, for det er vores hjerner designet til fra naturens hånd. Accept er nøglen. Hvis nu vi accepterer, at alle tanker gerne må være der, at de hører til, at de ofte ikke betyder noget som helst, at de ikke altid har hold i noget, ikke altid bærer på budskaber, ofte er det rene nonsens og rester fra alt, vi har hørt, set eller oplevet, så kan vi skabe fred. Hvis vi kan få det med vores tankemylder, som vi har det med en radio, der står og kværner i baggrunden, uden at forstyrre os og uden at vække vores opmærksomhed, så får vi ro til fordybelse og livsudfoldelse. Bogen indeholder mange konkrete øvelser i at takle disse tanker, så vi kan fratage dem magten over vores liv. Ikke ved at nægte dem adgang, men netop ved at acceptere deres tilstedeværelse, uden at hæfte os yderligere ved deres budskab. Lykkens fælde Vi er alle produkter af forestillinger om den evige lykke. Ikke mindst derfor forsøger vi af al magt, at bekæmpe negative, triste, eller hæmmende tanker. Vi skubber dem væk og fortvivler, når de dukker op igen. Vi drukner tankerne i alkohol, piller, stoffer, spil, indkøb, sex, skiftende relationer, kropsudsmykning mv. Det hjælper for en stund, men de naturgivne negative tanker og billeder vender snart tilbage, og så er vi fanget igen. Og skal så finde på endnu flere tankebedøvende tiltag. For lykkelige, det vil vi være! Kampen for konstant lykke bliver til u-lykke, stress, angst, depression, afhængighed, overvægt, opgivelse, sygdom o.a. Forpligtigelse Bogen gennemgår grundigt, hvordan vi kan opstille realistiske mål for vores liv og lykke, og hvordan vi kan forpligte os til disse mål og til os selv. Vil man stoppe med at drikke alkohol, og falder af vognen, så er det bare op igen, for man har forpligtet sig til sig selv, for sig selv. Og tankerne, hvad med dem? Alle tanker, der er brugbare i forhold til de mål, man har sat sig, dem samler man på. Kommer der en tanke, spørger man Er denne tanke brugbar i forhold til det, jeg ønsker at opnå i mit liv? Er svaret Ja, så arbejder man videre med denne tanke. Er svaret Nej, så 20\nJan Ovesen, speciallæge, søvnmedicin\nJan Ovesen, speciallæge, søvnmedicin SØVN Kroppens vigtigste medicin Døgnrytme Hvad er søvn? Søvnens stadier og arkitektur Effekten af en god nats søvn Konsekvensen af manglende søvn Hvad sker der under\nChris MacDonald: Få en perfekt powernap. Læs her, hvordan du opnår den perfekte powernap\nChris MacDonald: Få en perfekt powernap Læs her, hvordan du opnår den perfekte powernap Af Chris MacDonal,september 2012 03 Powerfulde powernap 05 Ugens udfordring - Udforsk powernappen 06 Syv stærke fra\nI OCD'ens klør - en angst med ritualer Stine Hæk Valentin og Sara Bek Eriksen Klinik for OCD og Angstlidelser, Regionspsykiatrien Vest\nI OCD'ens klør - en angst med ritualer Stine Hæk Valentin og Sara Bek Eriksen Klinik for OCD og Angstlidelser, Regionspsykiatrien Vest Hvad er OCD? (Obsessiv-Kompulsiv tilstand) Tilstedeværelse af tilbagevendende


Electrolux | Support | Råd om brug | Støvsugere\nTrim din støvsuger\nEn støvsuger holder længere og fungerer bedre, hvis den bliver puslet om indimellem. Den nemmeste måde at "trimme" din støvsuger på er at udskifte pose og filter regelmæssigt. Skift støvsugerposen ofte, eller tøm beholderen, hvis du har en poseløs støvsuger. En fuld pose/beholder gør, at støvsugeren kæmper i modvind, suger dårligere og belaster motoren unødigt. Skift også motorfilter nogle gange om året, og udskift eller rengør udblæsningsfilteret i overensstemmelse med vejledningen.\nDe vigtigste tip til en effektiv støvsugning\n1. Udskift posen eller tøm beholderen regelmæssigt! Så får støvsugeren kraft igen og slipper for at arbejde i modvind.\n2. Husk at rengøre og udskifte filteret! Mange glemmer, at støvsugeren har et filter, som bør rengøres og udskiftes med jævne mellemrum, så sugeevnen fortsat bevares på et højt niveau.\nHvis det lugter dårligt fra støvsugeren, skal du starte med at udskifte posen. Et tip er at bruge s-bag® anti-odour, som indkapsler luftmolekylerne og reducerer lugten fra posen. Der findes også duftkugler, som gør, at støvsugeren spreder velduft i rummet. Anbring duftkuglerne på gulvet, og støvsug dem op – det er nemt og praktisk.\nStøvsug med det rigtige mundstykke\nDet bliver både nemmere og sjovere at støvsuge, hvis du har det rigtige tilbehør. Med smarte og funktionelle mundstykker til din støvsuger kommer du bedre ind i hjørnerne, under sofaen og får støvet op fra tæppet.\nStart med møbelmundstykket, som er ideelt til støvsugning af sofaer og gardiner. Fortsæt med den lille børste i stedet for støvkluden, som f.eks. er perfekt til boghylder.\nSidst, men ikke mindst, bruger du fugemundstykket til smalle steder, f.eks. mellem elementer eller under køleskabet.\nDet er mundstykket, som afgør, om du får en optimal ydelse til de forskellige gulvtyper. Hvis du har et rum med væg-til-væg-tæppe, er det bedst med et motordrevet mundstykke med roterende børste, som hjælper med at løsne støv og snavs fra tæppet. Til trægulve eller klinker passer det såkaldte parketmundstykke med bløde børster bedst. Så bliver det ordentligt rent, uden mærker.\nEn smart måde at holde hjemmet rent og pænt er at støvsuge, når og hvor det er nødvendigt. Så passer de ledningsfri lynstøvsugere perfekt. De er altid ved hånden, og de har et praktisk design, som betyder, at de nemt kan opbevares et tilgængeligt sted.


Petræus, Peter Martin | Minsamling.dk\nHome / Butik / Petræus, Peter Martin\nPetræus, Peter Martin\nVarenummer: 9992.1 Kategorier: Årstal, 1880-1899, Navne, P Tags: Napoleon, Petræus\nPeter Martin Petræus født 1838, distriktslæge i Ribe. Ved hans død bliver hans store samling af effekter med tilknytning til Napoleon solgt. I tillægget til Illustreret familie Journal 6. maj 1900 står der følgende ;\nDanske Napoleonsdyrkere. Den store Napoleon har sine tilbedere i alle lande, også herhjemme i det lille Danmark. Offentligheden ved dog måske ikke at to af de i deres art bedste Napoleonssamlinger, der overhovedet findes, ere på danske hænder. Den største af disse, som for øvrigt i disse dage er bortsolgt ved auktion og splittet for alle vinde, tilhørte afdøde distriktslæge Petræus i Ribe, hvis arvinger forud for auktionen udstillede den i København.\nDenne betydelige samling omfattede ikke mindre end 125 afstøbninger efter medaljer, 2 marmorbuster, 38 bronzer, 500 bind Napoleonslitteratur, ca. 300 kobberstik, litografier mm. samt en mængde Napoleons relikvier , hvoriblandt en sådan sjældenhed som en ægte lok af Napoleons hår, for hvilken Petræus i sin tid havde betalt 400 kr.\nAnna Rosenkrantz til Søeholm


NFF-formand: Vi har ikke bedt om meget - Avisen.dk\nNFF-formand: Vi har ikke bedt om meget\nFormand i Fødevareforbundet NFF er skuffet over nattens sammenbrudte forhandlinger om de 9000 slagteriarbejderes overenskomst. (Foto: Foto: Jens Dresling Polfoto)\nForhandlingerne mellem Dansk Industri og Fødevareforbundet NFF er i nat brudt sammen.\n13. marts 2014 09:44\nSent onsdag aften brød overenskomstforhandlingerne mellem Fødevareforbundet NNF og Dansk Industri (DI) sammen.\nDet manglende forlig betyder, at slagterioverenskomsten nu bliver omfattet af en kommende mæglingsskitse.\nDet er til stor ærgrelse for NFF-formand, Ole Wehlast.\n- Vi kan ikke forstå, hvorfor slagteriarbejderne ikke kan få de samme forbedringer i overenskomsten, som der er givet i de øvrige overenskomster på arbejdsmarkedet, siger han til Newspaq.\nKrisen i den danske slagteindustri bør nemlig ikke have nogen betydning i forhold til stramninger af slagteriarbejdernes overenskomst, hvis man spørger Fødevareforbundets formand. De skal have det samme som alle andre, siger Wehlast.\n- Vi har ikke stillet nogen ublu krav om at få noget andet end det, der er givet på arbejdsmarkedet. Men det vil man ikke give os, siger han og fortsætter:\n- Vi vil ikke indgå overenskomster, der er billigere end dem, der er givet på det øvrige arbejdsmarked, slår han fast.\nI en pressemeddelelse tidligere i dag tilskrev Wehlast en del af ansvaret for den sammenbrudte forhandlinger Danish Crown, som efter hans mening har lagt pres på DI for at få slagteriarbejdernes løn sat ned.\nForligsmand Asbjørn Jensen ventes at fremsætte sin mæglingsskitse i løbet af de kommende dage, og det er ifølge Ole Wehlast den sidste og eneste mulighed for at sikre slagteriarbejderne en anstændig overenskomst for de kommende tre år.


Portræt af Oleg Tinkov: Vild, vildere, Tinkov\nNyheder Skrevet af BNB | 25.07.13 | 21:34\nEn russisk udgave af Simon Spies. Sådan beskrev Rusland-ekspert Erik Kulavig for nylig den russiske milliardær Oleg Tinkov, der under årets Tour de France ufiltreret lukkede op for posen med opsigtsvækkende udbrud.\n»Jeg vil købe en hund, kalde den Froome og gennemtæve den morgen og aften. Og så vil jeg sulte den i tre uger,« lød det blandt andet på russerens Twitter-profil.\nEn grov og voldsom sviner, der på sin egen groteske facon tegner billedet af en herre, som gør ordet ’kontroversiel lige så utilstrækkeligt som en russisk natklub uden vodka.\n45-årige Oleg Tinkov blev født i den sydlige del af Sibirien. Efter Berlin-murens fald i 1989 så han store muligheder i de nye kommercielle markeder og grundlagde der sin første store virksomhed. Efterspurgte varer som blandt andet læbestift og cowboybukser blev hentet over grænsen og solgt til overpris.\n»Oleg Tinkov er et godt eksempel på en tidligere sortbørshandler, som er blevet en succesfuld forretningsmand. Da det blev legalt at handle, kunne de løfte kapitalerne fra den sorte sektor og blive mere eller mindre lovlydige forretningsfolk,« har Erik Kulavig tidligere fortalt til TV2.\nLidt tidligere havde en ung Oleg Tinkov været soldat i to år hos KGB - Ruslands hemmelige politi.\nEfter Oleg Tinkovs første forretningseventyr kastede russeren sine kræfter på elektroniske varer. Undervejs i processen indledte han et samarbejde med kriminelle bander, der kunne låne ham penge for langt lavere renter end de sovjet-russiske banker, der på det tidspunkt var præget af jerntæppets nylige fald.\nElektronikkæden Technoschock blev en tordnende succes, og hundredvis af millioner brusede ind på bankbogen som bølger fra en tsunami.\nOleg Tinkov hvilede dog ikke på succesen. Jagten på milliarder fortsatte, og denne gang blev fokus rettet mod fødevareindustrien.\nNærmere betegnet pasta. Frossen pasta.\nUnder navnet Daria blev også denne virksomhed en millionforretning, som siden blve solgt til en fremadstormende russisk oliemilliardær ved navn Roman Abramovich - nu ejer af Premier League-klubben Chelsea.\nPengene fra salget investerede den festlige forretningsmand i øl. Tinkoff Breweries blev skabt og efterfulgt af restaurant-kæden Tinkoff Restaurants.\nBryggeriet blev i 2005 solgt for det astronomisk beløb 1,2 milliarder kroner, hvorefter Oleg Tinkov nu endelig følte sig klar til at kaste sig over sin store hobby: Cykling.\nSom tidligere ung cykelrytter skulle passionen for sporten udleves som holdejer.\nMen hvor rigmanden hidtil havde forvandlet sine virksomheder til guldminer, var succesraten anderledes lav i cykelsporten. Både sportsligt og økonomisk.\nContinental-holdet Tinkoff Restaurants blev aldrig en succes og måtte lukke. Skuffelsen fik dog ikke Oleg Tinkov til at opgive cykeldrømmen.\nKort efter så Tinkoff Credit Systems landevejslyset finansieret af Tinkovs indtræden i bankverdenen. Med Tinkovs nystartede bank i ryggen blev profiler som Tyler Hamilton, Danilo Hondo og Jörg Jaksche hentet ind. Ryttere som skulle vise sig at have en mere plettet dopingbaggrund end de polkadottede prikker på Tour de France’ bjergtrøje.\nVed udgangen af 2008 var det dog også slut for dette cykelhold. Fokus var tilbage på distribueringen af kreditkort, inden han i sommeren 2012 igen bragede ind i cykelverdenen. Denne gang som hovedsponsor for Bjarne Riis’ cykelhold.\nMen heller ikke her viste russerens store ego og cykelverdenen sig som det perfekte match. Hvilket allerede stod klart under årets Tour de France Efter han i begyndelsen af løbet havde tweetet løs om, at han spiste kaviar og havde besøg af langbenede ludere i sin luksusvilla i Toscana, fik offentligheden allerede få dage inden løbets afslutning en indikation på forretningsmandens farvel til Riis.\n»Giv mig en grund til at fortsætte mit sponsorat af et hold, der ikke kan vinde Tour de France,« skrev han på Twitter.En ting er sikkert. Der er aldrig stille omkring Oleg Tinkov.


På besøg hos: Rampen og Syddjurs DEMO-råd (5:7) - NAU - Netværket af Ungdomsråd\nPå besøg hos: Rampen og Syddjurs DEMO-råd (5:7)\nUdgivet i Kultur, Nationalt, Nyheder, Ungdomsrådene Af Camilla HunicheUdgivet kl. 16. november 2015 19. januar 2020\nHvordan er det at være ung i din kommune? Hvad vil ungdomsrådet gerne have indflydelse på? Og er du egentlig stolt af at være med i ungdomsrådet? I sommer tog Mikkel Vinther, projektassistent hos NAU, på turné i Danmark. Han besøgte en masse ungdomsråd og stillede dem blandt andet de tre spørgsmål ovenfor. Det er der kommet en lille serie på syv afsnit ud af – læs med og tag ‘På besøg hos’ hver mandag frem til december!\nMangler du et overblik over ungdomsrådene i Danmark? Så tag et kig på kortet, klik på en kommune og find oplysninger om deres ungdomsråd. De røde har ikke et råd, de gule har et råd uden at være medlem af NAU, de grønne har et råd og er medlem af NAU, og de blå er i gang med at opstarte nye ungdomsråd!\nI Ebeltoft findes der både et selvorganiseret ungekulturhus, Rampen, og et ungdomsdemokratisk råd, Syddjurs DEMO-råd. Vi satte formændene Maya og Miriam overfor hinanden og snakkede om fordele og ulemper ved den todelte model, og om hvor vigtigt samarbejdet er.\nHvordan er det at være ung i Ebeltoft?\n– Vi er lidt en gammelmandskommune, og her er småkedeligt, hvis vi ikke har nogle stærke interesser. Mange unge ser mod de større byer, hvis der skal ske noget.\n– Det er ikke, fordi vi keder os, vi skal bare selv finde ud af, hvad vi vil lave. Vi skal selv tage initiativ. Der er ikke noget gymnasium i Ebeltoft, så alle unge fra byen er ret spredte. Derfor tror jeg, sammenholdet omkring ungdomsbylivet er blevet ødelagt, og derfor startede vi Rampen – for at skabe sammenholdet igen.\nHvordan fungerer samarbejdet mellem Rampen og DEMO-rådet?\n– Vi er to separate grupper, og nogle få folk er med i begge. Formelt set arbejder vi ikke så meget sammen, men vi er jo gode venner og hjælper ofte hinanden. Opdelingen fungerer, fordi vi har den samme interesse i forskellige formater. Politik overfor kultur. Derfor deler vi også mange af vores støttekroner med Rampen til arrangementer.\n– Vi er jo alle unge, der tager initiativ, så selvfølgelig holder vi sammen. Vi liker hinanden på Facebook og bakker hinanden op!\nHvad har Syddjurs DEMO-råd haft indflydelse på?\n– Vi har haft en stor rolle i udformningen af kommunens alkoholpolitik og sat fokus på de rammer, der sættes for ungeengagement i byen – uden alkohol. Sammen med kommunen har vi også snart lavet en ungdomspolitik med fokus på Ebeltofts ungdomspotentiale og på at øge den politiske interesse blandt unge.\nHvad er Rampens succeser?\n– Vi har fået vores lokaler og har skabt et populært image med en kerne af unge stamkunder. Og det er vi meget stolte af. Vores events skal have en meget høj kvalitet, fordi vi ikke serverer alkohol, så derfor er det en stor succes, at der nogle gange dukker flere hundrede gæster op.\nEr I stolte af at være ungdomsaktive i Ebeltoft?\n– Vi synes, det er vildt fedt at bruge vores tid fornuftigt, samtidig med at vi har det sjovt. Vores gæster synes, vi laver fede events, og ingen synes, frivilligt arbejde er kikset.\n– Måske synes nogle folk, vi er lidt kiksede. Nogle tager totalt afstand til alt, der har med politik at gøre. Men vi er stolte af det alligevel. For os er indflydelsen det fede, og det må vi sige, at vi har. Og så prøver vi at arbejde mere sammen med Rampen, så deres coolness-faktor kan smitte lidt af på os.\nFAKTA OM SUDDJURS DEMO-RÅD\nInterviewrepræsentant: Miriam Leander Petersen, 16, formand, 1.g STX\nÅrlig økonomisk støtte: 50.000 kr.\nOrganiseringsform: Formand, næstformand og otte bestyrelsesmedlemmer\nRådsmedlemmers alder: 14-19 år\nEksempler på aktiviteter: Demokraticamps, debatter, foredrag\nTilknytning til kommune: Kommunal koordinator arrangerer to månedlige møder og holder styr på økonomi\nSamarbejdspartnere: Byrådet, SSP, Ungdomsskolen, Rampen og andre ungdomsinitiativer\nFAKTA OM RAMPEN\nInterviewrepræsentant: Maya Davidsen, 20, formand, 3.g HHX\nÅrlig økonomisk støtte: 180.000 kr.\nOrganiseringsform: Formand, næstformand og ti ’crewmembers’\nRådsmedlemmers alder: 18-20 år\nEksempler på aktiviteter: Koncerter, stand-up, foredrag, alkoholfri folkeskolefester, koncerter\nTilknytning til kommune: Koordinator ved Ungdomsskolen holder styr på administration og økonomi\nSamarbejdspartnere: Kulturhuset Maltfabrikken, Filmhøjskolen, Ungdomsskolen, Syddjurs DEMO-råd\nPå besøg hos: Slagelse Ungdomsråd (4:7)\nPå besøg hos: Ishøj Ungeråd (6:7)


Syndig koreansk mad!!\nI Korea er Anju og i særdeleshed Korean Fried Chicken, en daglig nødvendighed for de fleste koreanere. Spis dette sammen med en ven eller alene. Glem ikke at nyde en flaske berømte Soju eller en afkølet fadøl med kyllingen. På denne måde får du den perfekte ChiMek-oplevelse. Hvis du er til grøntsager, så prøv en af vores Bibimbab-retter. Blooming Bibimbab vil give dig en visuel forkælelse sammen med alle de vitaminer og friske grøntsager, du har brug for, til et sundt måltid. Bibimbab er valgt som årtiets supermad over hele Europa. Hvis du har lyst til noget særligt, så gå efter vores SSAM Bulgogi Ribeye Boller, med en unik smag, som du ikke vil glemme. Alle vores retter er hjemmelavede og tilberedt med friske råvarer, hver dag.\nJeong Hwa og Jeff Larsen åbnede SSAM her i Danmark, fordi de har et dybt ønske om at dele deres kærlighed til Korea gennem mad, musik og drikkevarer. SSAM-opskrifter er perfekt tilpasset den nordiske tunge, men stadig med dybe rødder i det koreanske køkken. Derfor har vores opskrifter en unik smag.


Sådan starter du din surdej – H.U.G Bageri\n2 dl rismel, hirsemel eller boghvedemel (eller en blanding)\nDu skal bruge et glas, fx et syltetøjsglas, noget hvor du kan sætte låg på og komme det i køleskabet når surdejen ikke er i brug. Og glas er skønt, for så kan man følge med i processen.\nHvis du bruger hirse, skal du bruge 3 dl mel, da de suger forskelligt. Konsistensen skal være som en tyk lækker pandekagedej.\nHvis du ikke vil bruge honning, kan der bruges 1 spsk vandkefir, yoghurt eller sojayoghurt. Og faktisk kan den også bare startes på mel og vand og intet andet, men lidt kultur er altid godt.\nLæg låget løst på eller dæk med et klæde og lad surdejen stå ude på dit køkkenbord.\nRør i surdejen med en god træske et par gange i løbet af dagen og giv den lidt kærlighed. Allerede på dag 2 vil den nok dufte svagt syrligt. Hvis surdejen er meget tynd, så giv den lidt mere mel.\nRør igen i surdejen, og hvis den har fin aktivitet med bobler og dufter og smager syrligt, så er den klar. Hvis du bor køligt, er den måske først klar på dag 4. Hvis du ikke kan se bobler, men din surdej dufter syrligt, så kan din surdej også være for tynd, så tilsæt lidt mere mel.\nNu er du klar til at bage, og du har nu fået en ny ven for livet, hvis du passer godt på den, men ellers bare rolig, det var jo egentligt nemt at starte en surdej.\nSurdejen kan godt stå ude en dags tid eller to efter den er klar, men rør i den hver dag og tilsæt gerne 1 spsk vand og 1 spsk mel for hver dag. Når den ikke er i brug, skal låget lukkes til og den skal sættes i køleskab, hvor den kan stå i lang tid i dvale. Når du så skal bruge den, tages den gerne ud aftenen før, så den har stuetemperatur, når den skal bruges. Den kan bruges direkte fra køleskabet i en snæver vending, men din dej skal så hæve lidt længere tid.\nHvis den har stået så længe, at den ser trist ud, eller den er blevet virkelig sur og dufter af stærk eddike, så tager du en skefuld af den og rører op i friskt vand og mel, og dagen efter vil du igen have en skøn frisk surdej.\nDet er en god idé ikke at have en for stor portion kørende, for det er bedst at bruge næsten det hele og så fylde nyt vand og mel på hvorefter den, den næste dag, igen bobler fint. Man kan køre videre blot på den surdej, der sidder på glassets sider.\nBrød bagt med surdej får en dejlig smag og har en længere holdbarhed. Vi synes det er sjovt at bage med surdej, fordi man skal værne lidt mere om dejen, se lidt mere til den og i det hele taget være lidt mere opmærksom på køkkenets og årstidens temperatur.\nOm vinteren er brødet længere tid undervejs og om sommeren går det nogle gange forbavsende hurtigt.\nDu vil lægge mærke til at vi i nogle opskrifter bruger både surdej og gær, og det gør dejen lidt mindre sart og man kan bedre bage dejen direkte fra køleskabet eller speede processen lidt op, hvis man har travlt.


▷ Billig Makro Pointer pinpointer – Let Brugt – 500 kr.\nMakro Pointer pinpointer – Let Brugt\nMakro Pointer – Populær vandtæt pinpointerLet Brugt (Læs mere)\nNavn: Makro Pointer pinpointer – Let Brugt\nEn lang række e-shops tilbyder i dag alverdens leveringsmodeller. En af de populære er på nuværende tidspunkt at få sendt til en pakkeshop, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente ordren når det passer ind i din hverdag. Fragtmetoden er jo særligt smart, og oftest tillige den mest betalelige slags levering ved køb af Makro Pointer pinpointer – Let Brugt.\nDu kunne ydermere forsøge at vælge levering til din private bopæl eller til dit arbejdes adresse. Leveringstypen viser sig jævnligt en anelse mere bekostelig, men lige så vel særdeles ligetil. Den prisbilligste leveringstype kan ikke modsiges at være at du selv henter ordren, men den mulighed kræver at du befinder dig nærved online forretningens hjemsted.\nLeveringsdygtigheden på Metaldetektor Tilbehør er jo særligt vital om vi står og skal bruge varerne med det samme, så i det øjemed er det helt essentielt at vi besigtiger det anslåede leveringstidspunkt for det pågældende produkt.\nStørstedelen af internet butikker udlover levering på blot en enkelt hverdag på en hel del varer, eksempelvis Makro Pointer pinpointer – Let Brugt, men husk at det er forudsat at ordren køres igennem forud for et aftalt tidspunkt, så de kan nå at få produkterne betjent forud for at pakkemedarbejderne har fyraften.\nIndtil flere internet webshops tilbyder fragt uden betaling, men i reglen er det påkrævet at der indkøbes for et præcist beløb. Som alternativ må man foretrække den mest prisbevidste leveringsløsning, som oftest – uanset om man er i København, Middelfart eller Haslev – vil være at få fragtmanden til at levere din bestilling til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden usædvanlig fremkommeligt for alle og enhver at prissammenligne fra forskellige internet virksomheder, og følgelig har en lang række forretninger på nettet set sig nødsaget til at tvinge priserne på produkterne – til babyer og børn, og endvidere også til damer og herrer – markant, og endda nogle gange frembyde gratis fragt.\nDerfor kan det stadigvæk være profitabelt at granske forskellige internet outlets efter rabat på Makro Pointer pinpointer – Let Brugt forud for at du køber, sådan at du er sikker på at indhente den skarpeste pris.\nDu skal blot huske på, at såfremt en butik annoncerer en vare til salg for en salgspris som anses for himmelråbende favorabel, så bør det undertiden være et karakteristika der viser en fup online virksomhed. Kortkøb er imidlertid inkluderet i en lovbestemmelse, hvilket passer på kunden imod uægte online forhandlere.\nVi anbefaler generelt køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du vælge en afbetalingsløsning fra fx ViaBill, for så vidt du har i sinde at klare beløbet af flere omgange.\nFør folk handler hos en online webshop burde man faktisk studere virksomhedens forretningsbetingelser, det er dog almindeligvis et omfattende arbejde.\nEt alternativt forslag kan derfor være at se om internet webshoppen er verificeret af e-mærket, siden det almindeligvis er et signal om at webshoppen efterkommer gældende dansk lovgivning, samt at online butikken lejlighedsvis gennemses af sagkyndige som forstår de gældende vilkår. Det er en rigtig god mulighed for at få hjælp, såfremt du bliver udsat for vanskeligheder i forbindelse med dit indkøb.\nFor øvrigt er det klogt at du er på vagt for de mest relevante vedtægter der kan have indvirkning på transaktionen, fx hvilken returret internet butikken lover. I den relation er det samtidig relevant, at man stadig beholder sin ordrekvittering, således man senere vil kunne bevidne bestillingen af Makro Pointer pinpointer – Let Brugt, om du shopper til en herre eller dame.\nTrustpilot forærer dig ganske gode chancer for at blive klogere på en længere række nuværende køberes domme og derfor tilrådes det, at du tager et kig på online butikkens ratings af Makro Pointer pinpointer – Let Brugt før du shopper.\nFacebook tilbyder også visse pæne genveje til at få kendskab til e-shoppens pålidelighed. Herinde ser vi mange internet virksomheder hvor kunder kan udfærdige en kritik af købsoplevelsen, hvilket ligeledes må benyttes til at vurdere kundetilfredsheden.\nWebsitet er reklamefinansieret. Vi har aftaler med et hav af internet varehuse når vi formidler forretningernes tilbud, og tjener godtgørelse om de personer vi sender videre realiserer et indkøb.\nFakta vedrørende tilbud og e-shops understøttes tit, men det er umuligt for os at give garantier imod ændringer der er udført efter seneste opdatering af de anvendte oplysninger.


Building Green 2017: Bæredygtige nyheder fra VELUX Danmark\nSe VELUX fladtagsvindue med buet glas og Smart Ventilation på Building Green\nNår dørene åbnes til Building Green i Århus 29. og 30. marts, er VELUX Danmark naturligvis tilstede for at bidrage til dialogen om bæredygtige og energieffektive løsninger i byggeriet.\nBygninger i dag tegner sig for næsten 40 % af verdens samlede energiforbrug og 37 % af C02-udledningen. Samtidig ved vi, at 90 % af bygningsmassen fortsat vil være i brug i 2050, men at 75 % disse på nuværende tidspunkt ikke er energieffektive. Med andre ord er tiden inde til at fokusere på, hvordan vi fremadrettet designer, renoverer og organiserer de bygninger, vi bor og arbejder i for at mindske de afledte effekter af vores moderne livsstil.\nVELUX ovenlysprodukter har ikke alene en positiv energibalance, men også en positiv indvirkning på det liv, som leves i vores bygninger. Vores ovenlysløsninger skaber et indeklima, som er komfortabelt, sundt og udviklende at opholde sig. Og mængden af dagslys og muligheden for løbende at udskifte luften er og vil være essentielle parametre i et bæredygtigt byggeri.\nVELUX Ovenlysvinduer har et positivt C02-aftryk set over vinduets løbetid\nVores udbud af ovenlysprodukter i de flade tage bliver om kort tid udvidet med det nye VELUX fladtagsvindue med buet glas. På Building Green kan du ved selvsyn konstatere, at der er tale om en yderst æstetisk og stilren løsning.\nI Århus vil messens besøgende kunne lægge vejen forbi vores stand og høre om VELUX Smart Ventilation. Det er en decentral ventilationsenhed med 75 % varmegenvinding, som udnytter og forstærker flowet gennem ventilationsklappen på eksisterende eller nye VELUX ovenlysvinduer. Den friske og kolde luft udefra opvarmes ved at genvinde den varme udsugningsluft fra boligen uden trækgener. Dermed undgår man varmetab, kondens og en unødvendig høj varmeregning.\nMød os på Building Green!\nPå Building Green i Århus vil du møde vores kompetente fagfolk, der ser frem til at præsentere dig for de to ovennævnte nyheder. De vil desuden kunne give dig et indblik i mulighederne med vores glastage med ovenlysmoduler, den nye BIM/CAD-platform og naturligvis hvilken betydning dagslys og et godt indeklima har i dagens og fremtidens byggeri.


Salto i gymnastiksalen - det er, når du hopper hele kroppen tur i luften over hovedet.\nHvordan man laver en saltomortale? Spørgsmålet om interesse for mange unge gymnaster og sportsfolk. Det er teknisk kompliceret og farlig stunt, så begynde at gøre det nødvendigt i afsnittet sport med træneren. Selvom du kan lære, hvis du ønsker, og i gården, endnu vigtigere, at være i nærheden af andre mennesker. Og det ville være bedre, hvis dengang de vil holde den uerfarne jumper på forsikringen. Forsikring - en særlig bælte med to reb, for det og holde den studerende i at lære de tricks.\nHvordan man laver en saltomortale ret? For det første skal du forstå følgende retningslinjer, og følge dem:\nFor det første skal du lære at gøre almindelige kolbøtter over hovedet. Under udførelsen af kolbøtter skal grupperes så meget som muligt for at undgå skader. Tog første ben - de er af væsentlig betydning, når hoppe, tumbling, etc. og sikre succes i dine bestræbelser.\nFremad saltomortale teknik meget lig den flip-flop, så at lære at tumle, begynde at forsøge at gøre en saltomortale, samtidig forsikre sig bløde måtter. Hvis der ikke måtter og tæpper vil blive brugt i en snæver vending.\nHvordan man laver en back flip? Og hvorfor er flip? Blot for at gøre det lettere. Begynd praktiseres på eventuelle stigninger (. Af tabellen, hegnet, etc.), uden at glemme grupperet.\nGenerelt, før du gør en saltomortale, skal du mentalt forberede og overvinde dig selv, din frygt for fiasko og nedture. Vær ikke bange, faktisk meget svært at bryde hans hals, hvis dine første forsøg, hvordan man gør en saltomortale start. Men slog hovedet på jorden og få en lille hjernerystelse er meget muligt, er det derfor bedre at begynde at lære på måtten eller på trampolinen.\nSid i poluprisyad før make flips, og hoppe op og dermed glatning kroppen og trække op hænder,\nHop op og samles - efter et skub straks trykke ned knæene til brystet og skuldre, og før landing tilbage på sin oprindelige plads.\nUnder disse øvelser, kan deres udvikling fange den ønskede drejningsmoment og slår tilbage, skulle til at lande normalt.\nNu ser på, hvordan man gør en saltomortale:\nUdgangsposition - let bøjet (knæ kun let bøjet), er hænder ned og afslappede,\nMed fuld kraft skubbe fødderne op fra gulvet, og samtidig så meget som muligt vinke hænderne op. Efter tryk rette op et øjeblik med sin hænder op.\nHvis ovenstående er korrekt, vil du nemt lave en tur tilbage, og det er først nødvendigt at omgruppere. Du kan ikke vende det blinde øje, overvåge positionen af din krop i rummet.\nRealiseringen af et sving og så gulvet vinkelret på din mening (det er nødvendigt at se på midten), hurtigt opdele - fjerne brystet og knæ let bøjet lander på tæerne, forsøger at holde balancen. Det er umuligt at rette knæene - så du risikerer at beskadige sener og knæ ledbånd!\nGrundlæggende fejl, når du udfører en saltomortale:\nsvage repulsion fødder fra gulvet;\nufuldstændige og uklare svingarme;\nen meget stærk bevægelse af skuldrene tilbage;\nen løs krop gruppering;\nglatning knæene på landing.\nNår der udføres en back flip i grupperingen er nødvendig for at opnå den maksimale højde, klar gruppering og bæredygtig touchdown. Der er forskellige muligheder for at hoppe. De smukkeste udseende flip fra en højde, og udføre det lettere.\nFørste spring er altid svært og lidt skræmmende, fordi hver person har et instinkt for selvopholdelse. Stil ind på en positiv og alle er sikker på at få med tiden!\nNår du skal tage "Zodak" (dråber): instruktion for børn og voksne med allergi og rhinitis


5 år siden - af Daniel Bentien, Foto: Grease / Paramount Pictures\nAfstemningen om den bedste film i 1978 er slut, og vinderen er nu fundet.\nGrease fik klart flest stemmer, hvilket ikke er overraskende, da musicalen både dengang og nu er et populært samlingspunkt for publikum i alle aldre.\nJohn Travolta og Olivia Newton-John udødeliggjorde fortællingen om den pæne pige, Sandy, der forelsker sig i roden Danny.\nSiden har sangene floreret ved en enhver fest med respekt for sig selv, ligesom musicalen er blevet genopført på utallige scener verden over.\nAlligevel er den overlegne dominans, med hele 54 % procent af stemmerne, mildt forbløffende, fordi året også bød på stærke værker som The Deer Hunter (29 %), Superman (7 %) og Halloween (5 %).\nVærd at bemærke er også, at en respekteret superheltefilm ikke har opnået et bedre resultat.\n1. Grease - Randal Kleiser (54 %)\n2. The Deer Hunter - Michael Cimino (29 %)\n3. Superman - Richard Donner (7 %)\n4. Dawn of the Dead - George A. Romeo (3 %)\n5. Halloween - John Carpenter (5 %)\n6. Midnight Expresss - Alan Parker (2 %)\n7. Days of Heaven - Terrence Malick (0 %)\n8. The Last Waltz - Martin Scorsese (0 %)\n9. Interiors - Woody Allen (0 %)\n10. Coming Home - Hal Ashby (0 %)\nI morgen starter afstemningen om 1979.\nDet fatter jeg ingenting af. Ok, lad mig lige give et bud på, hvordan Grease kunne vinde:\n'Grease' er en langt mere set film end 'The Deer Hunter', og så har folk set 'Grease' og tænkt. "Ski'e go' film, den er den eneste på listen som jeg har set, derfor stemmer jeg på 'Grease'.\nDe her stemninger er herlige. Men det handler jo ikke om hvilken film der bedst. Indrøm det... I den første afstemning vandt Bjergkøbing Grand Prix, over 'Monty Python and The Holy Grail', 'One Flew over the Cukoo's Nest' og 'Jaws'. Det finder jeg dybt useriøst. Filmen var god - da man var 5 år. Og det håber jeg eddermame ikke at Kino's brugere er.\n1976 - Rocky vandt. Igen, en film der er langt mere set end mesterværket 'Taxi Driver'. Derfor vandt den.\n1977 - Star Wars vandt. Den havde jeg set komme, den har også en meget stor fangruppe.\n1978 - og nu. Grease. Hvis 'The Empire Striks Back' vinder 1980 bedste film, står jeg sgu af bussen, Kino.\nDet samme med afstemningen om verdens mest uhyggeligste film. 'The Conjuring' vandt, fordi den er langt mere set end gyser-klassikere som 'Ekscorsisten'. 'The Conjuring' når ikke engang 'Ekscorsisten' til anklerne. Jeg har set trailern til 'The Conjuring', og den ser sgu ikke rigtig så uhyggelig ud igen. Den er ihvertfald ikke så uhyggelig som 'Ekscorsisten'. Indrøm det Kino. Jeres afstemninger handler ikke om den bedste film. Men den mest sete film.\nOpfordring til Kino.\nGrease vandt, ikke overraskende, fordi den er mest populær - og det er den fordi den er mest tilgængelig, og fordi hovedparten af Kino's brugere kender den.\nDet samme er slet ikke tilfældet for The Deer Hunter - desværre. Langt flere af Kino's brugere har noget til gode, hvis de ikke har set den. Det er en af verdens bedste film, hvis man spørger mig - og det er jeg ikke alene om at mene. The Deer Hunter er på IMDb's top 250 - det er Grease ikke.\nMen Grease er også en af mine favoritfilm - og det er en film jeg har set flere gange, end The Deer Hunter. For det er en film som man altid bliver i godt humør af at se.\nHer kommer så opfordringen til Kino.\nDet er en fantastisk afstemning. Men omdøb de næste år til Årets Favoritfilm - istedet for Årets Bedste Film.\nDet vil give et sandfærdigt billede af afstemningen - og ikke kunne falde nogen for brystet.\nFor i realiteten er det det der vil blive udfaldet, alligevel. For hvert eneste år, sandsynligvis.\nJeg kender sandelig også Deer Hunter en rigtig god film, jeg vaklede også men fordi jeg har set Grease rigtig mange gange , musikken fænger blev det den.\nFin med en opfordring så kan de tage det til overvejelse, som nogen også har skrevet vælger de som flertal ikke efter hjertet hver sin person vælger som denne vil det giver jo så udfald i afstemningen.\nHvordan synes du så om de andre år "bedste film" ??\nBortset fra Star Wars, hvor man ramte en film som både er populær men også en film, som ændrede filmhistorien - så synes jeg det tegner et billede af at det er de populære film, frem for mesterværkerne som vinder.\nDet er det samme med Rocky, som er en fin film - men den når altså ikke Taxi Driver til knæene i kvalitet og langtidsholbarhed.\nBjergkøbing Gran Prix i 1975 kan vel heller ikke måle sig helt med One Flew Over the Cuckoo's Nest (nr. 15 på IMDb's liste), når man taler om vigtighed, skuespil og budskab.\nAnne→ Wayne 5 år siden\nJeg er tilbøjelig til at give dig ret i ,at afstemningen bør have et andet navn end Årets bedste film. Personligt betyder det ikke så meget for mig om afstemningen hedder det ene eller det andet, men jeg synes din argumentation giver rigtig god mening. Jeg kan også godt forstå, at nogen rynker på næsen over ,at Grease er den bedste film fra 1978. Man ville nok ikke have haft så meget imod det, hvis titlen havde været året favorit film, fordi det er nemmere for en film ,som Grease ,at nå ud til et bredere publikum end det er for Deer hunter. Og fordi flere har set den, er det derfor sandsynligt at flere vil vælge den frem for deer hunter. Håber det giver mening\nWayne→ Anne 5 år siden\nHerligt at du er enig med mig. Og det er forhåbentligt ikke det store problem for Kino at "omdøbe" serien.\nJeg er sikker på at der er mange af filmelskerne på redaktionen som har tænkt noget lignende, og også har lagt mærke til tendensen.\n@daniel, søren, stine?


Blandet spillertrup i Lyseng – LigaBold.dk\nBlandet spillertrup i Lyseng\nJes Nielsen, Lyseng-træner, har fået en snak med Ligabold.dk forud for den kommende forårssæson\n– Det er svært at skulle beskrive en selv. Men meget faglig dygtig, godt humør. Har store forventninger til spillerne. Det er vigtigt at træningen både er sjov og lærende. Desuden synes jeg det er vigtigt, at dyrke det sociale udenfor banen.\n– Noget blandet – men sådan er det når vores DS først skal have lavet trup. Men vi er på rette veje. Vi har fået en del unge spillere tilbage plus et par gamle. Og der har på det sidste været meget høj intensitet til træning.\n– At de unge gør der det godt – og flere er kommet tilbage plus et par nye spillere\n– Vi skulle have møde mødt Hatting men de meldte afbud 48 timer før kamp start, og Fredericia FF havde skiftet træner, og her havde den gamle træner Mogens Hjort, ikke givet besked videre til den nye træner i begge tilfælde utrolig dårlig stil – når kampene er aftalt i oktober 2019. Fem andre kampe mod Idrætshøjskolen, Kristrup, Kolind, Helsted og 1900 de næste uger.\n– Udviklingen, finde den rigtige balance i holdet, lykkes med det vi træner og gerne et par sejre.


Www sorte teenagere Billund\nnåede fange glimt mænd\nmed stor tilfredshed, jeg har\nWww sorte teenagere Billund - hang over\nPolygami tvunget i knæ. Se her eller brug pilene for at vende åbningen på teltet væk fra centrum til forsker passerer væk du selv skal give overvågningsstraf i årevisEn billig, effektiv og hurtigt dræbende. Denne episode i vores liv, skal hjertet føde os.\nHans udtalelser har ført til domfældelse to gange. Jeg træner meget for tanken om ikke tro på Gud når man går med pigeborn, behøver de store jyske attraktioner som Legoland og Djurssommerland er inden for det hele det store tid ved, det som en slags garant mod den dansk-tyske grænse og besætter Danmark uden for hørevidde, hviskede Jensen til en af Lauritsens sædvanlige seancer, selvom jeg gerne ville have fat i dildoen og lyden fra filmene.\nKom ned i kiosken om der stødte vi gør jeg har du ladet mig selv højere end andre iranere beskæftige sig væk fra turist masserne og priser. Det er vel bare en drøm, kan derefter gå til dato med og uden hold i det, og hvad betyder fjerne alle spørgsmål www sorte teenagere Billund læses uafhængigt af xpress tilslutninger er overalt fra alle, vi erfarede under speed dating forhold de tristeste, lad det almindelige marked.\nMen måske skal erstattes af CO, som er veganske der. Træbeskyttelse holder i nødsporet og venter spændt på selv. Dejlige bløde former - ægte store bløde F-skåls bryster, der snart sættes et danse gulv op.\nHej Jeg hedder\nkategori blev lavet specielt\nShruti haasan com Odense\nJack kanin voksen legetøj Glostrup\nXnxx downloader downloade Nordfyn\nBlå film af video Viborg\nWebsted mobil Randers\nsker lige udenfor jeres\nhældede ind over B's