Plads til Alle. Forbedring af lydmiljøet i 3 fritidsordninger i Københavns Kommune - PDF\nDownload "Plads til Alle. Forbedring af lydmiljøet i 3 fritidsordninger i Københavns Kommune"\n1 Plads til Alle Forbedring af lydmiljøet i 3 fritidsordninger i Københavns Kommune Vi har lært en masse om akustik, støj og dets påvirkning i vores dagligdag. Vi er så glade for at have været med i forebyggelsesprojektet 'Plads til Alle, for vi har fået mere fred og ro i fritidshjemmet. Inge Rentzmann, pædagog, Fritidshjemmet Nord Udarbejdet af: Inger-Marie Wiegman, Maya Flensborg Jensen og Tilde Rye Andersen, TeamArbejdsliv og Per Møberg Nielsen, Akustik ApS November 2011\n2 PLADS TIL ALLE Udarbejdet af: Inger-Marie Wiegman, Maya Flensborg Jensen og Tilde Rye Andersen, TeamArbejdsliv og Per Møberg Nielsen, Akustik ApS Udgiver: TeamArbejdsliv ApS For Københavns Kommunes Børne- og Ungeforvaltning TeamArbejdsliv November 2011 Side 2 af 45 PLADS TIL ALLE\n3 INDHOLD Indhold 3 Forord 5 1 Resume 6 2 Grundidé, formål og valg af institutioner Fritidshjemmet Nord, Strandvejsskolen, Østerbro KKFO Potteskåret, Valby skole, Valby KKFO Børneborgen, Bavnehøj Skole, København SV 9 3 Procesbeskrivelse Indledende afdækning af eksisterende vilkår Akustikmålinger før og efter Spørgeskemaundersøgelse Situationsobservationer Procesdagene Første procesdag Børnekulturer Grundlæggende viden og forståelse af støjproblematikken Anden og tredje procesdag Fjerde procesdag Byggeprocessen 16 4 Løsninger Pædagogiske og organisatoriske løsninger Rum i rummene Støjreducerende anskaffelser Ombytning af aktiviteter Brug af udearealer og ture Ændring i arbejdsorganisering og synlighed heraf Krydserfunktionen Frugtsituationen Støj tænkt ind i hverdagen og i pædagogikken Byggetekniske løsninger Ombygning for pædagogiske og organisatoriske tiltag Sektionerende løsninger Adskillende løsninger Absorberende løsninger Akustik forsøg i Børneborgen 24 PLADS TIL ALLE Side 3 af 45\n4 4.2.6 Pædagogiske konsekvenser af byggerierne Resultater Resultater i forhold til akustik og oplevet støj Medarbejderne generes mindre af støj Akustikken er forbedret Lydens udbredelse er reduceret Baggrundslydniveauet er faldet Adskillelsen af aktiviteter gør en stor forskel for børn og voksne Arbejdspladsen opleves mere hensigtsmæssigt indrettet af de fleste Resultater i forhold til trivsel og helbred Større arbejdsglæde Mindre stress og mental udtrætning Færre ønsker at forlade jobbet Sygefravær forventes reduceret Forskelle i resultaterne i de tre institutioner Pædagogiske og organisatoriske resultater Bedre kvalitet i arbejdet Mindre støj, der forstyrrer det pædagogiske arbejde Vurdering af projektet og processen Byggeprocessen Netværksstyring Aflejring af viden fra byggeprocessen 40 6 Udfordringer Skolerne Håndværkerne Forældrene Nye udfordringer som følge af byggeriet i Potteskåret 42 7 Anbefalinger 43 8 Bilagsoversigt 45 Side 4 af 45 PLADS TIL ALLE\n5 FORORD Børne- og Ungdomsforvaltningen i Københavns Kommune søgte og fik i 2009 midler hos Forebyggelsesfonden til et støjinterventionsprojekt. Det er dette projekt vi her med stolthed rapporterer. Projektet fik titlen Plads til Alle, fordi vi i projektet ønskede at tage udgangspunkt i, at en god fritidsordning skal rumme plads til, at børn kan udfolde sig, som børn nu gør både larmende og stille og samtidig skal være en god arbejdsplads for personalet. Baggrunden for projektet var, at generende støj i forvaltningens trivselsundersøgelse viste sig at være et meget markant problem for vore store personalegrupper. Vi valgte at fokusere på fritidsordninger, dels fordi vi i forvejen havde initiativer i gang på skoler og inden for 0-6 årsområdet, og fordi fritidsordninger på skoler rummer særlige udfordringer igennem bofælleskabet med skolen. Det har været en fornøjelse at gennemføre projektet. Personalet på de deltagende fritidsordninger har været meget bidragende, arbejdsomme og kreative i processen. Og generelt har der været et fint samspil mellem de mange aktører i projektet. Der er ingen tvivl om at der er skabt megen læring, som vil komme forvaltningen til gavn fremover. Projektets resultater skal nu implementeres, og timingen kunne ikke være bedre. På grund af stærkt stigende børnetal i Københavns Kommune står vi overfor en stor kapacitetsudvidelse, både på skole og daginstitutionsområdet. De erfaringer projektet har givet os, vil blive brugt i de mange byggeprocesser, vi står overfor. Både de layout- og byggetekniske erfaringer, og også de erfaringer vi har fået omkring inddragelse af personalet og brug af deres viden og erfaringer i konstruktivt samspil med byggefolket fra planlæggere til håndværkere. Det indgår i Hovedsamarbejdsudvalgets arbejdsmiljødrøftelse, at generende støj skal være et af to hovedtemaer for det kommende års arbejdsmiljøarbejde. Projekt Plads til Alle giver os et meget fint udgangspunkt for denne indsats. Tak til de ildsjæle i forvaltningen, som har været med til at designe projektet. Tak til LFS, Københavns Lærerforening og Københavns Skolelederforening, som har deltaget i styregruppen og derigennem bakket projektet op og taget ansvar for at formidle dets resultater. Tak til ledelse og personale på de tre fritidsordninger, som har været laboratorium i to år. Tak til Drift- og Anlægsafdelingen, som har bidraget både med deres ekspertise og deres vilje til at tage erfaringer fra projektet til sig på konstruktiv vis. Tak til TeamArbejdsliv for projekt- og processtyring. Tak til Akustik APS for at holde os på det rette spor og udvikling af suveræne løsninger i samspil med personalet. Tak til Ecophon, fordi I ville lege med og kaste jeres viden og erfaringer og produkter ind i projektet. Tak til de medvirkende arkitektfirmaer Public og Nøhr og Sigsgaard, og tak til Intern og deres håndværkere, som har sat ny standard for samarbejde med personalet. Vi håber, at andre vil kunne drage nytte af vores erfaringer, og hvis nogle skulle blive inspireret af rapporten og har brug for at høre nærmere, er man altid velkommen. Elin Hausle Ebbesen, HR/Arbejdsmiljøchef PLADS TIL ALLE Side 5 af 45\n6 1 RESUME Projektet Plads til Alle har arbejdet med at forbedre lydmiljøet i 3 fritidsordninger i Københavns Kommune. I projektet er afprøvet en proces til at sætte støj på den pædagogiske dagsorden og til at udvikle løsninger til begrænsning af støjbelastningen for børn og voksne. Projektet har omfattet løsninger af både pædagogisk, organisatorisk og bygningsmæssig karakter, og der er i projektet udviklet, afprøvet og implementeret en lang række konkrete løsninger tilpasset de pædagogiske og bygningsmæssige forhold i de 3 fritidsordninger. Projektet har været baseret på 4 procesdage, hvor medarbejderne i samarbejde med proceskonsulenterog akustiker har udviklet løsninger til at imødekomme de problemer med støj, som institutionen har oplevet. Forud for første procesdag gennemførtes en spørgeskemaundersøgelse blandt alle institutionernes medarbejdere. Som input til 1. procesdag gennemførtes observationer af udvalgte støjfyldte situationer og akustiske målinger. Disse blev sammen med spørgeskemaundersøgelsen gentaget forud for 4. procesdag, hvor projektet blev evalueret. Derudover arbejdede medarbejderne med børnekulturer, dvs. hvilke børns behov man oplevede at kunne imødekomme i de nuværende lokaler og hvilke ikke. Denne proces blev gentaget på 4. procesdag med en markant forbedring i oplevelsen af at kunne imødekomme børnenes behov. Der har i hele projektforløbet været stort fokus på at inddrage medarbejderne i beslutningsprocesser, vurderinger og prioriteringer, samt at bruge deres viden og erfaringer aktivt i udviklingen af løsninger. Projektet blev procesmæssigt forløbet som planlagt, men planlægning og projektering af byggerierne tog længere tid og krævede en anden form for koordinering end forventet og angivet i projektansøgningen. Projektet afsluttedes dog som forventet indenfor den planlagte projektperiode på 2 år. Projektet var i udgangspunktet primært rettet mod de pædagogmedhjælpere, som arbejder i institutionerne. Projektets aktiviteter har dog omfattet det samlede personale i institutionerne ligesom projektets løsninger angår hele personalegruppen. I praksis har der derfor ikke været skelnet mellem uddannede pædagoger, uddannede pædagogmedhjælpere og uuddannede pædagogmedhjælpere i projektet hverken undervejs eller i denne rapportering af resultater og erfaringer. Projektets formål var at reducere den støjbelastning, som medarbejderne i de 3 institutioner følte sig udsat for, væsentligt. I projektbeskrivelsen er følgende succeskriterier angivet: Min % forbedring af de akustiske forhold og efterklangtid i væsentlige dele af fritidsordningernes lokaler Min. 0,5 procentpoint øget oplevelse af mening i arbejdet, kvalitet i kerneydelsen og arbejdsglæde 20 % lavere sygefravær, lavere selvrapporteret mental udtrætning og færre, som overvejer at forlade faget og/eller arbejdsmarkedet. Succeskriterierne må betragtes som opfyldt. Blandt hovedresultaterne kan nævnes Efterklangstid er nedbragt med mellem 35 og 60 % i de opholdslokaler, hvor en reduktion af efterklangstiden var den valgte løsning. Baggrundslydniveauet er blevet væsentligt reduceret. Det var desværre ikke muligt at kontrolmåle dette i alle institutionerne, men i Potteksåret blev der målt reduktioner på 2 til 6 db over en 14 dages periode. Side 6 af 45 PLADS TIL ALLE\n7 På spørgsmål om man kan udføre sit arbejde uden at være generet af støj, har der været en forbedring på 64 % Andelen af medarbejdere, der dagligt føler sig generet af støj, er faldet fra 63 % til 16% 40 % forbedring på spørgsmål, om man er udsat for generende støj, som forstyrrer det pædagogiske arbejde. Stigning i oplevelsen af mening i arbejdet på 0,7 på en 0-6 punkts skala (fra 4,8 til 5,5) På spørgsmål om, hvorvidt arbejdet kan udføres til en tilfredsstillende kvalitet, er der en forbedring på 0,5 på en 0-6 punkts skala (fra 4,5 til 5,0) Oplevelse af øget arbejdsglæde i institutionen på 0,6 på en 0-6 punkts skala (fra 4,2 til 4,8) Et fald i den oplevede mentale udtrætning på % (på fire forskellige dimensioner) Korttidssygefraværet (opgjort i antal sygedage pr. medarbejder) er faldet med mellem 48 og 84 % fra i 2. kvartal 2009 til 2. kvartal Som følge af et stærkt stigende langtidssygefravær er det samlede sygefravær pr. medarbejder dog steget voldsomt i perioden. 25,6 % af medarbejderne forventer i høj grad eller i meget høj grad et fald i sygefraværet som følge af projektet, mens yderligere 59 % delvist forventer det. Blandt de uddannede pædagoger svarer 58 % i 2010 nej til at ville forlade jobbet som pædagog. I 2011 er dette tal steget til 74 %. For pædagogmedhjælpere er den tilsvarende udvikling fra 67 % til 72 %. I projektperioden er opnået en række erfaringer og erkendelser om håndtering af støj ud fra et pædagogisk perspektiv og om, hvordan en velfungerende byggeproces kan forløbe i en børneinstitution. Disse erkendelser og erfaringer er formidlet internt i kommunen og har haft indflydelse på kommunens kravspecifikationer ved fremtidigt nybyggeri og renoveringer af skoler og daginstitutioner. PLADS TIL ALLE Side 7 af 45\n8 2 GRUNDIDÉ, FORMÅL OG VALG AF INSTITUTIONER Grundidéen i projekt Plads til Alle er at skabe fritidsordninger, som er rummelige overfor både ældre og yngre medarbejdere og larmende og stille børn. Fritidsordninger er et meget støjbelastet område med gennemsnitlig støjbelastning på 81,6 db (BUPL-undersøgelse, 1998), som betyder, at både pædagoger og pædagogmedhjælpere må hæve stemmen ca. 80 % af arbejdstiden og oplever lydoverfølsomhed, tinnitus og hørenedsættelse over gennemsnittet (NAK undersøgelsen 2006). Fritidsordninger er typisk indrettet i lokaler på skolen og ofte deler de i større eller mindre omfang lokaler med skolen. Forskning i akustiks betydning for mennesker (blandt andet fra NFA Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø) viser, at Hvis man skal bruge mange mentale ressourcer på at høre, hvad der bliver sagt, så er der færre ressourcer til at forstå og huske det hørte og til at koncentrere sig Evnen til at skabe mening af samtale, hvis lydforholdene er dårlige, er først fuldt udviklet, når man når puberteten. Derfor er børn særligt sårbare overfor forstyrrende lyd. Derudover er der en formodning om, at lydtolerance er dalende med alderen, og at støj derfor kan have en betydning for ældre medarbejderes ønske om tidlig tilbagetrækning fra pædagogarbejdet. På denne baggrund blev projekt Plads til Alle skabt med det formål at sikre, at medarbejderne ville kunne holde til deres arbejde i flere år, at fastholde ældre medarbejdere længere og at sikre, at den pædagogiske kerneydelse kunne udføres uden at blive hæmmet af støjhensyn. Et yderligere formål har været at opbygge og aflejre viden om støj og akustik i Københavns Kommunes Børne- og Ungeforvaltning (BUF), således at erfaringerne kan udbredes til andre fritidsordninger samt indgå i forbindelse med renovering og nybyggeri af institutioner i kommunen. Københavns Kommune valgte 3 institutioner til at indgå i projektet: Fritidshjemmet Nord og KKFO erne (Københavns Kommunes Fritidsordninger) Potteskåret og Børneborgen, som alle havde rapporteret om støjproblemer. Der er i projektet tilstræbt et så bredt erfaringsgrundlag som muligt. De 3 institutioner repræsenterer kommunen bredt ift. borgersegment, bygningernes alder, indretning og beskaffenhed og organisering ift. den skole, de er tilknyttet. Projektets aktiviteter er gennemført i perioden januar 2010 til september Fritidshjemmet Nord, Strandvejsskolen, Østerbro Fritidshjemmet Nord fungerer som en selvstændig enhed tilknyttet Strandvejsskolen på Østerbro, hvor de flyttede ind i relativt nybyggede lokaler i Alligevel har der været udfordringer med blandt andet indretningen. Huset blev af hensyn til lysindfaldet vendt om så trappeopgangene er på bygningens bagside, hvilket betyder, at der er gennemgang i bygningens stueetage, hvor fritidshjemmet holder til. Det har givet behov for en del koordinering med skolen om, hvordan børnene skal opføre sig og hvor de må opholde sig i frikvartererne, så det ikke belaster fritidshjemmets personale. Fritidshjemmet består af en sektion, som kun hører under fritidshjemmet, og hvor der ved projektets start var 2 store rum, 3 mindre rum, en garderobe og et gennemgangsrum. Der- Side 8 af 45 PLADS TIL ALLE\n9 udover er der en sektion, som deles med skolen, og en fælles tumlesal, som kan åbnes op til fællesrummet. I fællesrummet er også et køkkenafsnit. Fritidshjemmet har i projektforløbet oplevet lederskift og en del udskiftning i personalet. Kun én medarbejder har været på institutionen i hele projektperioden. Fritidshjemmet Nord er normeret til 75 børn og har 8 medarbejdere. 2.2 KKFO Potteskåret, Valby skole, Valby KKFO Potteskåret har til huse på Valby Skole, som siden 2004 har ligget i Bing og Grøndals tidligere fabriksbygning på Valby Langgade. Huset er meget bredt og det har givet anledning til en kreativ indretning med åben plan og åbent til kip for at føre lys ned i midten af bygningen. Potteskåret har til huse i ca. halvdelen af stueetagen den østlige langside af bygningen. Potteskåret har på den måde et tæt bofællesskab med skolen, som også benytter nogle af KKFO ens lokaler ind imellem. Potteskåret var ved projektets begyndelse indrettet med indre kuber til børneaktiviteter, men uden vægge, som lukkede af op til loftet, hvilket gav frit løb for både lys og lyd. Samtidig var der ingen døre i den del af institutionen, som børnene opholdt sig i, hvorfor der var behov for voksenopsyn med hele huset hele dagen. Potteskåret er normeret til 264 børn, og der er 26 fastansatte medarbejdere. 2.3 KKFO Børneborgen, Bavnehøj Skole, København SV KKFO Børneborgen ligger i Sydvestkvarteret/Kongens Enghave på Bavnehøj Skole, som er en klassisk skole fra 1930 med højt til loftet og store rektangulære klasselokaler. Børneborgen var en af de første KKFO er, som blev etableret, og rummene bærer præg af skolens alder. Ved projektstart bestod Børneborgen af 4 tidligere klasselokaler på 2 etager (stuen og 1. sal), forbundet af en betontrappe. Derudover har Børneborgen to store rum i forlængelse af hinanden i stueplan samt et køkken og kontor- og garderobefaciliteter. Børneborgen var ved projektets start normeret til 88 børn. Undervejs i projektet blev Børneborgen opnormeret til 135 børn, og fik samtidig to nye lokaler, som ikke indgik i projektet. De to nye lokaler havde en dårlig akustik, hvilket påvirkede både børn og voksne. Lokalerne er siden blevet akustisk forbedret af kommunen. Da Børneborgens mangeårige leder i projektperioden valgte at søge nye udfordringer, har den daværende souschef været konstitueret leder under det meste af projektet. Der er ved projektets afslutning 10 fastansatte medarbejdere i Børneborgen. PLADS TIL ALLE Side 9 af 45\n10 3 PROCESBESKRIVELSE Det væsentligste princip i processen i projekt Plads til Alle er, at medarbejdernes erfaring og viden om arbejdets indhold og betingelser skulle inddrages både ift. udvikling af organisatoriske og pædagogiske tiltag og ift. byggetekniske løsninger. Det har været vigtigt, at disse to typer af løsninger har været tænkt i samspil og i sammenhæng. Projektet har været opbygget som en 4-trins raket med 1. Indledende afdækning af eksisterende vilkår med lydmålinger, spørgeskemaundersøgelse og situationsobservationer. 2. Procesdage med udvikling af tiltag til forbedring af lydmiljøet, både af pædagogisk/organisatorisk karakter og af byggeteknisk karakter. 3. Udvikling og gennemførelse af byggetekniske løsninger 4. Evaluering med lydmålinger, spørgeskemaundersøgelse og situationsobservationer. Som led i selve ansøgningsprocessen til Forebyggelsesfonden tegnede repræsentanter fra hver institution støjproblemet i institutionen ved at tegne en grundplan over institutionen og så tegne ind, hvor børnene især opholder sig, hvor de voksne helst opholder sig og hvor lyden opleves som værst. På den måde blev det tydeligt, at der ikke altid var en entydig sammenhæng mellem antallet af børn i et rum eller område, og oplevelsen af meget lyd. Tegningen fra Potteskåret 3.1 Indledende afdækning af eksisterende vilkår Akustikmålinger før og efter For at kunne målrette byggeindsatserne og undersøge effekten af de gennemførte tiltag, blev der gennemført en række akustiske målinger før og efter byggeriet i alle 3 institutioner. Efterklangstiden blev målt i de rum, hvor der skulle foretages akustiske forbedringer. Efterklangstiden udtrykker, hvor meget rumklang, der er i rummet. Den har væsentlig betydning for støjniveauet i rummet og for, hvor ubesværet man kan tale sammen. Afstandsdæmpningen blev målt i de rum, hvor det var praktisk muligt. Afstandsdæmpningen udtrykker, hvor meget lyden falder, når man bevæger sig væk fra en lydkilde dvs. hvor meget lyden dæmpes i et rum. Endelig blev udført lydniveaumålinger på den daglige aktivitet, hvilket kun var muligt at gennemføre i den ene af de 3 institutioner. Her blev der målt dagligt i 14 dage på udvalgte steder Side 10 af 45 PLADS TIL ALLE\n11 i tidsrummet fra kl. 13 til 15. Lydniveauerne påvirkes meget af aktiviteterne, antallet af børn, indretningen etc. Derfor er disse målinger svære at gennemføre i en skolefritidsordning, hvor der kan være mange variable, som ændrer sig fra dag til dag. I Børneborgen blev der gennemført et forsøg med forskellige akustiske løsninger. For at undersøge effekten af disse løsninger, blev der foretaget grundige målinger af 6 forskellige akustiske parametre. Udvalgte resultater af målingerne blev præsenteret for personalet i forbindelse med procesdagene i den enkelte institution. Detaljeret information om målingerne og resultaterne kan ses i bilag 2 i bilagsrapporten Spørgeskemaundersøgelse Til brug i før- og eftermålingen er der i projektet udviklet et spørgeskema, som afdækker følgende overordnede områder: Psykisk arbejdsmiljø, fysisk arbejdsmiljø, tilfredshed med arbejdet, stress, selvvurderet helbred og helbred ift. en række parametre vedrørende den fysiske belastning af støj. I eftermålingen er herudover tilføjet spørgsmål om deltagernes kendskab til projektet og de forandringer, som projektet har medført, om deres vurdering af projektets metode og resultater samt om deres vurdering af om projektet vil medføre mindre sygefravær. Spørgeskemaet er sammensat af Spørgsmål om psykisk arbejdsmiljø, stress og selvvurderet helbred fra Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljøs (NFA s) 3-dækker-skema. Spørgsmålene er validerede og resultatet kan sammenlignes med et landsgennemsnit. Spørgsmål fra Københavns Kommunes Trivselsmåling, hvor svarene kan sammenlignes med gennemsnittet for fritidshjem og KKFO er i Københavns Kommune. Spørgsmål om fysisk belastning af støj fra NFA s forskningsprojekt om støj i skoler, hvor resultaterne kan indgå i en større forskningssammenhæng og bidrage til den viden om støj på skoler, som skoleprojektet har tilvejebragt. Spørgsmål, som er specialudviklet eller tilpasset til projekt Plads til Alle og det pædagogiske arbejde, hvor hver institutions besvarelse er sammenholdt med gennemsnittet af de 3 institutioners i projekt Plads til Alle. Spørgeskemaet blev udsendt i papirform til institutionerne og derefter uddelt til medarbejderne. Første spørgeskemarunde blev gennemført i februar/marts 2010, mens den opfølgende blev gennemført i juni Spørgeskemaet fra den opfølgende undersøgelse er vist i bilag 3. De tre institutioner fik en skriftlig rapport med deres resultater af den første undersøgelse 1. Institutionerne fik i forbindelse med den afsluttende procesdag i hver institution en skriftlig rapport med resultaterne af den opfølgende undersøgelse sammenholdt med resultaterne af den første (rapporten fra én af institutionerne er vist i bilag 4). Udvalgte resultater blev præsenteret på fjerde procesdag. Kommentarerne fra spørgeskemaundersøgelsen er vist i bilag 5. 1 Da kommunen ønskede, at der skulle bruges et aktuelt benchmark i rapporterne, blev rapporterne først færdiggjort, da resultaterne af kommunens trivselsmåling forelå i oktober PLADS TIL ALLE Side 11 af 45\n12 3.1.3 Situationsobservationer Situationsobservationerne (se bilag 6) har fungeret som en del af før- og eftermålingen, fordi Tilde Rye Andersen, som gennemførte dem, gik på barsel kort tid efter de indledende observationer var gennemført, og kom tilbage og gennemførte observationerne igen efter, at projektets indsatser var implementeret 2. Hun har derfor ikke haft en aktiv rolle undervejs i projektet, som oprindelig tiltænkt. Observationernes fokus var, hvordan børn og voksne agerede indenfor de fysiske rammer, som var til rådighed. Forud for observationerne i hver institution blev medarbejderne bedt om at udvælge 3-4 situationer, som de fandt særligt støjbelastede. Det var disse situationer, som var hovedfokus i observationerne, men livet i institutionen som helhed indgik også. Observationerne samt idéer til løsninger på denne baggrund blev rapporteret tilbage til institutionerne på den første og den sidste af de 4 procesdage i projektet. 3.2 Procesdagene Et vigtigt omdrejningspunkt i projektet har været 4 procesdage, som blev afholdt med personalet i hver institution. Første procesdag blev holdt i marts/april 2010, anden procesdag i maj 2010, tredje procesdag i december 2010 og 4 procesdag i august/september Procesdagene blev afholdt som formiddagsseminarer og blev planlagt og ledet af Inger- Marie Wiegman og Tilde Rye Andersen fra TeamArbejdsliv og Per Møberg Nielsen fra Akustik ApS. Programmer for procesdagene findes i bilag Første procesdag Første procesdag omfattede en generel introduktion til projektet for alle medarbejderne i institutionen, hvorefter medarbejderne arbejdede med, hvilke børnekulturer de havde i institutionen og overvejede, hvilke af disse, som i øjeblikket blev hhv. godt og mindre godt tilgodeset. Efterfølgende blev iagttagelser fra situationsobservationerne præsenteret, der blev formidlet en grundlæggende viden om støjs betydning for børn og voksne og givet en akustisk vurdering af institutionens lokaler. På denne baggrund udviklede medarbejderne forslag og idéer til konkrete løsninger på institutionens støjrelaterede problemer. En del af disse var af organisatorisk og pædagogisk karakter, mens andre var ideer og ønsker af bygningsmæssig karakter. Som afslutning på procesdagen blev der foretaget en vejledende afstemning om, hvilke løsningsforslag de enkelte medarbej- Løsningsforslag fra Børneborgen med grønne og røde stemmeprikker 2 Børneborgen var en undtagelse herfor. Her blev byggeriet først endelig gennemført i løbet af sommeren Observationerne blev gennemført i slutningen af maj Side 12 af 45 PLADS TIL ALLE\n13 dere vurderede som vigtigst i forhold til at mindske støjbelastningen (røde stemmeprikker ), og hvilke de vurderede ville være lettest at gennemføre (grønne stemmeprikker ) Børnekulturer Børn kan have mange forskellige behov, som søges dækket i en fritidsordning. For at afdække, hvilke behov, som institutionen på det aktuelle tidspunkt kunne opfylde hos børnene, og hvilke som ikke blev imødekommet, blev medarbejderne i hver institution bedt om at skrive eksempler på børnekulturer, som de oplevede i institutionen. De skulle skrive børnekulturer, som de følte blev tilgodeset godt under de nuværende fysiske og organisatoriske/pædagogiske rammer på grønne sedler, og børnekulturer, som de ikke følte, blev så godt tilgodeset, på gule sedler. Ved børnekulturer forstås grupper eller typer af børn, som har ensartede behov i eller ønsker til institutionen. Eksempler, som kom op var f.eks. stillebørn, tumlebørn, hvirvelvindsbørn, spillebørn, Legobørn, dansebørn, store børn. Samme barn kan godt indgå i flere børnekulturer. Medarbejderne i projektet har efterfølgende fortalt, at de har kunnet bruge metoden med at opdele børnene i børnekulturer til generelt at have fokus på børnenes forskellighed, og hvordan man pædagogisk og organisatorisk kan imødekomme deres behov. Resultatet af arbejdet med børnekulturer på første procesdag i Børneborgen Grundlæggende viden og forståelse af støjproblematikken På første procesdag blev som nævnt givet en generel information om, hvordan støj påvirker hhv. børn og voksne, samt hvordan det påvirker indlæring og koncentration. Med denne viden i baghovedet har personalet kunnet tænke støj ind i pædagogikken og i håndteringen af f.eks. nye typer af legetøj. Denne viden om støj har også haft betydning for organiseringen af arbejdet i institutionerne, således at man nu er mere opmærksom på, at den samme person ikke opholder sig hele dagen i et støjfyldt rum, men f.eks. afløses. I en af institutionerne var et af rummene så belastende at opholde sig i, at det for personalet ved fordelingen af arbejdsopgaver kom til at PLADS TIL ALLE Side 13 af 45\n14 handle om at melde sig på andre ting så hurtigt som muligt. På den måde blev det en slags Sorteper at fordele arbejdsopgaverne, hvor blandt andet anciennitet syntes at spille en rolle. I en anden institution var det mest støjfyldte lokale også et af de mest populære blandt de voksne, fordi børnene gerne ville være der, men en del af de voksne især de ældre medarbejdere erkendte åbent, at de holdt sig væk, fordi de ikke kunne holde til larmen. I den tredje institution gav afsmitningen af lyd fra ét område til et andet anledning til gnidninger mellem medarbejderne, fordi én tillod larmende adfærd, som en anden ikke kunne holde ud. Indsigten i de ældre medarbejderes øgede følsomhed overfor lyd samt nye fysiske rammer har ændret den stemning Anden og tredje procesdag På anden og tredje procesdag blev samlet op på de organisatoriske og pædagogiske løsninger, som var sat i gang i institutionerne. Derudover blev de byggetekniske løsninger konkretiseret. Det var en positiv overraskelse for konsulenterne, at de pædagogiske og organisatoriske løsninger, som blev udviklet på første procesdag, i mange tilfælde allerede var implementeret på anden procesdag. F.eks. forsøgte Fritidshjemmet Nord sig med at opdele deres store fællesrum i mindre legerum, fordi børnene så ville få bedre mulighed for at lege i grupper og mindre behov for at råbe til hinanden. Den umiddelbare løsning var at opstille pavilloner. Sidenhen blev rummet opdelt med mobile støjskillevægge. Opdeling af fællesrum i mindre rum på Fritidshjemmet Nord efter første procesdag (til venstre) 3 og efter udvikling af mobile støjvægge (til højre) Som et vigtigt led i konkretiseringen af byggeløsningerne var en diskussion af fordele og ulemper ved en konkret løsning. Til det formål blev udviklet et løsningskatalog over de mulige byggetekniske løsninger, og personalet blev bedt om at opridse fordele og ulemper ved de forskellige løsninger (se bilag 8). På den måde var medarbejderne aktivt involveret i at vurdere, om en løsning ville være hensigtsmæssig i fritidsordningen og hvilke konsekvenser den evt. ville have for pædagogikken og personalet. Medarbejderne blev samtidig bevidste om den pris en løsning eventuelt måtte have i form af mindre gennemsigtighed og overskuelighed, mere opdeling af lokaler m.m. Det var ikke ved projektets begyndelse forventet, at det ville være muligt at gennemføre alle ønskede byggetekniske løsninger. Derfor var et vigtigt element i tredje procesdag at priori- 3 Pavilloner af plastik må af brandhensyn ikke bruges inde i institutioner. Side 14 af 45 PLADS TIL ALLE\n15 tere, hvilke løsninger som var vigtigst og hvilke, som man ville vælge at nedprioritere, hvis det blev nødvendigt. Der var tidligt i projektet blevet gennemført en grov prioritering af de mulige løsninger, således at kun teknisk og økonomisk realistiske muligheder blev bragt i spil. Det viste sig i processen muligt at skaffe midler til at gennemføre stort set alle de forslag, der var indgået i prioriteringsdiskussionen. Dette var dels muligt pga. de midler, der var i selve projektet fra Forebyggelsesfonden og Københavns Kommune og dels fordi de enkelte institutioner bidrog med ekstra midler. Derudover blev der ydet en meget væsentlig indsats fra Ecophon, som bidrog med stor ekspertise og ressourcer til at projektet kunne gennemføres med de mest effektive løsninger. Den høje grad af involvering af personalet i udviklingen af de byggetekniske løsninger betød, at der i projektet har været en høj grad af ejerskab til løsningerne og fleksibilitet ift. de gener, som byggerierne har medført. Projektet havde også til hensigt at undersøge, om en høj grad af involvering i udvikling og prioritering af løsninger, ville medføre en øget accept blandt medarbejderne af, at ikke alt kan lade sig gøre, såfremt der ikke var midler til alle løsningerne. Denne antagelse fik vi ikke lejlighed til at efterprøve, fordi alle de prioriterede løsninger blev gennemført. Til gengæld har projektet erfaret, at ejerskab og involvering af medarbejderne har givet øget tolerance overfor utilsigtede bi-effekter af byggerierne, som i nogle tilfælde krævede ændrede arbejdsrutiner og tilpasning af den pædagogiske tankegang Fjerde procesdag Fjerde procesdag var et led i projektets evaluering og samtidig afslutningen på projektet i forhold til medarbejderne i institutionerne. Forud for fjerde procesdag var spørgeskemaundersøgelse, akustikmålinger og situationsobservationer blevet gentaget. På procesdagen blev resultaterne heraf meldt tilbage til hver af de tre institutioner, og medarbejderne fik mulighed for at kommentere og uddybe resultaterne. Medarbejderne blev også præsenteret for de børnekulturer, som de havde listet op på første procesdag ca. halvandet år før, og fik mulighed for at evaluere, i hvor høj grad, de oplevede, at de nu kunne imødekomme de forskellige børnegruppers behov, samt evt. tilføje nye grupper. Resultatet fra Potteskåret så eksempelvis således ud: Børnekulturerne som de fordelte på første procesdag mellem tilgodeset (grønne) og ikke tilgodeset (gule) PLADS TIL ALLE Side 15 af 45\n16 Børnekulturerne som de fordelte sig efter evalueringen på fjerde procesdag. Her er størstedelen af de gule ikke-tilgodeset -sedler flyttet til tilgodeses nu. Nye børnekulturer er skrevet på lilla sedler. 3.3 Byggeprocessen Som forberedelse til procesdagene, blev der som ovenfor nævnt udarbejdet et løsningskatalog for hver institution. Katalogernes primære formål var at skabe grundlag for prioriteringen af de forskellige løsninger. Løsningskataloget indeholdt: 1. Beskrivelse af problemet 2. Beskrivelse af en eller flere alternative løsninger - med skitser 3. Den støjmæssige effekt 4. Konsekvenser a. fordele ved løsningen b. ulemper ved løsningen 5. Særlige hensyn - bl.a. til skolen, brandforhold og dagslys 6. Prisoverslag Der var under det hidtidige forløb blevet sorteret en del forslag fra, men det viste sig, at der sandsynligvis ville være økonomisk mulighed for at gennemføre alle de forslag, der indgik i løsningskataloget. (Et eksempel på løsningsbeskrivelse i løsningskataloget er vist i bilag 8) Der blev derfor iværksat et samarbejde om at udvikle de enkelte løsninger. Ud over akustiker, arkitekt og de enkelte institutioner blev der indhentet fagekspertise på ventilation, el og vvs. Ecophon blev tidligt inddraget i projektet og bidrog i hele forløbet med stort engagement, kompetence og ressourcer. En grundforudsætning for projektet var, at den erfaring og vidensopbygning, der kom ud af projektet skulle indarbejdes i kommunens normale organisation. Derfor blev der fra kommunens side sat to arkitekter, som normalt arbejder med tilsvarende byggeprojekter i kommunen, på projekterne. Ligeledes blev der til hver institution sat en ekstra byggeteknikker på fra Kommunen. Disse fagfolk gik med stor interesse og engagement ind i projekterne, og der er ingen tvivl om, at megen viden og erfaring på den måde er blevet aflejret i Kommunen. Det blev besluttet at gennemføre de bygningsmæssige ændringer i en hovedentreprise for hver institution baseret på de standarder og paradigmer som Københavns Kommune normalt kører mindre byggeprojekter efter. Side 16 af 45 PLADS TIL ALLE\n17 Det blev prioriteret at vælge arkitekter, der normalt arbejder for kommunen og som på den måde også kan få erfaring og inspiration til andre projekter. Der blev valgt to forskellige arkitektfirmaer: Nøhr & Sigsgaard til Potteskåret og Public Arkitekter til Nord og Børneborgen. Arkitekterne stod for detailprojekteringen, udarbejdelse af alt udbudsmateriale, indhentning af tilbud, valg af entreprenør og indgåelse af kontrakter. Hvis akustiske løsninger skal virke efter hensigten er detaljer vigtige. Der blev derfor udarbejdet mere detaljerede byggesagsbeskrivelser, end man ofte gør for tilsvarende projekter. Udbuddet blev gennemført som underhåndsbud i totalentreprise. De inviterede bydere havde speciel erfaring med støjdæmpningsprojekter. Tømmerfirmaet Intern vandt entrepriserne på alle tre institutioner. Arkitekterne stod for byggestyring og tilsyn. Der blev holdt normale byggemøder en gang om ugen og en del tilretninger af projekterne blev foretaget bl.a. for at sikre optimal akustisk funktion af det færdige byggeri. Byggeriet blev stort set afsluttet efter tidsplanen og uden større overskridelser af budgettet. At sige, at byggeprocessen er forløbet eksemplarisk, vil være en underdrivelse. Institutionerne, håndværkerne, arkitekterne og Ecophon har ydet en enestående indsats under forløbet. Specielt skal håndværkerne fra Intern fremhæves. Byggeprocessen foregik gnidningsfrit imedens institutioner havde åbent og fuldt børnetal. På alle 3 institutioner gav de udtryk for, at de ligefrem havde været glade for at have håndværkerne gående, og ved afslutningen af byggeriet blev der holdt fest med servering og takketaler. Et ganske ekstraordinært forløb. Billeder fra byggeprocessen i Nord og på Potteskåret 4 LØSNINGER Projektet har fokuseret på at udvikle løsninger på støjproblemerne af både pædagogisk, organisatorisk og bygningsteknisk karakter. Løsningerne er kort præsenteret nedenfor. Mere udfoldede beskrivelser og illustrationer af de mange konkrete bygningsmæssige løsninger, der blev udviklet og afprøvet i projektet, findes i bilag Pædagogiske og organisatoriske løsninger I løbet af projektperioden blev en række tiltag gjort på de tre institutioner i forhold til det pædagogiske arbejde og måden at organisere det på. Nogle af tiltagene blev rullet tilbage, andre modificeret eller videreudviklet, hvilket kendetegner det pædagogiske arbejdsfelt godt. Her iværksættes tiltag hurtigt, og hverdagen og børnenes behov er omskiftelige, så der er behov for fleksibilitet og løbende tiltag og justeringer. PLADS TIL ALLE Side 17 af 45\n18 Nedenstående beskriver de overordnede træk i de løsninger, som blev afprøvet i projektperioden Rum i rummene To af de medvirkende institutioner, Børneborgen og Nord, oplevede de store og regulære rum i institutionen som en udfordring. De var svære at møblere og gav anledning til råben og høje stemmer. Begge steder har man forsøgt sig med at indrette rum i rummene med sofaarrangementer, reolinddelinger, dukkekroge, og i fritidshjemmet Nord også med havepavilloner (se billeder ovenfor) 4. Erfaringerne viste, at krogene fokuserer børnenes leg og dermed også i et vist omfang dæmper dem, selvom eksempelvis pavilloner ingen lydabsorberende effekt har. Akustikmålingerne viste, at møbleringen af rummene også kan have en positiv effekt på lydniveauet. I fritidshjemmet Nord afprøvede man derudover dæmpet belysning, hvilket også medførte mere stille stemmer. Til Børneborgen og Nord blev i projektet udviklet en særlig støjabsorberende skillevæg på hjul, hvorpå institutionens egne reoler kan monteres. For at reolen skulle være sikker, krævede det, at bundpladen vejede tilstrækkeligt til, at væggen ikke kunne vælte. Samtidig skulle den være mobil. Dette krævede en del beregninger og fantasi af projektets akustikker. Resultatet er vægge, som har vakt stor begejstring i institutionerne, fordi de giver helt nye muligheder for at danne rum i rummene. Samtidig giver reolerne yderligere støjabsorption i rum, hvor det kunne være svært at nøjes med lofts- og vægbeklædning. F.eks. bruges de i det store fællesrum i Nord, i den store riddersal i Børneborgen og som afskærmning ift. computere og Playstation i begge institutioner. Skillevæggenes mobilitet betyder, at de er velegnede i rum, som skal tilgodese forskellige behov på forskellige tidspunkter. I Nord bruges fællesrummet eksempelvis af skolen som stort lokale i forbindelse med forældrearrangementer, mens det i dagligdagen danner rammen om flere legegrupper i fritidshjemmet og om undervisning i skoletiden. Støjabsorberende skillevæg i Børneborgen Vi har forsøgt at dele stuen op med reoler, som også er støjabsorberende og lave 3 rum i rummet og det virker rigtig godt. Det er blevet et godt opholdsmiljø. Børnene er begyndt at sænke deres stemmer helt af sig selv. Tina, konstitueret leder, Børneborgen Side 18 af 45 PLADS TIL ALLE\n19 4.1.2 Støjreducerende anskaffelser Det øgede fokus på støj fik institutionerne til at anskaffe legetøj og udstyr, som kunne reducere støjen, f.eks. hovedtelefoner til computere med computerspil, korkbolde til bordfodbold og kurve til legetøj fremfor hårde plastikkasser. Indkøb af de ovenfor omtalte skillevægge, som blev udviklet i projektet, blev delvist finansieret af institutionernes driftsbudgetter Ombytning af aktiviteter Nogle aktiviteter eller typer af legetøj larmer meget, f.eks. computerspil, Playstation og Lego. I Børneborgen og Nord især arbejdede man med at flytte aktiviteter, så de belastede mindre. I Børneborgen flyttede man Lego og brætspil til et af de nye lokaler, og fik på den måde fjernet en støjkilde fra Tårnfalken, så der nu kun er computerspil og Playstation. I Nord valgte man at flytte Playstation og bordfodbold til et større lokale. 3. klasseeleverne har i Potteskåret og Fritidshjemmet Nord deres eget lokale. I Nord har det givet mere ro, at de har fået et større lokale. I Potteskåret har miniklubben givet anledning til mange konflikter mellem børn og voksne og de voksne imellem, fordi børnene gerne vil høre musik og danse. Det var der ikke rammer til, så længe væggene ikke nåede loftet i miniklubbens lokale og der var naboer til begge sider, fordi børnene så generede til begge sider. I løbet af projektet blev miniklubben flyttet til det bagerste lokale, hvilket gav mindre gene for de øvrige værksteder, og ved byggeriet blev lokalet lukket af, så genen nu er væk Brug af udearealer og ture Alle 3 institutioner arbejdede i projektperioden aktivt med brugen af udearealerne med blandt andet forsøg med fast udetidspunkt lige efter skoletid eller fast udedag om fredagen. For at gøre det attraktivt for børnene at være ude, var der fra personalets side også alle 3 steder fokus på at skabe interessante udendørs aktiviteter. Samtidig nævner to af institutionerne, at de i højere grad bruger gymnastiksalen i dårligt vejr, så børnene kan krudte af der frem for ude. Børneborgen valgte efter opnormeringen at prioritere ture ud af huset højere. Ved at prioritere ture med mindre grupper af børn, følte personalet, at de både opnåede en intimitet mellem børn og pædagoger og en støjmæssig aflastning af lokalerne for de resterende børn og voksne Ændring i arbejdsorganisering og synlighed heraf Øget opmærksomhed på, at nogle rum og nogle aktiviteter er mere støjbelastende for personalet end andre, har haft betydning for fordelingen af dagens opgaver blandt personalet, så der i højere grad tages hensyn til den enkelte medarbejders støjbelastning. Dette har også især i den ene institution medført en mere smidig opgavefordeling med større variation for den enkelte medarbejder. Noget af personalet oplevede, at den nye fordelingsmetode dræbte noget af den spontanitet, som man havde oplevet tidligere. Andre var meget begejstrede. Situationsobservationerne bragte fokus på, at børn, som ikke ved, hvad de skal lave, og som derfor går søgende rundt, kan virke forstyrrende og også skaber mere larm både fordi de selv larmer, og fordi de forstyrrer de aktiviteter, der er i gang. PLADS TIL ALLE Side 19 af 45\n20 Et mål i alle 3 institutioner har derfor været at prøve at skabe mere ro for børnene. Rum i rummene bidrog til dette. Et klarere overblik over, hvad der foregår hvor, har også denne effekt især i de store institutioner, som kan være svære at overskue. I Børneborgen har man en tavle over, hvilke medarbejdere, som er i hvilke rum. Denne ide tog Potteskåret til sig, så børnene let kan se, hvilke værksteder, som er åbne. Tavle over aktiviteter fra Potteskåret Krydserfunktionen Krydserfunktionen ind- og udkrydsning af børnene i institutionen er af alle 3 institutioner beskrevet som en hektisk funktion, fordi der er mange sideordnede krav. I Nord krydser børnene sig selv ud, når de går, og her er problemet derfor primært ved indkrydsningen, når alle børnene kommer samtidigt fra skole. Før projektet gik i gang, foregik indkrydsningen lige ved garderoben, hvilket gav flaskehals og hektisk stemning. Nu er krydserfunktionen flyttet ind i det store fællesrum. Det betyder ganske vist, at børnene er mindre tilbøjelige til at stille sig pænt op i kø og i stedet står i en vifte omkring krydseren. Til gengæld adskilles det at hænge sit tøj og det at blive krydset ind, så børnene er mere fordelt og selve situationen opleves mindre hektisk for personalet. I Potteskåret og Børneborgen krydses børnene ind forskellige steder alt efter klasse, hvilket fungerer godt. Til gengæld krydses de ud samme sted i hhv. infoteket og riddersalen - hvor krydseren både skal besvare opkald fra forældre, snakke med forældre om dagens begivenheder, tale med børnene og holde opsyn med de legende børn i samme område. I Potteskåret er der desuden en del gennemgang af personale bag om krydseren, hvilket også kan opleves hektisk. Der er ikke i nogen af institutionerne fundet optimale løsninger på problemet, som også ligger i selve krydserfunktionen. I Børneborgen har muligheden for at flytte frugten til et andet rum, samt den generelle lyddæmpning i rummet haft en positiv betydning. I Potteskåret er det forsøgt at skærme infoteket lydmæssigt med et skørt (se beskrivelse nedenfor), men ikke i tilstrækkeligt omfang. Her var overvejelsen, om man ønskede mere aflukning (som i en kabine) eller ønskede at bevare åbenheden på trods af, at forbedringen lydmæssigt så var mere begrænset. Personalet prioriterede det sidste Frugtsituationen Alle 3 institutioner angav frugtsituationen 5 som en problematisk situation, de gerne ville have observeret på. Især i Børneborgen og i Nord har frugtsituationen ændret sig væsentligt i løbet af projektperioden på en gavnlig måde. 5 Frugt refererer til det mellemmåltid, de fleste fritidsordninger serverer for børnene midt på eftermiddagen. Omfanget kan variere fra en halv skrive rugbrød med pålæg til et mere fyldestgørende måltid. Generelt kræver frugten, at børnene sidder ned og spiser. Side 20 af 45 PLADS TIL ALLE\n21 I Børneborgen er kommet nye lokaler til, hvoraf det ene er et stort køkken, hvor der er plads til, at børnene kan spise frugt. Det har dels betydet, at børnene nu spiser frugt i et rum, som ikke bruges til andet, hvilket giver ro omkring maden. Dels har det betydet en adskillelse af krydserfunktionen og frugten, hvilket af personalet opleves som en væsentlig forbedring. I Nord blev bygget en ny halvvæg med glasafskærmning ind til køkkenet og man valgte herefter at spise ved et lille bord inde i selve køkkenet. Det har ifølge medarbejderne skabt en hjemlig intimitet omkring maden, som de oplever som hyggelig og velfungerende. Der er ikke så mange pladser ved bordet, hvilket kunne give kødannelse, men etablering af spisehold har betydet, at det fungerer meget smidigt og konfliktfrit. Køkkenet i Nord Støj tænkt ind i hverdagen og i pædagogikken Personalet i institutionerne fortæller, at projektet har givet dem en forståelse af, hvad støj betyder for børns og voksnes hverdag, og at de nu kan arbejde med problemet. I den ene institution ønsker de f.eks. at lave en støjtemauge for børnene. De fortæller også, at man nu forholder sig til aktivt til støj i hverdagen og i pædagogikken, og at støj tænkes ind i forhold til nyt legetøj (f.eks. Bay Blade, som kan larme meget). Alle institutionerne finder det oplagt at tænke støj ind i BørneMiljøVurderingen (BMV en), som Fritidshjemmet Nord gjorde det i projektperioden. Her oplevede man, at BMV en øgede børnenes fokus på støj. Støj er noget af det børnene klager over, og ved at inddrage det i BMV en, kan man tage hensyn til børnenes perspektiv og behov ift. støj. Generelt oplever personalet, at børnene er blevet mere bevidste om støj af, at deres institution har været med i projektet. 4.2 Byggetekniske løsninger De byggetekniske løsninger i projektet har været omfattende og kreative. Tegninger og fotos kan ses i bilag 1. Løsningerne kan overordnet opdeles i 4 typer: Ombygninger der var nødvendige for at gennemføre pædagogiske eller organisatoriske tiltag Akustisk adskillelse / sektionering af større rum Lydisolering imellem støjende og stille aktiviteter Akustisk dæmpning af lokalerne ved at tilføre lydabsorption Ombygning for pædagogiske og organisatoriske tiltag Nogle af de gennemførte løsninger er i sig selv ikke specielt støjdæmpende, men de har været en forudsætning for at gennemføre de støjdæmpningstiltag, af pædagogisk og organisatorisk karakter, der var besluttet på procesdagene. I fritidshjemmet Nord var et stort rum uafskærmet fra gangen og fungerede som gennemgang til et andet rum. Rummet blev anvendt til omklædning, "krydsning" og snak med forældre. Personalet ønskede at flytte "krydsningen" og etablere et nyt selvstændigt stillerum. Løsningen blev at flytte "krydsningen" til indgangen af institutionen og opbygge en ny væg og isætte en dør i det tilstødende lokale, så der kunne lukkes helt af til gangen. PLADS TIL ALLE Side 21 af 45\n22 4.2.2 Sektionerende løsninger En mulighed for at dæmpe baggrundsstøjen er at opdele rummet akustisk, således at lydens vandring reduceres. Dette var især relevant i Potteskåret. Potteskåret er bygget i åbent plan med åbent til kip tre steder for at sikre, at der kommer lys ned i den relativt brede bygning. Her har en væsentlig del af problemet med støj været, at lyden har kunnet rejse frit i det meget lange hus og skabe et højt baggrundsniveau. Det har været en udfordring for akustiker og arkitekter at finde løsninger, som bremsede lyden, men bevarede åbenheden og lyset i huset, som er værdsat af medarbejderne i både skolen og fritidsordningen. Løsningen blev at opdele huset akustisk i 4 dele, og dermed begrænse lyden. Dette blev gjort ved at opsætte gennemsigtige vægge og halvvægge, så grundplanen blev opdelt på tværs i 3 dele, samt at opsætte skørt mellem indgangsområdet og cafeen. Lysindfaldet bliver ikke nævneværdigt begrænset ved denne løsning. Potteskåret havde derudover en lang og bred gang, hvorigennem der kom megen lyd og som opfordrede til løb og råben. Denne gang blev ved tværvæggene indsnævret med 1,5 meter lange lydtunneler konstrueret med inspiration fra industrien. Effekten har været, at lyden bremses og derfor ikke spredes mellem de 3 sektioner, samt at børnenes løb bremses, fordi tunnelen virker som en flaskehals. Lydsluse i Potteskåret. Personalet beretter om, at effekten af indsatsen er mærkbar. Det har både dæmpet det generelle lydniveau og har gjort det lettere for personalet at høre, hvor en lyd kommer fra. De fortæller også, at de bruger lydtunnelerne til at tale i telefon eller have samtaler med forældrene, fordi man hører supergodt her, mens andre ikke kan høre, hvad der bliver sagt. Bekymringer om, at de ville opleves som begrænsende eller unaturlige har ifølge personalet været ubegrundede. Den midterste sektion, som er åben til kip, omfatter indgangsparti til både skole og fritidsordning, fællesområde med et træ i midten, fritidsordningens køkken/cafe-område, infotek samt et undervisningslokale. Her har der været store problemer med høj baggrundsstøj og lyd fra de øvre etager. Under etageadskillelsen blev der opsat et skørt af lydabsorberende materiale, som både bryder lyden fra cafeen og ud i området og lyden fra de øvre etager og ind i cafeen. Dette skørt har begrænset lydudbredelsen, uden at begrænse oplevelsen af det store åbne rum Adskillende løsninger En anden mulighed for lyddæmpning er at etablere lydisolation imellem støjende og stille aktiviteter. Det kan man gøre ved at sikre, at der er døre, vægge og lofter, som lukker tilstrækkeligt tæt imellem rummene. Side 22 af 45 PLADS TIL ALLE\n23 I Fritidshjemmet Nord oplevede man to udfordringer, hvor denne type løsning blev anvendt. I selve fritidshjemmet er der et stort rum, som dels er gennemgang for skolen, som ligger på etagerne oven over, dels bruges til mange legeaktiviteter og til ind- og udkrydsning af børnene. Tilstødende rummet er der et køkken, hvori der spises og foregår nogle skoleaktiviteter. Køkkenet var kun adskilt fra det store lokale med et køkkenbord. Aktiviteterne i køkkenet blev meget forstyrret af støj fra det store rum. Problemet blev løst ved hjælp af en forskydelig glasvæg og en glasdør. De har således kunnet beholde det lyse åbne indtryk pga. glasset. Samtidig kan der åbnes, når køkkenbordet skal anvendes som skranke. Det andet problem var, at fællesrummet, som de deler med indskolingen, var meget præget af larm, når den tilstødende tumlesal var i brug. Det var antaget, at det var nødvendigt med en ny dør ind til tumlesalen, men det viste sig, at der var en byggefejl ovenover loftsbeklædningen ved døren ind til tumlesalen, så lyden fra tumlesalen frit kunne passere ind over loftet i fællelokalet. Der blev foretaget en korrekt lydisolation imellem de to rum og døren blev tætnet hvilket tilsammen kostede langt mindre end en ny dør ville have gjort. I Børneborgen havde de kraftige gener med støj fra nabolokalerne, fordi der kun var skydedøre, som sluttede dårligt til og som sjældent var lukket af hensyn til lys og overskuelighed. I projektet blev disse udskiftet til glasdøre, som var kraftigt lydisolerende og som sikrede lys og overskuelighed (se førog efterbilleder i bilag 1). Potteskåret var med sin åbne struktur det sted, hvor der i størst omfang blev opdelt. Her blev halvvægge ført op til loftet med store glaspartier, nye vægge blev bygget og runde kighuller i skillevægge blev lukket med glas (se billeder i bilag 1). Der blev også bygget helt nye vægge f.eks. til adskillelse af fritidsordningens caféområde fra et undervisningsområde. Ved brug af vinduer og glasdøre blev Glasdør i Børneborgen letheden, gennemsigtigheden og lysindfaldet fortsat søgt bevaret Absorberende løsninger Det er umuligt at løse støjproblemer i lokaler med dårlig akustik. Man kan lave akustisk dæmpning af rummene ved at opsætte lydabsorberende plader. Det medfører at efterklangstiden reduceres, så det runger mindre og man tydeligere kan høre, hvad der bliver sagt uden at man behøver at råbe. Der blev lavet akustisk dæmpning af rummene i alle 3 institutioner. Ved alle byggerier af vægge, halvvægge og andre sektionerende og adskillende løsninger, hvor det var praktisk muligt, blev anvendt lydabsorberende klasse A mineraluldsakustikplader. I Nord blev der opnået en væsentlig forbedring af tumlesalen ved udskiftning af loftspladerne og opsætning af absorberende plader på dele af væggene. Rummet blev ændret fra at være et sted, som ingen medarbejdere på grund af akustikken havde lyst til at opholde sig i, til et lokale, som både børn og voksne bruger med glæde. Forbedringen af tumlesalen var også en stor gevinst for lærerne i indskolingen, da den bruges som undervisningslokale i både idræt og musik. PLADS TIL ALLE Side 23 af 45\n24 Den mest omfattende akustiske dæmpning af lokaler blev gennemført i Børneborgen. Her blev der i alle opholdsrum gennemført akustisk dæmpning. Trappen, som er en integreret del af fritidsordningen, blev også dæmpet. Tumlesalen i Nord med lydabsorberende plader på væggen og nye lofter Akustik forsøg i Børneborgen I Børneborgen, hvor der var 4 næsten identiske lokaler, blev der udført et forsøg med 4 forskellige løsninger, hvor effektforskellen efterfølgende blev målt og studeret af akustikeksperter. Rummene var forsynet med gips hul-akustikplader. Langs loftkanterne - ca. 50 cm. fra vægge - var der almindelige tætte gipsplade. I et af rummene blev der ikke foretaget ændringer, i et andet rum blev gipsakustikloftet udskiftet med en effektiv 40 mm klasse A mineralulds akustikplade. I det tredje rum blev gipsloftet bibeholdt, men på de vandrette gipsplader i kanterne og 60 cm ned langs væggene blev der opsat effektive mineralulds absorbenter. I det fjerde rum blev både loftet udskiftet og hjørnerne beklædt. Der blev foretaget meget detaljerede analyser af de 4 rum for at vurdere effekten af de forskellige løsninger. Efterfølgende blev alle 4 rum udført med både lofter og friser. Den umiddelbare konklusion er, at både lofter og kanter naturligvis giver den største effekt, men at kanter og lofter hver for sig også har stor betydning, såfremt de er monteret korrekt (blandt andet monteret helt ud til hjørnerne) Pædagogiske konsekvenser af byggerierne. En konsekvens af byggerierne er naturligvis at lyden fra børnene begrænses. Dette har betydet behov for at revidere den pædagogiske praksis i institutionerne især i Potteskåret. Etableringen af miniklubben i et egnet lokale, hvor de større børn kan høre musik uden at genere andre, har betydet en så stor søgning til lokalet, at det har medført en pædagogisk diskussion af, om antallet af børn skal begrænses. De nye opdelinger af institutionen i sektioner har betydet ændringer af pædagogernes måde at orientere sig ift. børn og kolleger, fordi de med egne ord nogle gange så børnene med ørerne, hvilket de ikke længere kan i samme omfang. Selvom den generelle opfattelse blandt personalet er, at fordelene langt overskyggede ulemperne, har det givet anledning til en diskussion af, om der skal ændres i den pædagogiske praksis og i, hvem der har ansvaret for opsynet i de åbne arealer. Side 24 af 45 PLADS TIL ALLE\n25 Medarbejderne i Potteskåret fremhæver som en anden vigtig forandring, at de nu kan lukke lokaler af og dermed bruge de pædagogiske ressourcer mere koncentreret. Det har blandt andet givet bedre mulighed for at tage ud af huset med børn, fordi alle værksteder ikke behøver at være åbne hele tiden. I de to øvrige institutioner er betydningen for den pædagogiske praksis især, at det ikke i samme omfang længere føles nødvendigt at påpege små stemmer, og at personalet oplever mere overskud til at håndtere den lyd, der stadig er i rummene. 5 RESULTATER Ved udarbejdelse af ansøgningen om støtte fra Forebyggelsesfonden blev formuleret nogle meget konkrete mål. Projektet ønsker at bidrage til mærkbare forbedringer på 3 overordnede områder: Min % forbedring af de akustiske forhold og efterklangtid i væsentlige dele af KKFO ernes lokaler Min. 0,5 procentpoint øget oplevelse af mening i arbejdet, kvalitet i kerneydelsen og arbejdsglæde 20 % lavere sygefravær, lavere selvrapporteret mental udtrætning og færre, som overvejer at forlade faget og/eller arbejdsmarkedet. De resultater, vi viser, omfatter alle tre fritidsordninger. Institutionerne har haft forskellige udgangspunkter og har uafhængigt af projektet været igennem forskellige forandringer i projektperioden, herunder ændret organisatorisk status, lederskift og opnormering. De samlede spørgeskemaresultater dækker på nogle spørgsmål over meget forskellige resultater i de tre institutioner. Ved ansøgningstidspunktet var forventningen, at der fra Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) parallelt med Plads til Alle-projektet ville blive søgt et forskningsprojekt, som skulle handle om støjbelastning af medarbejdere i fritidsordninger. Dette projekt blev aldrig søgt. Til gengæld har NFA, sammen med Akustik ApS gennemført et forskningsprojekt om støjbelastning af folkeskolelærere i samme periode, hvor Plads til Alle er gennemført. Dette sammenfald af akustisk indsigt har beriget begge projekter. Fra skoleprojektet er hentet spørgsmål om mental træthed og diverse fysiologiske belastning som følge af støj, som har været brugt i både før- og eftermålingen i Plads til Alle. Kvantitative data fra projektet Plads til Alle stille i anonymiseret form til rådighed for forskningsprojektet om skolelæreres belastning af støj. I vurderingen af spørgeskemaundersøgelsen er det vigtigt at være opmærksom på, at undersøgelserne er gennemført på to forskellige tidspunkter af året. Den første er gennemført i februar/marts og den anden i juni måned. Da børnene generelt er mere indendørs i februar/marts end i juni, vil der uanset projektets tiltag - kunne forventes et lavere støjniveau på eftermålingstidspunktet. Omvendt var der på grund af kommunens fremrykning af børnehaveklassebørnenes start i fritidsordningerne til maj måned børn i institutionerne hele dagen ved eftermålingen, mens der i februar/marts kun var børn om morgenen og om eftermiddagen. Dette må forventes at øge medarbejdernes oplevelse af støjbelastningen i arbejdet. PLADS TIL ALLE Side 25 af 45\n26 5.1 Resultater i forhold til akustik og oplevet støj Medarbejderne generes mindre af støj I eftermålingen udtrykker medarbejderne, at de i langt højere grad oplever at kunne udføre deres arbejde uden at blive udsat for generende støj. Hvor medarbejderne ved før-målingen lå lidt under niveauet for gennemsnittet for både KKFO er og fritidshjem i Københavns Kommune, lå de ved eftermålingen meget langt over. Der er tale om en forbedring på 64 %. Det var i første undersøgelse især medarbejdere mellem 30 og 40 år og med mellem 2 og 10 års anciennitet, som var udsat for generende støj. Og de uddannede pædagoger (og pædagogmedhjælpere) var mere udsat for støj end de uuddannede pædagogmedhjælpere. Eftermålingen viser, at alle grupper har oplevet en markant forbedring. De uddannede pædagoger (og pædagogmedhjælpere), medarbejdere mellem 30 og 40 år og medarbejdere med mere end 10 års anciennitet har oplevet de største forbedringer. Af et andet spørgsmål fremgår, at andelen af medarbejdere, der hver dag har følt sig generet af støj på deres arbejde, er faldet fra 63 % ved den første undersøgelse til 16 % ved den anden. Tidligere var der meget støj i Tårnfalken. Det gav hovedpine og man følte sig stresset. Sådan er det ikke længere. Anders, pædagog, Børneborgen Hold da magle, hvor kan man mærke de lofter! Selv jeg, som jo ikke har nogen lille stemme, kan mærke det på mig selv! Nanna, pædagog, Børneborgen Har du inden for de sidste tre måneder følt dig generet af nogen af følgende forhold på dit arbejde? Støj (2010) 63% 34% 3% Støj (2011) 16% 61% 24% 0% 20% 40% 60% 80% 100% Ja ofte (hver dag) Ja nogen gange Nej aldrig Side 26 af 45 PLADS TIL ALLE\n27 Efterklangstid, T20 [sek] Efterklangstid, T20 [sek] Akustikken er forbedret Målinger har vist at akustikken er blevet væsentligt forbedret i alle de rum, hvor dette var planlagt, som en løsning på støjproblemerne. De steder, hvor der er foretaget ombygninger enten for at sektionere eller af pædagogiske/organisatoriske årsager, er der blevet placeret effektive akustikabsorbenter alle hensigtsmæssige steder. I disse rum er der også opnået forbedringer af akustikken. Efterfølgende vises resultaterne af efterklangsmålingerne og under hver figur ses eksempler på kommentarer fra spørgeskemaundersøgelsen. I Børneborgen blev der lavet store ændringer for at forbedre akustikken. Børneborgen; Trapperum FØR - EFTER 2,50 2,30 2,10 1,90 1,70 1,50 1,30 1,10 0,90 0,70 0, Frekvens [Hz] T20 EFTER T20 FØR T-krav "I vores trappeopgang opleves en kæmpe støjreduktion selvom det ikke er et opholdsrum". Kommentar fra afsluttende spørgeskemaundersøgelse Borgen; Tårnfalken FØR - EFTER 0,7 0,6 T20 EFTER T20 FØR BR krav 0,5 0,4 0,3 0, Frekvens [Hz] PLADS TIL ALLE Side 27 af 45\n28 Efterklangstid, T20 [sek] Flere piger på tårn. Færre børn klager over ondt i hovedet. Taler lavere til hinanden. Ikke så meget råberi. Kommentarer fra afsluttende spørgeskemaundersøgelse I Nord var de store akustikproblemer i Tumlesalen. Loftet blev fornyet, og der blev sat absorbenter op på væggene. Nord; Tumlesal FØR - EFTER T30 1,1 1 0,9 0,8 0,7 0,6 0,5 0,4 0,3 0,2 FØR EFTER Frekvens [Hz] Specielt vil jeg fremhæve opsætning af støjabsorberende plader i tumlesalen, hvor akustikken tidligere var under kritik. Nu er akustikken blevet meget bedre. Blandt andet er vores tumlesal blevet forandret fra et støjhelvede til en oase med blide børnestemmer, og generelt er alle rummene blevet hyggeligere at være i og mere rolige. Kommentarer fra afsluttende spørgeskemaundersøgelse I Potteskåret var reduktion af efterklangstiden ikke den væsentligste bygningsmæssige foranstaltning. De steder, hvor der blev lavet sektionering og rumadskillelser blev disse dog forsynet med effektive absorbenter. Efterklangstiden blev dermed reduceret og den generelle baggrundstøj i lokalet dæmpet. Der blev foretaget efterklangsmålinger før og efter i 6 forskellige positioner. Middelværdierne af resultaterne fremgår af nedenstående figur. Side 28 af 45 PLADS TIL ALLE\n29 Lydniveau [db(a)] Efterklangstid, T20 [sek] 0,8 POTTESKÅRET; MIDDEL AF 6 RUM FØR - EFTER T30 0,7 0,6 0,5 0,4 0,3 Før Efter 0, Frekvens [Hz] Der er færre støjkilder, så man kan bedre stedbestemme lyd Kommentar fra afsluttende spørgeskemaundersøgelse Lydens udbredelse er reduceret Lydens udbredelse er blevet begrænset ved at opdele de store rum og forbedre akustikken. I Nord og på Børneborgen er der anvendt skærme, og i Potteskåret er der lavet sektionering ved hjælp af skillevægge og lydsluser. Efterfølgende figur viser, hvordan lyden dæmpes, når den bevæger sig væk fra lydkilden i direkte sigtelinje igennem den ene lydsluse. Det ses af figuren, at den direkte lyd falder med ca. 8 db, når den passerer igennem slusen. Hvis lyden kommer bare en smule skråt ind i lydslusen bliver dæmpningen væsentligt større. Potteskåret; lydudbredelse Mod nord FØR Lydsluse Mod nord EFTER Afstand fra lydkilden [m] PLADS TIL ALLE Side 29 af 45\n30 Når medarbejderne i Potteskåret i spørgeskemaundersøgelsen bliver bedt om at nævne, hvilke ændringer, de vil fremhæve som særlig vigtige, kommer lydtunnellerne ind på en suveræn førsteplads: Lydtunnellerne - lyden vandrer ikke mere. Lydtunnelerne - deler lyden i flere afdelinger. Lydtunnelerne der deler huset. Vægge + støjsluser - det er bare så fantastisk!! Kommentarer fra afsluttende spørgeskemaundersøgelse I samtale uddyber personalet, at de stiller sig ind i lydtunnelerne for at snakke stille og roligt med forældrene. Før skulle man ind i personalerummet, hvilket virkede mere formelt Baggrundslydniveauet er faldet Det er meget vanskeligt at måle præcist, hvor meget lydniveauet er faldet efter støjdæmpningen i de 3 institutioner. Hvis dette skal måles korrekt skal man være sikker på, at børnenes antal, aktivitet og udfoldelse er identisk på måletidspunkterne før og efter. Det var ikke muligt at etablere bare nogenlunde identiske forhold efter støjdæmpningen i Nord og i Børneborgen. I Potteskåret blev der - før og efter støjdæmpningen - foretaget lydmålinger over 14 dage fra kl. 13 til 15 i 5 forskellige positioner. Målingerne er vejledende. I "Smykkeskrinet" var aktiviteten ikke identisk ved før og eftermålingerne. Baggrundslydniveau før og efter støjdæmpning i Potteskåret Adskillelsen af aktiviteter gør en stor forskel for børn og voksne Den fysiske og akustiske adskillelse af rum, der har været en vigtig del af de bygningsmæssige ændringer i alle tre institutioner, har i mange tilfælde været koblet sammen med ændringer i de funktioner, der finder sted i rummene. Dette vanskeliggør lydtekniske målinger af effekterne og det har ikke indenfor projektets budgetmæssige rammer været muligt at undersøge sådanne effekter ud over ovennævnte målinger i Potteskåret. Det vigtigste er, at der er kommet rigtige rum, som man kan lukke af. Det betyder, at man kan fokusere de pædagogiske ressourcer! Anne, stedfortræder, Potteskåret Side 30 af 45 PLADS TIL ALLE\n31 Til gengæld fremgår medarbejdernes generelt meget positive vurdering af disse ændringer tydeligt i spørgeskemaundersøgelsen. I eftermålingen har medarbejderne fremhævet, hvad der har været særlig vigtigt: Bygningen af vægge så der er kommet rum med døre. Separation af aktiviteter. Døre og helt aflukket miniklub, Smykkeskrin og Dingenot Køkkenet: at lukke køkkenet med glas har betydet at det er langt lettere at inddrage et par børn i madlavningen. Når det er lukket er det lettere at overskue. Ekstra væg, der har skabt nyt rum på fritidshjemmet Fordybelse med børnene, mere ro, flere aktiviteter, ingen hovedpine, anspændthed. Personalet fremhæver desuden, at Kommentarer fra afsluttende spørgeskemaundersøgelse Børnene oplever mere ro og har lettere ved at orientere sig. Før legede de stillebold i Amfiteatret. Det behøver man ikke mere. Børnenes adfærd ændrer sig også. De kører ikke helt så meget op som før. Kommentarer fra afsluttende spørgeskemaundersøgelse Figurerne herunder viser, at medarbejderne i Potteskåret oplever de fleste former for støj sjældnere og generelt oplever støjen mindre generende ved eftermålingen end ved førmålingen. Især almindelig uro og lyd fra gangen eller andre lokaler og fra anden støjkilde opleves sjældnere og mindre forstyrrende, hvilket viser at begrænsningen i lydudbredelsen og den akustiske adskillelse har haft den ønskede virkning. At lyden fra glade og begejstrede børn også opleves langt mindre forstyrrende er tankevækkende. PLADS TIL ALLE Side 31 af 45\n32 Meget sjældent/ Støjens forekomst Meget ofte/ altid Potteskåret - førmåling - Hvor forstyrrende oplever du støj fra følgende kilder? - Hvor ofte forekommer det? Ikke forstyrrende 1 Den forstyrrende effekt Næsten uudholdelig Lyde fra computere (1,8 ; 1,8) Fra ventilation eller maskiner i institutionen (2 ; 1,8) Tale fra voksne i højt niveau (2,8 ; 2,4) Larm fra legetøj (2,5 ; 2,5) Skramlen med møbler (3,2 ; 2,4) Lyd fra børn, der er vrede, kede af det eller frustrerede (3,3 ; 3,1) Fra gangen eller andre lokaler (4,4 ; 3,8) Lyd fra børn, der er glade og begejstrede (3,9 ; 3,8) Almindelig uro (4,5 ; 3,9) Anden støjkilde (5 ; 4) Side 32 af 45 PLADS TIL ALLE\n33 Meget sjældent/ aldrig Støjens forekomst Meget ofte/ altid Potteskåret - eftermåling - Hvor forstyrrende oplever du støj fra følgende kilder? - Hvor ofte forekommer det? Ikke forstyrrende 1 Den forstyrrende effekt Næsten uudholdelig Lyde fra computere (1,2 ; 1,5) Fra ventilation eller maskiner i institutionen (1,7 ; 1,4) Tale fra voksne i højt niveau (1,7 ; 1,5) Larm fra legetøj (2 ; 2) Skramlen med møbler (2 ; 1,9) Lyd fra børn, der er vrede, kede af det eller frustrerede (2,8 ; 2,5) Fra gangen eller andre lokaler (2,5 ; 2,7) Lyd fra børn, der er glade og begejstrede (2,5 ; 3,2) Almindelig uro (2,6 ; 2,7) Anden støjkilde (1,5 ; 1,6) Arbejdspladsen opleves mere hensigtsmæssigt indrettet af de fleste Medarbejderne oplever en meget markant forbedring i, hvor hensigtsmæssigt, de finder at deres arbejdsplads er indrettet. Hvor medarbejderne ved før-målingen lå under niveauet for gennemsnittet for både KKFO er og fritidshjem i Københavns Kommune, lå de ved eftermålingen klart over niveauet for disse to gennemsnit. PLADS TIL ALLE Side 33 af 45\n34 Dette samlede meget positive resultat er opnået, selvom medarbejderne i Børneborgen oplever at deres institution er blevet mindre hensigtsmæssigt indrettet. Resultatet i Børneborgen skyldes, at institutionen som følge af opnormeringen er blevet spredt over et noget større areal og ikke fremstår så samlet, som tidligere. 5.2 Resultater i forhold til trivsel og helbred Større arbejdsglæde Medarbejderne i de tre institutioner oplever generelt en større arbejdsglæde og en større grad af mening i arbejdet ved afslutningen af projektet end ved starten. Målsætningen var en forbedring på 0,5 point, som må siges at være ret ambitiøst. Stigningen i arbejdsglæde er 0,6 point på den 0 til 6 point-skala, som bruges i Københavns Kommunes trivselsmåling, hvor spørgsmålene er hentet fra. Stigningen i oplevelse af mening i arbejdet er 0,7 point på samme skala. Side 34 af 45 PLADS TIL ALLE\n35 5.2.2 Mindre stress og mental udtrætning Medarbejderne oplever efter projektet en mindre grad af stress og en mindre grad af mental udtrætning. Stressniveauet (målt på NFA s skala) var ved projektets start 34,5 på en 100-point-skala, hvilket er markant over landsgennemsnittet på 26,7. Specielt i en af institutionerne var niveauet bekymrende højt. Ved eftermålingen var stressniveauet faldet til 25,3, hvilket er lidt under landsgennemsnittet og et fald på næsten 27 %. Stressniveauet faldt i alle tre institutioner, men faldet var størst i den institution, hvor det i udgangspunktet lå højest. Mental udtrætning et udtryk for, hvor mentalt træt, man føler efter en normal arbejdsdag, er målt på fire skalaer, som er hentet fra NFA s forskningsprojekt om støj i skoler. På alle fire skalaer: fysisk ubehag og udmattelse, mangel på energi, mangel på motivation og søvnighed er der sket en forbedring i løbet af projektet. Forbedringen har været på mellem 0,3 og o,8 point på en 0 til 6-point-skala, svarende til en forbedring på mellem 17 og 28%, hvilket er tæt på eller over den 20 % forbedring, som var målsætningen Færre ønsker at forlade jobbet En vigtig indikator på trivsel og sundhed er, om man overvejer at skifte job og eventuelt forlade faget. Målt på denne parameter har projektet i hvert fald delvis været en succes: I 2010 svarede 58 % af de uddannede pædagoger, at de ikke overvejede at skifte job eller forlade pædagogjobbet. Dette tal var i 2011 steget til 74 %. Af pædagogmedhjælpere svarer 67 % i 2010 nej til at ville forlade pædagogjobbet, hvilket i 2011 er steget til 72 %. Tallene er ret små, Mine kollegaer har givet udtryk for, at de har færre dage med hovedpine i forhold til før, og at de føler sig mindre stressede, hvilket gør, at de har mere overskud til børnene. Så vi kan næsten ikke få armene ned. Rene, leder, Poteskåret Sygefravær forventes reduceret Personalet har desuden også fået mere overskud til deres egne familier, fordi de ikke er helt udkørte, når de kommer hjem. Så der er virkelig faldet en appelsin i vores turban, og vi er meget begejstrede for de tiltag, der er foretaget på Børneborgen. Tina, konstitueret leder, Børneborgen når der opdeles i personalegrupper (i alt 9 pædagogmedhjælpere i 2010) og ændringer i procent skal derfor tages med et vist forbehold. Betragtes medarbejdergruppen som helhed, viste den første spørgeskemaundersøgelse, at 2 ud af 3 hverken overvejede at skifte job eller forlade pædagogfaget, mens det i den anden undersøgelse var 3 ud af 4. Andelen som helt overvejer at forlade pædagogjobbet er stort set uændret (ca. 15 %), mens andelen som overvejede at forlade deres aktuelle job til fordel for et job i en anden fritidsordning eller til et andet job som pædagog falder fra 20 % ved projektstarten til 10 % ved afslutningen. Igen er der tale om små tal. Kommunens opgørelse af sygefraværet i andet kvartal af henholdsvis 2009, 2010 og 2011 i de tre institutioner viser ikke noget samlet fald i projektperioden tværtimod. Stigningen i sygefraværet viser sig i alle tre institutioner at skyldes et øget langtidssygefravær hos et mindre antal medarbejdere. Der er ikke anledning til at tro, at dette langtidssygefravær er relateret til projektet eller den støjindsats, der har fundet sted i projektet. Når man alene ser på korttidssygefraværet, viser der sig i alle tre institutioner et fald fra 2. kvartal 2009 til 2. kvartal Faldet er fra henholdsvis 2,5 til o,4; fra 2,7 til 1,4 og fra 3,1 til 1,5 PLADS TIL ALLE Side 35 af 45\n36 dage pr. medarbejder i de tre institutioner. I to af institutionerne er faldet størst fra 2. kvartal 2009 til 2. kvartal Dette fald kan næppe tilskrives en mindre støjbelastning som følge af projektet, da de fleste støjreducerende tiltag først gennemførtes i første kvartal Faldet kan derimod muligvis godt tilskrives projektet og det faktum, at projektet satte fokus på netop denne medarbejdergruppes arbejdsmiljø og støjbelastning med den anerkendelse, der ligger i det. Personalet har færre dage med hovedpine - simpelthen fordi lydniveauet er blevet lavere. Det betyder, at de har mere overskud til børnene på institutionen, da de ikke i samme grad bliver stressede, som de gjorde før. Tina, konstitueret leder, Børneborgen Det var nok meget optimistisk at forvente, at et fald i sygefraværet som resultat af projektet ville kunne registreres så kort tid efter implementering af projektets bygningsmæssige løsninger (der for de flestes vedkommende blev færdiggjort i marts-april 2011 og de sidste først i august 2011). Det var vi opmærksomme på ved udarbejdelse af evalueringsspørgsmålene i den afsluttende spørgeskemaundersøgelse, hvor der derfor indgik et spørgsmål, om de gennemførte foranstaltningers forventede indflydelse på sygefraværet. Svarene tyder på, at de gennemførte ændringer alt andet lige kan forventes at reducere sygefraværet fremover. En forventning, som kommunen vil følge op på. Tror du de gennemførte foranstaltninger vil reducere sygefraværet? 15,4% 59,0% 20,5% 5,1% 0% 20% 40% 60% 80% 100% I meget ringe grad I ringe grad Delvist I høj grad I meget høj grad Forskelle i resultaterne i de tre institutioner Der har på flere andre trivselsfaktorer end de her viste, været ret store forskelle på institutionernes udvikling i projektperioden med forbedring på alle parametre i én institution og nogle noget mere sammensatte billeder i de to andre. Forskellene afspejler efter vores vurdering i høj grad ændringer, der uafhængigt af projektet har fundet sted i institutionerne, blandt andet hhv. udskiftning og sygemelding af leder, opnormering, udvidelse med lokaler, som har dårlig akustik, udskiftning i personalegruppen m.m.. Disse resultater tyder på, at forbedringer af støjmiljøet og nedsættelse af støjbelastningerne har en positiv effekt for medarbejdernes trivsel og helbred på trods af, at det psykiske arbejdsmiljø i institutionerne på andre områder forværres. Omvendt viser resultaterne også, at afhjælpning af støjproblemer ikke nødvendigvis fører til et generelt godt psykisk arbejdsmiljø. Side 36 af 45 PLADS TIL ALLE\n37 5.3 Pædagogiske og organisatoriske resultater Bedre kvalitet i arbejdet Medarbejderne i de tre institutioner vurderer samlet set at de ved projektets afslutning i højere grad kan udføre deres arbejde i en tilfredsstillende kvalitet. Den samlede forbedring er på 0,5 point på en 1 til 6-point-skala og lever dermed op til projektets målsætning. Forbedringen dækker over meget forskellige udviklinger i de tre institutioner fra et fald på 0,6 point i én af institutionerne til en stigning på 1,2 point i en anden Mindre støj, der forstyrrer det pædagogiske arbejde Direkte adspurgt om, hvor ofte medarbejderne er udsat for støj, der forstyrrer deres pædagogiske arbejde, er det samlede resultat en forbedring på næste 20 point på en 0 til 100- point-skala svarende til en forbedring på knap 40 %. Det er positivt at ligge højt på skalaen. Også dette resultat dækker over store forskelle, idet medarbejderne i henholdsvis Nord og Potteskåret har oplevet en forbedring på henholdsvis 20 og 28 point, mens medarbejderne i Børneborgen har oplevet en mindre tilbagegang (på 3 point). En del af forklaringen på resultaterne i Børneborgen kan formodentlig tilskrives, at der på tidspunktet for den afsluttende spørgeskemaundersøgelse var foretaget en merindskrivning PLADS TIL ALLE Side 37 af 45\n38 af børn og en udvidelse af fritidsordningens areal med to lokaler, som akustisk var meget dårlige. Samtidig var de akustiske forbedringer af tre ud af de fire oprindelige stuer ikke færdiggjort på dette tidspunkt (da færdiggørelsen var blevet udskudt for at kunne demonstrere forskellene på de forskellige måder at dæmpe efterklangstiden på). Ved projektets start var lydforholdene en af de faktorer, der oftest var skyld i at medarbejderne følte, de måtte gå på kompromis med den pædagogiske opgave. Ved projektets slutning er det den faktor, som færrest har denne oplevelse af. Hvor næsten hver fjerde ved starten ofte oplevede at måtte gå på kompromis med den pædagogiske opgave på grund af lydforholdene var det efter projektet kun 3 %. Resultaterne viser, at projektets indsat i forhold til at reducere støjen har haft en positiv betydning for kvaliteten af det pædagogiske arbejde i Da jeg arbejder med børn med støtte, har det hjulpet rigtig meget at der er sket ændringer i bygningen. Da mange af disse børn har brug for ro, har det hjulpet meget med vægge og lukkede døre. Det er mindre stressende for disse børn med at begå sig på Potteskåret. Rigtig vigtigt for inklusion. Pædagog, Potteskåret fritidsordningerne. Dette resultat blev bekræftet af flere kommentarer i spørgeskemaundersøgelsen og ved den afsluttende procesdag, hvor der var mange eksempler på, at grupper af børn blev bedre tilgodeset i institutionen end tidligere. Eksempelvis kan børn med særlige behov nu bedre deltage i de almindelige aktiviteter i Potteskåret, hvor de før på grund af larmen primært holdt sig til deres eget rum. Ud over de konkrete resultater, har projektet givet medarbejderne en anden indsigt i støjs betydning for det pædagogiske arbejde. Det har givet dem en anden tilskyndelse til at have fokus på støj og til at arbejde med støj. Det har givet dem et andet handleberedskab til at tænke støj ind i pædagogikken. For at forankre dette fokus på støj, har fritidshjemmet Nord, som i projektperioden har oplevet en stor udskiftning i personalegruppen, valgt at skrive støj og projektet Plads til Alle ind i deres introduktion til nye medarbejdere. På Valby skole, hvor Potteskåret har til huse, har man med inspiration fra Plads til Alle valgt at gennemføre en spørgeskemaundersøgelse blandt lærerne for at afdække den støjbelastning, som de oplever i deres arbejde. 5.4 Vurdering af projektet og processen Der er generelt både undervejs i projektet, i spørgeskemaundersøgelsen og ved de afsluttende procesdage blevet udtrykt stor tilfredshed med den måde, projektet har været gennemført på og den reduktion i støjbelastningen, det har resulteret i. Der er et meget stort kendskab til projektet i institutionerne også blandt de medarbejdere, som er ansat så sent, at de selv først blev involveret i projektet i forbindelse med evalueringsaktiviteterne. Tilsammen med alle de gode og flotte forbedringer, vi har fået igennem forebyggelsesprojektet 'Plads til Alle', har det samlede arbejde for at gøre arbejdsmiljøet bedre for personalet og børnene, virket fænomenalt. Af de medarbejdere, som har deltaget i en eller flere procesdage, har 90 % oplevet at disse i høj eller meget høj grad har gjort det muligt at prioritere hvilke tiltag, der kunne reducere støjbelastningen i institutionen. 80 % har Rene, leder af Potteskåret oplevet at procesdagene i høj eller meget høj grad har øget kendskabet til støjs betydning for det pædagogiske arbejde og 73 % vurderer, at de har Side 38 af 45 PLADS TIL ALLE\n39 haft positiv betydning for personalegruppens snak om deres pædagogiske arbejde. 57 % vurderer, at procesdagene i høj eller meget høj grad har påvirket tilrettelæggelsen af det pædagogiske arbejde og har gjort det muligt at tænke støj ind i nye pædagogiske aktiviteter. Alle medarbejdere kender de bygningsmæssige ændringer, der er foretaget i projektet og 95 % oplever at disse i høj eller meget høj grad har været relevante, dvs. rettet sig mod de største støjproblemer. Næsten lige så mange, nemlig 90 % oplever at ændringerne i høj eller meget høj grad har reduceret støjbelastningen i fritidsordningen, mens 79 % oplever at de i høj eller meget høj grad har givet bedre muligheder for det pædagogiske arbejde. Blandt medarbejderne i de tre institutioner er der en meget udbredt oplevelse af, at projektet har haft en positiv betydning ved at forbedre lydmiljøet og reducere støjbelastningen i arbejdet og i lidt mindre omfang at øge trivslen og arbejdsglæden. I hvilket omfang oplever du, at projekt Plads til Alle har: Bidraget til at forbedre lydmiljøet i fritidsordningen? 43% 40% 8% 10% Reduceret den støjbelastning, du er udsat for i dit arbejde? 28% 48% 20% 3% 3% Øget trivslen og arbejdsglæden på dit arbejde? 15% 50% 25% 5% 3% 3% 0% 20% 40% 60% 80% 100% I meget høj grad I høj grad Delvist I ringe grad I meget ringe grad Uoplyst 5.5 Byggeprocessen Der er i projektet kommet en særlig læring ud af den måde, hvorpå byggeprocessen har været styret Netværksstyring Byggeprocessen har haft en række aktører: institutionerne og deres personale, Børne- og ungeforvaltningens bygningsafdeling, byggerådgivere, håndværkere, materialeleverandører, akustiker, proceskonsulenter og arbejdsmiljøkonsulent fra Børne- og ungeforvaltningens afdeling for organisation og ledelse. Alle disse aktører har spillet en væsentlig rolle i projektet og de har spillet sammen i processen. Alle involverede aktører har oplevet en konstruktiv proces med samarbejde på tværs og læring undervejs. Deadlines og aftaler er generelt blevet overholdt og de mange aktører har ikke som det kunne frygtes betydet ansvarsforflygtigelse. Tværtimod har der været tale om en proces, hvor man nærmest kan hævde, at 2+2 = 5. Selve projektkonstruktionen har lagt op til en høj inddragelse af brugerne, nemlig det personale, som skal bruge bygningerne til pædagogisk arbejde efterfølgende. I udarbejdelsen af projektet blev denne inddragelsestankegang udvidet til en egentlig netværksstyring. Netværksstyring betyder kort fortalt, at styringen er decentral og horisontalt organiseret frem for i et stærkt hierarki. Det betyder dog ikke, at hver aktør ikke har sin klart definerede rolle, men at man samarbejder mere med hinanden på tværs end hvis der sidder én central styringsenhed i midten, som formidler alle beslutninger, ønsker og behov. PLADS TIL ALLE Side 39 af 45


guide | Simone Tajmer\nSponsoreret / indeholder affiliate links Hej Ladies, Sidste sommer lavede jeg en ret populær “Swimwear Guide” til hvordan du finder den perfekte bikini / swimsuit, der passer til din kropsform. De fleste (inklusiv mig selv) farer altid ud i maj måned så snart solen titter frem, og køber en ny bikini eller ti 😉 . Jeg var for nogle år tilbage virkelig tilbøjelig til bare at købe what ever jeg nu synes havde et pænt design eller det “rigtige” brand, men…\nHej kære, De fleste af jer er nok allerede gået på Påskeferie og nyder det i fulde drag? For mit vedkommende går jeg først på Påskeferie idag onsdag, og så er jeg først retur igen tirsdag d. 18. Det er virkelig lækkert med sådan nogle “påtvungne” fridage. Selvom en hel uges ferie, eller 5 dage for mit vedkommende, er utrolig skønt, så kan det også gå hen og blive en anelse kedeligt. Jeg er ikke typen der kan sidde stille alt for…


Apartment Bibinje 5753b i Zadar til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Apartment Bibinje 5753b\nApartment Bibinje 5753b ligger i et område i Zadar med fremragende adgang til kultur, sightseeing, strande og tilbyder en enestående beliggenhed til afslapning efter en travl dag Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartment Bibinje 5753b tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Zadar. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som familieværelse.\nAtmosfæren på Apartment Bibinje 5753b afspejles på hvert eneste værelse. altan/terrasse, køleskab, bruser, siddeområde, køkkenudstyr er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Apartment Bibinje 5753b et fremragende valg, når du er i Zadar.


Derfor bliver du IKKE forfremmet! - KARRIEREMOAR\nPosted on 11. april 2016 19. april 2016\nHvis du også føler at du bliver forbigået hver gang der er forfremmelser i kølvandet, så kig lige på listen hos Ms.Careergirl.\nDet handler i bund og grund om at droppe flinkeskolen, og sætte sig selv i fokus. Ikke at det er nemt, når man er indoktrineret med janteloven. Men hvis du ikke fortæller din chef, og dine kolleger hvad du laver, og især hvad du gerne vil, så er der ingen der ved noget.\nOg derudover, så gælder det også om at yde en ekstra indsats. Der er ingen der bliver forfremmet for at passe sit arbejde. Det er jo forventet at du yder det, du er blevet ansat til at lave. Også selvom du synes, at du gør det virkelig godt. (Husk dog at samle dine resultater ind i løbet af året for det gode arbejde kan, og bør blive belønnet med lønforhøjelse)\n2 thoughts on “Derfor bliver du IKKE forfremmet!”\nMest læste indlæg i April | | Corporate Mor\n9. maj 2016 at 10:00\n[…] Derfor bliver du IKKE forfremmet. En fin liste over alle de punkter, som du kan arbejde med hvis forfremmelsen synes lidt for lang væk. […]\n16. juli 2018 at 08:39\n[…] jeg kommer tættere på målet. Men det at få sagt det højt, og sandsynligvis også begynde at prale lidt mere af mine resultater, må være første skridt på vejen. Jeg påtager mig gerne ledelseslignende opgaver såsom […]


Olga Fertility Clinic | Divine Models v/Joan Divine Dam\nOlga Fertility Clinic\nDato: 24. december 2020\nFørst vil jeg lige sige tak til alt den respons jeg har fået på min Instagram, da’ jeg begyndte at fortælle vi var startet på vores sidste eventyr i fertilitetsverden, denne gang i Rusland. Men ikke bare hvilken som helst klinik som Ekstra bladet får det til at lyde som om, har idag vores dem til at rette det på deres online side. Så mage er jer vil meget gerne vide mere, jeg prøvet at fortælle meget af det i min story, jeg har lavet mage af de stores om til højdepunkter, så de bliver derinde, men jeg vil også prøve at besvare jer herinde.\nFor at svare på de vigtige af jeres spørgsmål, kommer der nogle svar her, det skal lige siges jeg er IKKE læge, dette er min historie jeg fortæller og svare jer på.\n1 – Hvorfor er i gået videre med behandlingen hos Olga?\nSom i kan læse i mine tidligere opslag, har vi været igennem 16 forsøg i Danmark, 11 med ægudtagning, et par mislykkes forsøg og nogle fryseæg. Jeg har været gravid 3 gange, 1 gang mistede vi i uge 11-12 vores 2 og 3 gang, gik vi til uge 6-7 med nedadgående HCG. og ingen hjerteblink.\nVi har altid søgt svar, eller prøvet at få lægerne til at lave nogle flere test, for at finde ud af hvad næste step skulle være, men det eneste der skete var at jeg blev sat op i medicin eller ned eller en ny slags.. Det jeg så gerne ville, var at de lige så meget som jeg, gerne ville finde ud af hvorfor jeg ikke kunne holde på en graviditet, jo bevares jeg fik Prednison 3 gange men jeg tænker efter anden gang, er det vel normalt man tænker i andre baner?? Desværre er det ikke sådan det fungere i DK, i hvertfald ikke de klinikker vi har gået på. Det som de kunne forslå var sæd donor (Michael’s kvalitet er meget svingende) eller prøve med en æg donor, men der har aldrig været noget galt med mine æg, dog laver jeg få æg med de er altid blevet befrugtede. Jeg kunne til sidst mærke, at jeg ikke ville flere forsøg i DK hvis de ikke var interesseret i at finde ind til “problemet” eller i det mindste prøve. Vi kastede håndklædet i ringen og melde ud på bloggen at vi ville stoppe vores behandling efter 7 år i denne verden, og finde tilbage til hinanden igen.\nDet var så her en masse af jer læser skrev til mig om klinik Olga i Rusland og at de ville ønske at jeg ikke ville stoppe, før jeg havde prøve hos hende og hendes team. Jeg startede med at undersøge en masse om klinikken, jeg kunne se at hun holdte seminar i Sverige og det tættest på os var Malmø, og jeg tænkte at vi ville jo ikke tabe noget ved at tage afsted og høre om det. På de 2 timer lærte jeg meget mere om fertilitetsbehandling end man kan læse sig til, vi havde også en halv time alene sammen med Olga, for vi kunne fortælle vores historie.\nAt tage til Malmø var det bedste vi havde gjort, og hvis vi gerne ville prøve en sidste gang viste jeg med det sammen det skulle kun være hos Olga’s klinik. Vi brugte tiden fornuftigt på at tænke det hele igennem, kunne vi klare mere som kærester? for jeg kan fortælle jer det tar’ hårdt på forholdet, det er det mest opslidende jeg har prøvet i mit liv. Vi tog til Thailand i December fik slappede af og blev enige om da’ vi kom hjem ville vi tilmeldte os til behandling i Januar 2020. <3\n2 – Hvordan forgår det Rusland hos olga?\nDet hele starter med samtale med Olga på et af seminar hun holder i Sverige (lige nu online pga corona) Derefter sender du/i alle jeres papir fra jeres behandlinger i til Olga, når hun har gennemgået dem har du/i en samtale over skype med Olga, hvor hun vil fortælle jer hvad for en behandling hun mener, der ville passe bedst til jer. Næste step er i har samtaler med en psykolog 2 gange, da’ der sikkert er meget man gerne vil have talt om, både med de tidligere behandlinger man har gennemgået, og det nye behandlinger der skal ske i Rusland.\nNæste step Skype samtale med din helt egen Læge/doktor, som også er hende der hjælper dig igennem alt når du/i kommer til Rusland, dvs du får ikke lige pludselig en anden, hvilket er fantastisk. Du får også din egen koordinator (svensk) som søger for alle dine ikke medicinske spørgsmål du måtte havde, både med transport, fly, ophold, visum, forsikring osv. Så du til sidste følger dig helt tryk ved at rejse til Rusland.\n3 – Hvad gør de anderledes på kliniken hos Olga?\nNår du ankommer til Rusland har du tid næste dag til en masse test og prøver, noget kan være individuelt, da’ de ser på vores egen historik i stedet for bare at gøre det samme hos alle patenter. Men ens for alle er de starter med alle er ultralyd scanning og smear-test og blodprøver mange af dem har du sket ikke fået taget i DK, urinprøve og hvis du har din kæreste/mand med er det også her han laver den første sædprøver, de vil gerne ha’ 2 så en mere dagen efter, for at bruge den med det bedste resultat. Så skal du ha’ taget EKG og GP og Lunge x ray og tilsidst hysteroscopi hvor de tjekker efter om der skal sidde polypper eller cyster som de vil fjerne med det samme, og derefter laver de scratching af livmoderen tar’ celle prøver og dyrker dem i ca 7 dage for at se om dit miljø i livmoderen er klar, til at modtaget dit æg.\nHusk jeg er ikke læge, jeg kan ikke sige hvad der er rigtigt eller forkert at gøre, jeg fortæller bare min historie!\n4 – Hvad for en metode skal i bruge?\nICSI som i Danmark, dog efter 6 måneders medicin da’ mine celler viste jeg ikke producere nok progesteron, (hvilket er det, der gør man holder på en graviditet) Vi har valgt garanti pakken, dvs hvis vi ikke får en baby, får vi 80% af pengene tilbage.\n5 – Hvor mange æg får du lagt op?\nKun et æg.. Fortæller lige hvorfor: Hos Olga dyrker de alle æg til dag 5 så det bliver blastocyster derefter laver de PGS på alle dine æg, så det kun er de bedste der bliver frosset ned, så kun AA-AB-BA-BB så chancen for at ligge 2 tilbage er ikke større i dette tilfælde. I kan finde mere om kvalitet af blastocyster hvis i googler: Blastocyst quality score.\n6 – Hvad koster sådan et forløb hos Olga?\nDer findes mange forskellige pakker, i kan læse mere på dette her link\nHåber jeg kunne besvare en del af jeres spørgsmål på Instagram, og hvis i vil følge med i vores behandling er i Rusland nu, så hop ind og kig med <3\nLink til klinikken\nI er velkommen til at skrive privat til mig både på instagram eller mail, hvis i har andre spørgsmål eller tanker <3\nJeg vil lige tilføje hvis du er alene kvinde så tøv ikke, da’ de også laver Embryo adoption her<3 Bare i denne her uge tor jeg der er 30 kvinder alene afsted, det er jo fantastisk.\nTidligereForrigeMit liv har været på pause\nNæsteHvad er forskellen på en Dansk Fertilitets klinik kontra Olga Fertility clinic?Næste


Sommer | the underbirder\nJuly 22, 2015 ~ icanhazpanda\nDet er ikke meget jeg får skrevet på min blog, men jeg får heller ikke observeret så meget som det er værd at skrive om.\nEfter jeg er flyttet til Hillerød er jeg begyndt at komme meget ved Favrholm Voldgrav. Det tager ca. 15 min på cykel og der er faktisk ret gode fugle. Det ligger på Novo Nordisk’ grund, men der er bygget et fugle-tårn med offentlig adgang. Der er set arter som Rødrygget Svale, Drosselrørsanger, Damklire og Hvidvinget Terne. Bedste arter jeg har fundet er Temmincksryle, Krumnæbbet Ryle, Lille Præstekrave og Huldue.\nFavrholm Voldgrav som set fra fugletårnet\nI går forsøgte jeg mig med at obs’e fra Roskildevej, hvilket var en behagelig oplevelse på den måde at der er udsigt til en masse vand-kanter man ikke kan se fra tårnet. Erfaringen blev dog også at Roskildevej klart er der man skal kigge om morgenen, da man om aftenen har solen lige i øjnene. Så tårn om aftenen, Roskildevej om morgenen. Jeg fik parkeret på en lukket vej op mod Novo’s kæmpe bygning ved Roskildevej, som ligger helt ned til fugle-området. En flink vagt kom ud og fortalte at det var OK at jeg stod der og kiggede på fugle, men jeg måtte ikke holde der hvor jeg havde smidt bilen. Han anviste dog et sted, hvor jeg gerne måtte holde, lige i nærheden. Rar oplevelse.\nI weekenden var jeg med Ragnar på vade-fugletur i Vestsjælland i håbet om at vinde Club300’s “Operation Vadeflade”. Jeg krydsede fingre for Stribet Ryle, Terekklire eller en Odinshane. Vi fik set en masse forskellige vadefugle, men ikke noget virkelig sjældent. To kærløbere blev bedste vadere. De blev bestemt på jizz og så at de gav et meget mørkt indtryk. Fuck, hvor jeg hade varmedis. Jeg blev i øvrigt også mindet om, hvor relativt dårligt mit teleskop er i direkte sammenligning med andre teleskoper. Kombinationen af virkelig billig optik og et meget ustabilt teleskop – det vipper meget i selv den mindste vind – gør det rigtig svært at se noget ordenligt. Worst case scenario er hav-obs i blæsevejr, men selv relativt rolig vadefugle-obs var faktisk ret besværlig. Jeg drømmer om det “nye” Swarovski ATX 95mm, men en Kite-model er nok noget mere realistisk for mit budget.\nDen mest spændende oplevelse gjorde vi ved Flasken ved Reersø, hvor jeg pludselig opdager en brun kærhøg der ligger helt ude i vandkanten og opfører sig lidt som en fouragerende fugl. Den var dog ret klart på vej mod vest. Ragnar fik hurtigt fundet den i sit teleskop, mens jeg kæmpede med at få billeder. Jeg savnede en lyn-hurtig autofokus og så evnen til bare at kunne holde knappen inde og skyde en masse billeder i en fart. Jeg fik taget 4 billeder af en meget ringe kvalitet, men som dog kunne vise farve-fordelingen.\nEfter af have fået lidt feedback på facebook, blandt andet af Klaus Malling Olsen, er den blevet bestemt til en sandsynlig Blå Kærhøg, men en sikker bestemmelse er ikke muligt. Det kan jeg godt leve med, og selvom det ikke lykkedes os at genfinde fuglen på Reersø, var det en spændende obs som fik pulsen lidt op.\n< Previous Skagen, Kristi Himmelfart, 2015\nNext > SU-hybrid i Hillerød


I mange år havde jeg ønsket at komme til Malta, og så d. 24.februar 1996, var Frede og jeg med Dansk Folkeferie derned på 1 uges ferie! Da vi ikke ville på badeferie, men gerne ville se/opleve noget, havde vi valgt at bo i Sliema, hvor vi boede på Marina Hotel, som ligger ved havnepromenaden. Vi havde altan ud mod vandet og kunne se til Valletta, så det var en flot udsigt både om dagen og om aftenen. Det var en spændende tur, og vi syntes, der var utrolig meget at se, desuden var befolkningen virkelig flinke og hjælpsomme. Flere gange, når vi var ude at gå stoppede busserne, og vi blev spurgt, om vi ville køre med, eller når vi stod og så på land/bykort, kom de og spurgte, om de kunne hjælpe med noget, og det var på engelsk!\nValletta - klik her Udflugt 1 - Klik her Udflugt 2 - klik her Udflugt 3 - klik her Gozo - klik her\nUdsigt fra hotellet.\nOgså flot om aftenen!\nDer er travlhed på havnepromenaden lørdag formiddag.\nI kirken - tæt ved hotellet - var der igen begravelse.\nMange af busserne på Malta manglede døre eller andet. Når de var næsten helt udslidte, kom de til Gozo, hvor de skulle køre nogle flere år endnu som bus!\nVi kørte med bybussen hen til en kirkegård, som vi havde kørt forbi på turen til Valletta. Der var låst, så vi kunne ikke komme ind på kirkegården. Guiden fortalte, at der blev låst, fordi de døde skulle have fred. Ikke langt fra den nuværende kirkegård, var der "kirkegård" fra 1. og 2.verdenskrig.\nRepublikken Malta omfatter øerne: Malta (på størrelse med Als), Gozo og Comino i alt 316 kvadrat km. med 356.000 indbygger (i 1996). I 1974 blev Malta Republik - sprog maltesisk. Det britiske flag sænkedes for sidste gang d. 1.april 1979. Mange af husene er flotte gule sandstenhuse. Der er mange kirker ca. for hver 8. km og så er der utrolig mange spændende steder! Der er ikke langt mellem de forskellige byer/seværdigheder, så vi fik set utroligt meget, men nåede ikke den nordlige del af Malta, hvor der også er mange, som bor, særlig hvis de vil på badeferie. Nå - måske en anden gang!\nSe ferien på Malta - hvor vi var igen i 2010! - klik her