Online forhandlere med hækkeklippere med batteri\nTexas.dk er aktuelt imellem de største internet forhandlere der sælger haveudstyr. Forhandlerens udvalg indeholder i omegn af 500 produkter fra en række brands. Forhandlerens Trustpilot-rating på 9,3 ud af 10 demonstrerer stærk kundetilfredshed. Tallet er baseret på 7169 bedømmelser, hvoraf 5884 af disse giver topkarakter. På Facebook er 459 personer fans af Texas.dk, og herpå har de modtaget 17 ratings med en middel score på 2,3 af 5, som tillige er ualmindeligt beundringsværdig.\nMoreLand.dk er nu imellem de bedste online webshops med haveudstyr. Virksomhedens udvalg omfatter ca. 2500 produkter fra forskellige producenter. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 9,3 af 10 røber stor kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 5148 ratings, hvoraf 4294 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 4033 personer fans af MoreLand.dk, og herpå har netbutikken modtaget 1029 vurderinger med en middel score på 4,65 ud af 5, hvilket lige så vel er super beundringsværdig.\nHaveMoebelland.dk er nu iblandt de mest populære webbutikker der sælger haveudstyr. Webshoppens udvalg favner omtrent 1000 varer fra forskellige brands. Virksomhedens Trustpilot-bedømmelse på 9,3 ud af 10 markerer utrolig tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 2434 anmeldelser, hvoraf 1970 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 3 brugere fans af HaveMoebelland.dk, og her har butikken modtaget 486 anmeldelser med en middel score på 4,65 ud af 5, som tillige er ekstremt flot.\nPlantetorvet.dk er nu iblandt de førende e-handler der sælger haveudstyr. Deres sortiment udgøres af ca. 15000 varer fra en række producenter. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 8,9 ud af 10 bevidner god kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 6440 vurderinger, hvoraf 4860 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 17187 personer tilhængere af Plantetorvet.dk, og herpå har netshoppen modtaget 1288 ratings med en middel vurdering på 4,45 af 5, som ligeså er særdeles godt.\nHaveHandel.dk er i dag imellem de mest benyttede online shops i Danmark der sælger haveudstyr. Netshoppens sortiment indeholder omkring 1000 produkter fra flere producenter. Butikkens Trustpilot-evaluering på 8,2 ud af 10 giver indtryk af utrolig kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 20 bedømmelser, hvoraf 17 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 686 brugere tilhængere af HaveHandel.dk, og her har webbutikken modtaget 4 vurderinger med en middel vurdering på 4,1 af 5, som ligeså er virkelig flot.\nHækkeklippere med batteri søges hyppigt\nEn del e-forretninger tildeler til alt held en række forskellige fragtmuligheder. Et hit er lige nu levering til et afhentningssted, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente dine varer når du har mulighed for det. Metoden er altså ret nem, samt tit ydermere den mest prisbevidste fragtmetode.\nDu kunne tillige beslutte dig for at få ordren sendt til din bopæl eller til adressen på dit arbejde. Fragtformen viser sig en gang i mellem en tand dyrere, men samtidig ret praktisk. Den mest prisbevidste fragtmetode af hækkeklippere med batteri kan ikke benægtes at være selv at hente varerne, hvilket dog betinges af at du er i kort afstand af hækkeklippere med batteri e-forretningens arbejdslager.\nFragttiden er naturligvis ultra vigtig om du behøver ordren inden for kort tid, og med det formål er det relativt væsentligt at vi besigtiger tidshorisonten for levering ved det aktuelle produkt.\nMange hækkeklippere med batteri shops på nettet yder levering på næste hverdag på deres favorit produkter, hvilket dog beroer på at bestillingen indsendes før et nøjagtigt klokkeslæt, så de garanteret kan nå at få hækkeklippere med batteri på posthuset inden de lageransatte tager hjem.\nIndtil flere online forhandlere sikrer gratis fragt, men i reglen under forudsætning af at der shoppes for et fastsat beløb. Ellers burde man foretrække den billigste metode til levering, hvilket oftest – uafhængig om du opholder sig i Vejle, Hillerød eller Gilleleje – vil blive at få leveret din pakke til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være yderst nemt for almindelige mennesker at finde de bedste priser på hækkeklippere med batteri hos forskellige firmaer på nettet, og til gengæld har utallige internet forhandlere været tvunget til at mindske prisniveauet på deres varer – til børn og babyer, samt til kvinder og mænd – drastisk, og endda nogle gange yde levering uden omkostninger.\nDerfor kan det immervæk være lønsomt at efterse et par forskellige netshops efter hækkeklippere med batteri rabatkoder forinden du placerer ordren, så man er skudsikker på at få den mest attraktive pris.\nDu skal dog være årvågen med, at ifald en online butik udlover hækkeklippere med batteri for en pris der kan virke grænseløst beskeden, så burde det ofte være et tegn på en snydagtig e-shop. Betalinger med kort er trods alt omsluttet af et regelsæt, der forsvarer en overfor uærlige online virksomheder.\nGenerelt tilråder vi køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning burde du bruge en løsning som fx ViaBill, når du har til hensigt at finansiere beløbet over tid.\nForinden folk handler hækkeklippere med batteri hos en webbutik behøver man altid tyde butikkens forretningsaftale, men det er ofte ikke super spændende.\nEt alternativ kunne derfor være at bemærke hvorvidt internet selskabet er e-mærke tilsluttet, fordi det kan være et kendetegn for at e-forretningen anerkender den officielle danske lovgivning, tillige med at online webshoppen jævnligt revurderes af jurister som har nøje kendskab til vilkårene. Dette er desuden en god genvej til at få bistand, hvis du møder problemstillinger som følge af din handel.\nUdover dette anbefaler vi at man er obs på de mest vedkommende vedtægter der indvirker på handlen, eksempelvis hvilken returpolitik på hækkeklippere med batteri hjemmesiden bruger. I den sammenhæng er det ligeledes relevant, at man når som helst bibeholder sin e-mail kvittering, således man altid vil kunne eftervise sin shopping, om du søger efter varer til en pige eller dreng.\nTrustpilot bringer dig helt gunstige løsninger til at granske en stor gruppe tidligere køberes vurderinger og på grund af dette kan det anbefales, at du vurderer internet forhandlerens hækkeklippere med batteri bedømmelser før du bestiller.\nFacebook genererer ligeledes forholdsvis hensigtsmæssige løsninger til at få indblik i webbutikkens kundefokus. Foruden det møder vi nogle online outlets hvor folk kan give en kritik af deres køb, hvilket på samme måde må tages i brug til afvejning af hvor glade kunderne er.\nDenne side er finansieret af reklameindtægter. Vi arbejder sammen med mange e-handler hvor vi markedsfører forretningernes tilbud, og får godtgørelse forudsat en af de besøgende på vores side gennemfører et indkøb.\nFakta angående hækkeklippere med batteri og netbutikker opdateres tit, men man kan ikke stille os ansvarlig for forandringer der er udarbejdet siden seneste opdatering af de anvendte data.


Køb Tekstiltusch på nettet – Klik for at se udvalget\nInventarland.dk er aktuelt en af de største internet foretagender med kontorartikler. Forhandlerens udvalg indeholder omkring 6500 produkter fra forskellige producenter. Forhandlerens Trustpilot-vurdering på 9 ud af 10 indikerer utrolig kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 727 anmeldelser, hvoraf 575 af disse giver topkarakter. På Facebook er 4301 brugere tilhængere af Inventarland.dk, og her har butikken modtaget 145 evalueringer med en gennemsnitlig vurdering på 4,5 ud af 5, hvilket ligeledes er virkelig overlegent.\nEngsig.dk er i dag iblandt de mest benyttede internet selskaber med kontorartikler. Deres udvalg indbefatter på den anden side af 15000 produkter fra forskellige mærker. Butikkens Trustpilot-rating på 8,8 ud af 10 bevidner utrolig tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 15 ratings, hvoraf 13 af dem giver topkarakter. På Facebook er 509 brugere tilhængere af Engsig.dk, og her har webbutikken modtaget 5 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 5 ud af 5, hvilket også er yderst godt.\nAJProdukter.dk er aktuelt iblandt de mest benyttede online forretninger med kontorartikler. Netbutikkens udvalg udgøres af over 6000 varer fra flere brands. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 8 ud af 10 bevidner stærk tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 42 bedømmelser, hvoraf 31 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 1729 mennesker tilhængere af AJProdukter.dk, og herpå har forretningen modtaget 13 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,5 ud af 5, som også er meget flot.\nLomax.dk er aktuelt imellem de førende e-butikker med kontorartikler. Netshoppens udvalg indbefatter omkring 60000 varer fra forskellige mærker. Forretningens Trustpilot-rating på 9 ud af 10 manifesterer god kundeloyalitet. Tallet er baseret på 1876 evalueringer, hvoraf 1450 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 22288 brugere fans af Lomax.dk, og herpå har virksomheden modtaget 182 ratings med en middel vurdering på 4,4 ud af 5, som tillige er ualmindeligt godt.\nDaarbak.dk er pt. en af de mest populære internet handler inden for kontorartikler. Butikkens sortiment indbefatter over 40000 produkter fra forskellige mærker. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 9 ud af 10 tilkendegiver utrolig kundetilfredshed. Scoren er baseret på 277 evalueringer, hvoraf 195 af dem giver topkarakter. På Facebook er 6348 personer tilhængere af Daarbak.dk, og herpå har netbutikken modtaget 13 vurderinger med en gennemsnitlig rating på 4,6 af 5, hvilket ligeså er vældig beundringsværdig.\nTekstiltusch handles på internettet\nEn stor portion internet webshops udlover nu en række forskellige leveringsløsninger. En af favoritterne er p.t. at få leveret til et afhentningssted, hvor du selv henter din pakke lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragtformen er jo ekstremt praktisk, og typisk også den mindst kostelige fragtmulighed.\nDu kunne på samme måde beslutte dig for at vælge at få leveret hjem til dig privat eller til hvor du arbejder. Fragtmuligheden bliver godt nok lidt mere omkostningsfuld, men på den anden side virkelig praktisk. Den mest letkøbte fragtmulighed af tekstiltusch vil dog altid vise sig at være at du selv henter ordren, som dog nødvendiggør at du har bopæl lige ved tekstiltusch e-handlens bopæl.\nAntal dages levering kan være meget vital hvis du behøver din pakke om kort tid, så derfor er det virkelig klogt at vi checker den forventede leveringstid for det aktuelle produkt.\nTemmelig mange tekstiltusch internet firmaer udlover 1 hverdags levering på en lang række produkter, men det er påkrævet at der bestilles forinden et fastsat tidspunkt, således at de kan nå at få tekstiltusch klargjort inden lagermedarbejderne drager hjemad.\nEnkelte e-handler i Danmark frembyder gratis fragt, men tit kun når der aftages for et konkret beløb. Ellers skal man vælge den mest betalelige fragtform, som ofte – hvad end du opholder sig ved Taastrup, Dragør eller Grindsted – vil blive at få fragtmanden til at bringe din pakke til en pakkeshop.\nDet er særdeles let for os alle at finde information om priser på tekstiltusch fra forskellige e-handler, og herved har utallige online virksomheder ikke kunne slippe for at tvinge salgsværdien på produkterne – til piger og drenge, og yderligere også til voksne – voldsomt, og endda nogle gange tilbyde levering uden omkostninger.\nDerfor kan det imidlertid blive rentabelt at analysere nogle få e-shops efter tekstiltusch rabat inden du køber, så du er på den sikre side med at skaffe sig den mest attraktive pris.\nDu skal imidlertid være opmærksom på, at når en webbutik afhænder tekstiltusch til en pris der er enormt beskeden, er det ofte være et signal om en uoprigtig internet virksomhed. Bestillinger med kort er heldigvis omfattet af en foranstaltning, som støtter køber imod bedrageriske shops på nettet.\nGenerelt anbefaler vi shopping med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed burde du benytte en afbetalingsløsning fra f.eks. ViaBill, når du higer efter at betale pengene over tid.\nFør nogen bestiller tekstiltusch på en e-butik kan man i reglen have øje for e-shoppens handelsbetingelser, dog er det i reglen ikke super interessant.\nEt nemt alternativ kan derfor være at efterse om online forhandleren er godkendt af e-mærket, grundet at det længe har været en forsikring om at online shoppen føjer de gældende danske regler, samt at shoppen rutinemæssigt evalueres af jurister som kender vedtægterne på området. Derudover giver det dig lejlighed til assistance, såfremt du skulle få vanskeligheder i forbindelse med din handel.\nFor øvrigt er det godt at kunden er obs på de mest basale vilkår der gælder for købet, som eksempelvis den ombytningsret på tekstiltusch butikken tilsikrer. Her er det i øvrigt essesentielt, at man stadig bevarer sin kvitteringsmail, så man til enhver tid kan eftervise sin bestilling, uden hensyn til om du er på shopping til en kvinde eller mand.\nTrustpilot bringer dig altid gode muligheder for at finde ud af ganske mange forhenværende forbrugeres evalueringer og herved rekommanderer vi, at du sonderer internet butikkens tekstiltusch omtaler inden du shopper.\nFacebook præsterer lige så vel ret så habile metoder til at få indtryk af e-firmaets pålidelighed. I øvrigt møder vi en række webbutikker som gør det muligt at give en anmeldelse af ordreforløbet, hvilket også kan udnyttes til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nVores side finansieres af annonceindtægter. Vi har et fast samarbejde med en hel del internet foretagender og publicerer firmaernes tilbud, og modtager betaling ifald en af de besøgende på vores website fuldfører en transaktion.\nInformationer omkring tekstiltusch og online butikker opdateres løbende, men der tages ikke ansvar for justeringer der potentielt er foretaget siden sidste opdatering af de anvendte informationer.


Plaza 16, Malaga - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Plaza 16\nAsiatiske fonduer i Centro\nAktiviteter i nærheden af Plaza 16\n) Nr. 1.380 af 1.765 Restauranter i Malaga $$ - $$$ Spansk\nCalle Compania 16, 29005 Malaga, Spanien\nFantastiske grill steaks\nSød men meget travle personale. Fantastisk måltid men gå kun der ind hvis du er meget sulten da du få en kæmpe portion. Det har forøvrigt skiftet navn til The grill Club.\nEn god aften med fin service og møre bøffer. Kan anbefale de argentiske bøffer og tiramisu. Vi fik også en god gin/tonic med efterfølgende god vin (riberia del duero)\nBedste måltid, vi havde i løbet af vores ophold i Malaga.\nSamme sted, meget bedre\nVærste service jeg nogensinde har oplevet!\nHvilket fund?! Lidt glam!!!\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Plaza 16.\nAdresse: Calle Compania 16, 29005 Malaga, Spanien\nTelefonnummer: +34 952 22 51 23


MiljøBiblioteket. Luftbåren. Kvælstofforurening. Hovedland. Red. Thomas Ellermann - PDF\nDownload "MiljøBiblioteket. Luftbåren. Kvælstofforurening. Hovedland. Red. Thomas Ellermann"\n1 12 MiljøBiblioteket Luftbåren Kvælstofforurening Red. Thomas Ellermann Hovedland\n2 Ole Hertel er seniorforsker og gruppeleder i Danmarks Miljøundersøgelser. Er ph.d. i atmosfærekemiske modeller og arbejder med luftforureningseksponering af mennesker og natur. Jes Fenger er adjungeret seniorforsker ved Danmarks Miljøundersøgelser. Er oprindeligt dr.phil. i kernekemi, men har i mange år arbejdet med luftforurening. Han har specielt beskæftiget sig med virkninger af menneskeskabte klimaændringer og har skrevet eller redigeret flere bøger om emnet. Stiig Markager er lic. scient. og seniorforsker ved Danmarks Miljøundersøgelser, hvor han er gruppeleder i Afdeling for Marin Økologi med matematiske modeller for marine økosystemer og effekter af tilførsler af næringsstoffer til havet som fagområde. Desuden underviser han på Københavns Universitet, hvor han er adjungeret professor i planteplanktons økologi og økologisk modellering. Knud Tybirk var seniorrådgiver ved Danmarks Miljøundersøgelser, Kalø, med miljøpåvirkninger af natur som arbejdsfelt. Er ph.d. i botanik/biologi og arbejder i dag som rådgiver og projekt-udvikler i Dansk Landbrugsrådgivning. Jesper Bak er civilingeniør ved Danmarks Miljøundersøgelser, hvor han i en årrække har arbejdet med luftforureningens virkninger. Er ansvarlig for kortlægning af luftforureningens virkninger i Danmark og dansk repræsentant i det internationale samarbejde om luftforureningens virkninger i UNECE.\n5 12 Luftbåren kvælstofforurening MiljøBiblioteket Redigeret af: Thomas Ellermann Med bidrag af: Thomas Ellermann Jes Fenger Ole Hertel Stiig Markager Knud Tybirk Jesper L. Bak Danmarks Miljøundersøgelser 2007 Hovedland\n6 Luftbåren kvælstofforurening Thomas Ellermann, Jes Fenger, Ole Hertel, Stiig Markager, Knud Tybirk og Jesper L. Bak 2007 Danmarks Miljøundersøgelser, forfatterne og Forlaget Hovedland Alle rettigheder forbeholdes. Ingen del af denne bog må gengives, lagres i et søgesystem eller transmitteres i nogen form eller med nogen midler grafisk, elektronisk, mekanisk, fotografisk, indspillet på plade eller bånd, overført til databanker eller på anden måde, uden forlagets skriftlige tilladelse. Enhver kopiering af denne bog må kun ske efter reglerne i lov om ophavsret af 12. marts 2003 med evt. senere ændringer. Det er tilladt at citrere med kildeangivelse i anmeldelser. Forlagsredaktion: Ole Jørgensen Illustrationer, ombrydning og scanning: Britta Munter, Grafisk værksted, Danmarks Miljøundersøgelser Omslagsfoto: Knud Erik Nielsen Tryk og indbinding: Nørhaven Book, Viborg Denne bog er trykt på 130 g Cyclus Print Overskydende papir er genbrugt ISBN udgave, 1. oplag 2007 Forlaget Hovedland\n7 Forord Indledning 9 Fra udslip til afsætning 19 Måling og beregning af kvælstofafsætningen 35 Virkningen på vandmiljøet og danske naturområder 53 Før, nu og i fremtiden 69 Litteratur 82 Stikordsregister 85\n8 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening Forord Over tre fjerdedele af Jordens atmosfære er kvælstof. Det kan derfor umiddelbart virke mærkeligt at tale om luftbåren kvælstofforurening. Det skyldes imidlertid en sproglig forenkling. Den rene atmosfæres kvælstof findes som kvælstofmolekyler (N 2 ), der er ganske uskadelige. Forureningen består derimod af en række kvælstofholdige kemiske forbindelser, som hovedsageligt stammer fra udslip af kvælstofoxider (NO og NO 2 ) og ammoniak (NH 3 ), og som har en række, fortrinsvis uønskede, virkninger. Disse uønskede virkninger omfatter overgødskning (eutrofiering) og forsuring af natur og miljø samt materialenedbrydning og sundhedsskader på mennesker. Af praktiske grunde vil vi i denne bog generelt tale om luftbåren kvælstofforurening, når vi mere korrekt mener forurening med kvælstofforbindelser. Bogen giver en populær fremstilling af kilderne til forurening, af hvordan forureningen spredes i atmosfæren og hvordan den igen afsættes på vand, jord eller vegetation. Desuden fortæller den om de skader, der kan ske som følge af afsætningen. Vi vil fokusere på de skader, der opstår som følge af kvælstofforureningens medvirken til overgødskning af natur og miljø, idet dette udgør et af de største luftforureningsproblemer for dansk natur og miljø. Bogen handler derfor om ammoniak og de to kvælstofoxider. Menneskets aktivitet fører imidlertid også til et stort udslip af en anden type kvælstofoxid, nemlig lattergas (N 2 O), som medvirker til drivhuseffekten. Lattergas medvirker imidlertid ikke til overgødskning og vil derfor ikke blive behandlet i denne bog. Bogen fortæller endvidere om, hvordan man overvåger den luftbårne kvælstofforurening i Danmark, og om, hvordan man på nationalt og internationalt plan forsøger at begrænse forureningen og dens virkninger. En litteraturliste til sidst i bogen giver forslag til videre læsning, som kan uddybe problemstillingen for den interesserede læser. Forfatterne takker alle, som har givet værdifuld hjælp ved udarbejdelsen af bogen.\n9 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING Forord Heder er nogle af de naturområder, som forandres ved luftbåren kvælstofforurening. Billedet viser hede ved Nordby på Fanø. Foto: Ole Malling.\n10 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening\n11 Indledning 1 Selv om atmosfæren over os er fuld af kvælstof, taler man alligevel om luftbåren kvælstofforurening. Dette tilsyneladende paradoks forklares her i kapitel 1, hvor forureningsproblemets baggrund og initiativer til at begrænse det også præsenteres. Foto: Ole Malling.\n12 10 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening Figur 1-1 Lyng på strandheden ved Ellinge Lyng i Vestsjællands Amt. Lyng kræver kun lidt næring. Hvis der kommer for meget kvælstof, vil græsset vinde over lyngen. Foto: Ole Malling. Forurening af atmosfæren med kvælstofforbindelser har en række i det væsentlige uønskede virkninger: skader på menneskelig sundhed og velvære, nedbrydning af materialer og belastning af naturlige økosystemer gennem forsuring og gennem overgødskning (eutrofiering). Det sidste er denne bogs hovedemne. En aprildag, hvor man kører på landevejen efter en gyllevogn med en ram lugt i næsen, er der ingen tvivl: Foråret lugter. Afgrøderne skal have masser af kvælstof, for at de kan vokse over ukrudtet og give stort udbytte. Og en del af kvælstoffet gives som ammoniak i gylle (at det man lugter faktisk slet ikke er ammoniakken, men en række andre kemiske stoffer i gyllen, er en anden sag). På heden er situationen anderledes (figur 1-1). De planter, der vokser her, fx lyng, kræver kun lidt næring. Hvis der kommer for meget kvælstof, vil græs vinde over lyngen. Her skal naturen ikke have for meget kvælstof, for så vil den forandres drastisk. Kvælstof på godt og ondt I byområder er kvælstofoxider et ubetinget onde, og der er fastsat sundhedsmæssige grænseværdier for det tilladelige indhold i luften. Også materialer kan nedbrydes af kvælstofforbindelserne. Uden for byerne er situationen imidler-\n13 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 1. Indledning 11 tid mere kompliceret, og her spiller kvælstofforbindelserne som nævnt ovenfor en dobbeltrolle. Kvælstofforbindelser er nemlig naturlige gødningsstoffer og som sådan umiddelbart gunstige for plantevækst. På visse levesteder, der fra naturens hånd er næringsrige (fx strandvolde og steder med næringsrig jordbund), har der da også udviklet sig planter, som er gode til at udnytte meget næring. Men de fleste naturtyper og plantearter er udviklet under forhold med meget lidt kvælstofgødning. Det gælder fx heder, skove, overdrev, moser og ikke mindst højmoser, der får al deres næring fra luften (figur 1-2). I alle disse naturtyper vil tilførsel af ekstra kvælstof give mere kvælstofkrævende plantearter mulighed for at indvandre og udkonkurrere de naturligt forekommende arter. Herved kan hele økosystemers struktur, funktion og tilhørende arter blive truet. Figur 1-2 Højmoser, her Lille Vildmose, får al deres næring fra luften. De er derfor særligt følsomme over for luftbårne kvælstofforbindelser. Foto: Ole Malling. Kvælstof i luften Atmosfærens hovedbestanddel er som nævnt i forordet kvælstof (ca. 78 %), men det findes i såkaldt fri form, som N 2, der kun i særlige tilfælde kan indgå direkte i de biologiske processer. Kun ganske langsomt gennem Jordens udvikling er noget af kvælstoffet blevet omdannet til biologisk aktive former ved at blive bundet til brint, ilt eller kulstof.\n14 12 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening Omdannelsen til biologisk aktiv form skete indtil for et par hundrede år siden stort set kun naturligt takket være bakteriers, algers og svampes virksomhed. Gennem tallet har vi mennesker imidlertid sluppet store mængder biologisk aktive kvælstofforbindelser ud i atmosfæren fortrinsvis kvælstofoxider og ammoniak. Det er disse forbindelser, som under ét er årsag til den luftbårne kvælstofforurening. Kvælstofoxiders forurenende betydning blev erkendt i løbet af det 20. århundrede, og betydningen af ammoniak blev tidligt erkendt i Holland. Men på generelt europæisk plan skete det først omkring midten af 1980 erne, hvor det blev opdaget, at den ammoniak, der anvendes som gødning på marker, direkte kan give afsvidning af skov nær ved staldanlæg. Først de seneste par årtier har der i den industrialiserede verden været et svagt fald i kvælstofforureningen på grund af stigende begrænsninger af udslippet (figur 1-3). Figur 1-3 Øverst: EU s udslip af kvælstof i form af kvælstofoxider og ammoniak. Nederst: Tilsvarende danske udslip. Der er i Danmark sket et fald på ca. 30 % siden udslippene toppede omkring De to toppe på kvælstofoxidkurven i hhv og 1996 skyldes ekstra stor elproduktion som følge af eksport af el til bl.a. Sverige. Kilder: EMEP og DMU Europæisk udslip af kvælstof (1.000 tons pr. år) Ammoniak Kvælstofoxider År Dansk udslip af kvælstof (1.000 tons pr. år) Ammoniak Kvælstofoxider År\n15 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 1. Indledning 13 Det europæiske udslip af kvælstofoxider toppede i begyndelsen af 1980 erne. EU s udslip af kvælstof, som i det væsentligste er kilde til afsætning af kvælstofoxider i Danmark, lå i begyndelsen af 1980 erne på ca tons, men udslippet var i 2003 reduceret til ca tons, svarende til et fald på ca. 34 %. I Danmark toppede udslippet i slutningen af 1980 erne med et udslip på ca tons kvælstof, som i dag er reduceret med ca. 37 %, svarende til et udslip på ca tons i Det europæiske udslip af kvælstof bundet i ammoniak toppede i midten af 1980 erne med ca tons og er nu nede på omkring ca tons svarende til et fald på ca. 25 %. Her har Danmark været mere effektiv til at reducere. Det danske udslip toppede i midten af 1980 erne med omkring ca tons og er nu reduceret til ca svarende til et fald på ca. 30 %. Nye undersøgelser på Dansk JordbrugsForskning og DMU peger endda på, at det danske ammoniakudslip er endnu lavere og at faldet fra midten af 1980 erne til 2003 er lidt større end hidtil antaget. Det kvælstof, som slipper ud i atmosfæren, afsættes på et eller andet tidspunkt igen på land- og havoverflader. Den afsatte mængde følger i store træk udslippets størrelse. Forskere har forsøgt at rekonstruere kvælstofudslippets historiske udvikling, og på basis heraf har de med modeller beregnet den historiske udvikling i kvælstofafsætningen. Resultaterne viser, at denne afsætning før den industrielle revolution, dvs. i begyndelsen af 1800-tallet, var omkring 1-2 kg kvælstof pr. ha (figur 1-4). Dette er gange mindre end afsætningen er i dag (se nærmere i kapitel 3, side 48). Kvælstofafsætning (kg pr. ha) 20 Kvælstofoxider 15 Ammonium I alt År Figur 1-4 Den historiske udvikling i afsætningen af kvælstof i Danmark. Kilde: Alveteg m.fl og DMU. Hvor kommer forureningen med kvælstofforbindelser fra? Kvælstofoxiderne (kvælstofmonoxid, NO, og kvælstofdioxid, NO 2 ) kommer fra forbrændingsprocesser, idet de dannes ved enhver form for afbrænding fx i bilmotorer eller på kraftværker. Det sker ved iltning af forbrændingsluftens kvælstof ved høj temperatur, men også fordi evt. kvælstof i selve det afbrændte materiale iltes. Ammoniak derimod kommer næsten udelukkende fra landbrug, idet 98 % af det samlede danske udslip af ammo-\n16 14 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening Figur 1-5 Kvælstofoxid- og ammoniakudslip fra forskellige kilder i Danmark Lidt over en tredjedel af kvælstofoxiderne kommer fra transport, som omfatter vejtransport, jernbaner, skibe og fly. Godt en tredjedel kommer fra kraftværker og raffinaderier. Stort set al ammoniak kommer fra landbrug, hvor navnlig husdyrproduktion er en væsentlig kilde. Isolerede stalde anvendes hovedsageligt til fjerkræ- og svineproduktion. Uisolerede stalde anvendes hovedsageligt til kvægproduktion. Kilde: DMU. Fordampning fra anvendelse af brændstof 1% Andre sektorer 19 % Transport 37 % Kvælstofoxider Energiproduktion 31 % Industri og byggeri 12 % Ammoniakbehandling af halm 1% Græssende dyr 3 % Afgrøder 15 % Kunstgødning 6 % Husdyrgødning 21 % Ammoniak Trafik 3 % Lager 12 % Isolerede stalde 26 % Uisolerede stalde 13 %\n17 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 1. Indledning 15 niak kommer herfra. De resterende 3 % kommer fra trafik. I landbruget er det navnlig husdyrproduktionen, som bidrager med store udslip pga. afdampning af ammoniak fra dyrestalde og udbringning af husdyrgødning på markerne. Fordelingen på danske kilder er vist i figur 1-5. Kvælstofforureningen af luften stammer altså fra kun to slags kvælstof og i det væsentlige kun to slags kilder. Men både forbrændingsprocesser og landbrug griber så afgørende ind i vores hverdag, at udslippene i realiteten stammer fra næsten alle vores daglige aktiviteter. Hver gang vi fremstiller en bil og kører i den eller bare tænder lyset, skruer op for varmen, hygger os ved brændeovnen eller spiser en bøf i stearinlysets skær, giver det udslip af kvælstof til luften. Figur 1-6 Helt dagligdags aktiviteter som disse er anledning til kvælstofudslip. Fotos: Skorsten: High-lights. Køer på mark: Ole Malling. Biltrafik: Britta Munter. Pejs: High-lights. Skader på naturen Den kvælstofafsætning, der rammer skovene og andre naturområder herunder næringsfattige søer (fx lobeliesøer) samt havet, har forureningsmæssig betydning.\n18 16 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening Forurening af naturen på land I Danmark er omkring halvdelen af skove og andre naturarealer belastet over kvælstoftålegrænsen. Tålegrænsen angiver et mål for den belastning med kvælstof, hvorunder skadevirkninger på udvalgte følsomme naturelementer ikke forekommer, vurderet på basis af den bedste, nuværende viden. Den slags skadevirkninger, som kan være, at et hedeområde omdannes til en græseng, er som regel længe om at vise sig. Der er derfor brug for en grundig overvågning, hvis de skal påvises. En sådan naturovervågning er etableret, og vi vil i kapitel 4 gå i dybden med nogle eksempler. Figur 1-7 For de danske fjorde spiller udvaskning fra landbrug den største rolle for tilførslen af kvælstof. Her Roskilde Fjord. Foto: Britta Munter. Forurening af de danske farvande I mere end 30 år har forurening med kvælstof været en af de store trusler mod dyre- og plantelivet i vore farvande. De danske farvande modtager primært kvælstof fra vandløb, fra udveksling mellem de forskellige farvandsområder og endelig fra afsætning fra luften. Farvandene modtager altså kvælstof fra mange forskellige danske og udenlandske kilder og i forskellig kemisk form. Det giver anledning til megen debat om bidrag og virkninger. De danske farvande kan deles i kystnære og åbne områder. I kystnære områder specielt i fjorde spiller udvaskning fra landbrug den største rolle. I den åbne del af de indre danske farvande udgør afsætning af atmosfærisk kvælstof derimod en relativt større og mere betydelig del af den samlede tilførsel. Virkninger i vandmiljøet uddybes i kapitel 4.\n19 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 1. Indledning 17 Aftaler om reduktioner i udslip til luften Der er gennem årene blevet lavet en række aftaler om at nedbringe den generelle luftforurening i Europa. UNECE s (FN s økonomiske kommission for Europa) såkaldte Göteborgprotokol, der bl.a. omfatter kvælstof. Den blev underskrevet i 1999 og endeligt ratificeret i Her opererer man med faste mål for forbedring af miljøtilstanden i alle de omfattede områder. Reduktionerne foretages, hvor de er billigst at gennemføre, og således at virkningerne bliver størst muligt. Når protokollen er fuldt gennemført i 2010, vil Europas udslip af kvælstofoxider være reduceret med ca. 41 % (i forhold til 1990) og ammoniakudslippet med ca. 17 %. Man regner med, at det areal, hvor kvælstoftålegrænsen overskrides, samlet nedbringes fra 165 til 108 mio. ha i Europa. Sideløbende har EU udarbejdet et direktiv, det såkaldte NEC-direktiv (National Emission Ceilings), som påbyder de enkelte EU-lande at reducere deres kvælstofudslip til fastlagte maksimumsværdier, de såkaldte udslipslofter. Den danske indsats mod kvælstofforurening har rettet sig mod såvel luftbåren som vandbåren forurening. Der er således regler, som fastsætter grænser for udslip fra biler og kraftværker. Og siden midten af 1980 erne har Folketinget vedtaget en række planer og strategier, der inkluderer regulering af landbrugets belastning af vandmiljøet og atmosfæren. Dette drejer sig bl.a. om Ammoniakhandlingsplanen og Vandmiljøplan I, II og III, hvor den sidste blev vedtaget i Disse planer og regler skal ses i sammenhæng med Danmarks tilslutning til en række internationale forpligtelser udtrykt i Biodiversitetskonventionen, Habitatdirektivet, Vandrammedirektivet og ikke mindst Göteborgprotokollen og NEC-direktivet. Den nationale og internationale indsats for at begrænse de negative virkninger af kvælstofforureningen er begyndt at vise sig. Evaluering af de hidtidige vandmiljøplaner har vist, at udledning af kvælstof til de danske farvande er reduceret betydeligt siden begyndelsen af 1990 erne. Målingerne af den atmosfæriske afsætning af kvælstof på land og i vand har ligeledes vist, at der er sket en reduktion på ca. 20 % i den tilsvarende periode. I kapitel 5 uddybes disse udviklingstendenser, og fremtidsperspektiverne for kvælstofforureningen vurderes. Figur 1-8 Danske udslip af kvælstof i 1990 og 2002 samt Göteborgprotokollens og NECdirektivets udslipsloft gældende for Danmark i Udslip (1.000 tons årligt) Kvælstofoxider Ammoniak\n20 18 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening\n21 19 2 Fra udslip til afsætning Der finder mange vigtige og spændende processer sted i de forurenende kvælstofforbindelsers kredsløb fra de dannes ved forbrænding og landbrugsproduktion til de afsættes på land og i vand. Disse processer og deres indbyrdes samspil beskrives nærmere i dette kapitel. Foto: High-lights.\n22 20 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening Kvælstofmonoxid og kvælstofdioxid Opblanding i luft og spredning med vinden Kemiske reaktioner Vådafsætning Tørafsætning Forbrændingsprocesser Ammoniak Ammoniak Figur 2-1 Kvælstofoxider og ammoniak udsendes henholdsvis fra forbrændingsprocesser (industri, transport, kraftvarme produktion) og fra husdyrproduktionen i landbruget. Efter udslippet bliver kvælstoffet transporteret med vinden, samtidig med at det fortyndes ved opblanding og omdannes til andre kvælstofforbindelser ved kemiske reaktioner. Til sidst afsættes kvælstofforbindelserne igen; enten ved at de fjernes fra luften med nedbøren, hvilket kaldes vådafsætning, eller ved at de afsættes ved direkte kontakt med overfladen, den såkaldte tørafsætning. Ammoniak og kvælstofoxider gennemløber i atmosfæren en kæde af processer. Disse processer omfatter udslip, kemiske omdannelser, transport og spredning samt selve afsætningen på vegetation, jord- eller vandoverflader (figur 2-1). Processerne i atmosfæren indvirker bl.a. på, hvor meget kvælstof der bliver afsat, og på, hvor langt fra kilderne afsætningen finder sted. I det følgende gives en kort introduktion til disse processer og deres indvirkning på kvælstofforbindelsernes skæbne i atmosfæren. Processerne beskrives enkeltvis i dette kapitel, men det er vigtigt at holde sig for øje, at mange af dem forløber samtidig. Udslippene Ammoniak Mange mennesker forbinder udslippet af ammoniak med lugten på landet, når der bliver udbragt husdyrgødning på markerne. Det er dog ikke ammoniakken, man kan lugte, men en lang række andre kemiske forbindelser, som afgives samtidig med ammoniak. Kilderne til ammoniak i atmosfæren finder man da også helt overvejende i landbrugssekto-\n23 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 2. Fra udslip til afsætning 21 ren for danske udslip er der som nævnt i kapitel 1 tale om ca. 97 % af det totale udslip. De resterende ca. 3 % kommer fra udstødningsgasser fra personbiler med katalysator. Udslippet fra landbrugssektoren finder sted ved ventilation af stalde og fordampning fra gødningsbeholdere, ved fordampning fra udbragt husdyrgødning og handelsgødning og endelig ved fordampning fra afgrøderne. Udslippet har en betydelig sæsonvariation, som både skyldes vejrforholdene og den lokale landbrugspraksis, ikke mindst tidspunkterne for udbringning af husdyrgødning på markerne. Stalde og gødningsbeholdere, som betegnes punktkilder, bidrager med lidt over halvdelen af det samlede udslip. Resten stammer fra udbragt gødning og afgrøder, som går under fællesbetegnelsen fladekilder, fordi udslippet fra dem er fordelt over et større areal. Udslip fra fladekilder sker tæt ved jordoverfladen. Hvorvidt udslippet stammer fra en punkt- eller en fladekilde er vigtigt for forholdene tæt ved kilden, idet udslip fra punktkilder spredes over længere afstand end udslip fra fladekilder. I en afstand af 500 til m fra kilden kan man Figur 2-2 Over halvdelen af udslippet af ammoniak i Danmark stammer fra husdyrproduktion. Foto: Ole Malling.\n24 22 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening Figur 2-3 Det årlige danske udslip af ammoniak angivet som kg kvælstof pr. km 2 i år Fordelingen afspejler placeringen af de store husdyrbrug i Danmark. dog ikke længere se forskel på de to kildetyper, fordi der sker en meget hurtig opblanding af luften i de nederste 100 til 200 meter af atmosfæren. Da afsætningen af ammoniak ofte kan være meget stor tæt ved kilden, er det vigtigt at have præcis information om kildernes placering. Her er de danske landbrugsregistre nyttige, idet de indeholder detaljeret information om bedriftens placering, dens tilhørende marker og antallet af husdyr. Dermed er det muligt at foretage en ganske præcis kortlægning af udslippenes geografiske placering og størrelse (figur 2-3). Denne kortlægning, også kaldet udslipsopgørelse, er et nødvendigt input til de luftforureningsmodeller, som anvendes til beregning af kvælstofafsætningen (se kapitel 3).\n25 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 2. Fra udslip til afsætning 23 Kvælstofoxider Kvælstofoxiderne dannes som nævnt helt overvejende ud fra atmosfærens frie kvælstof ved høje temperaturer i forbindelse med diverse forbrændingsprocesser. De vigtigste kilder til kvælstofoxiderne er derfor forbrændingsprocesser i forbindelse med trafik, kraft-varmeproduktion og industri (figur 1-5). I Danmark giver transport det største bidrag, idet 37 % stammer herfra. Hovedparten af udslippene fra industri og energi-/varmeproduktion sker fra høje skorstene. Derfor er koncentrationen af kvælstofoxider tæt ved disse punktkilder ofte meget lav ved jordoverfladen. Til gengæld spredes disse kvælstofoxider over store afstande, inden de afsættes. Det betyder, at danske kilder bidrager til forureningen i udlandet, og at selv kilder langt fra Danmark har betydning for afsætningen af kvælstofforbindelser i danske naturområder. Udslippet fra trafikken sker derimod fra lav højde, og kvælstofoxiderne fra trafikken kan derfor give anledning til høje koncentrationer i luften tæt ved store veje og i byer. Dette ses navnlig i lukkede gaderum i de store byer, hvilket kan give sundhedsrisici i disse områder. Udslip af kvælstofoxiderne fra trafik følger en fast ugentlig rytme med toppe i forbindelse med morgen- og eftermiddagsmyldretider på de almindelige ugedage og generelt lavere værdier i weekenderne (figur 2-4). Sæsonvariationen i udslippet af kvælstofoxider er derimod relativt lille, selv om kraftvarmeproduktionen topper i vinterperioden. I skolernes sommerferie ændres trafikkens rytme, og industriproduktionen sættes lidt ned. Udslip (g pr. km pr. time) Mandag - fredag Lørdag Søndag Klokken Figur 2-4 Døgnrytme i udslip af kvælstofoxider fra trafikken på H. C. Andersens Boulevard i København for henholdsvis en almindelig arbejdsdag og for en weekend i 2004.\n26 24 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening Udslip (kg pr. km 2 ) Mere end Mindre end 10 Figur 2-5 Eksempel på samlet årligt udslip af kvælstofoxid i Europa i år 2000, vist i kg kvælstof pr. km 2. De store udslip over havet stammer fra skibstrafik. Bemærk, at kortet er drejet lidt, således at nord peger op mod øverste venstre hjørne. Ligesom for ammoniaks vedkommende laves der detaljerede opgørelser over udslippene af kvælstofoxider, bl.a. til brug for luftforureningsmodellerne. Et eksempel på en sådan opgørelse ses på figur 2-5. Områder med store udslip skyldes typisk store byer, industriområder, skibstrafik m.m. Udslippet af kvælstofoxider finder sted i form af en blanding af kvælstofmonoxid (NO) og kvælstofdioxid (NO 2 ), hvor førstnævnte typisk udgør den helt dominerende andel (90 til 95 %). I luften sker der imidlertid en relativt hurtig omdannelse. Det skal vi se nærmere på i det følgende.\n27 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 2. Fra udslip til afsætning 25 Kemisk omdannelse Størstedelen af de udsendte kvælstofforbindelser omdannes i kemiske reaktioner med andre stoffer i atmosfæren. Disse kemiske reaktioner forløber på vidt forskellige tidsskalaer typisk fra brøkdele af sekunder til adskillige uger. Da vinden kan føre forbindelserne væk fra udslipsområdet inden en kemisk omdannelse kan nå at finde sted, har kun de hurtigste reaktioner betydning for forholdene tæt ved kilden. Et eksempel på hurtige reaktioner kan man finde blandt kvælstofoxiderne, hvor kvælstofmonoxid (NO) reagerer meget hurtigt med luftens ozon (O 3 ) og danner kvælstofdioxid (NO 2 ); den reaktion forløber inden for få sekunder. Ved hjælp af sollys spaltes en del af kvælstofdioxidet igen, hvorved kvælstofmonoxid gendannes. Fordelingen mellem kvælstofmonoxid og kvælstofdioxid i luften afhænger af koncentrationen af ozon og mængden af solindstråling (lys): NO + O 3 NO 2 + O 2 NO 2 + lys NO + O 3 I langt de fleste tilfælde er der rigeligt ozon til stede, således at hovedparten af kvælstofmonoxiden i løbet af få sekunder omdannes til kvælstofdioxid. Kvælstofdioxid kan i luften blive omdannet videre til gasformig salpetersyre (HNO 3 ) ved reaktion med det såkaldte hydroxylradikal (. OH): NO 2 +. OH HNO 3 Hydroxylradikalet dannes ved, at sollyset starter en kemisk reaktion mellem luftens ozon og vanddamp. Omdannelse af kvælstofdioxid til salpetersyre er en langsom proces, hvor kun ca. 5 % af kvælstofdioxiden omdannes til salpetersyre inden for en time. Derfor har vinden transporteret hovedparten af de danske udslip af kvælstofoxider ud af landet, inden de når at blive omdannet til salpetersyre. Til gengæld modtager Danmark salpetersyre fra de omgivende lande. Salpetersyre reagerer hurtigt med ammoniak og har samtidig stor tilbøjelighed til at klistre sig til overfladen af partikler i luften. Herved dannes partikelbundet nitratforbin-\n28 26 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening delser. - Vigtigst blandt disse er ammoniumnitrat (NH 4 NO 3 ), men dannelse af natriumnitrat (NaNO 3 ) ud fra reaktion med havsalt (NaCl) spiller også en rolle: NH 3 + HNO 3 NH 4 NO 3 HNO 3 + NaCl NaNO 3 + HCl Ammoniak reagerer også relativt hurtigt med andre gasser og med partikler i luften. Derved dannes partikelbundet ammoniumforbindelser. Den vigtigste reaktion finder sted med svovlsyre (H 2 SO 4 ), som findes i luften i form af små partikler, og som stammer fra afbrænding af fossile brændsler. Herved dannes ammoniumbisulfat (NH 4 HSO 4 ), der igen kan reagere med ammoniak og danne ammoniumsulfat, (NH 4 ) 2 SO 4 : NH 3 + H 2 SO 4 NH 4 HSO 4 NH 3 + NH 4 HSO 4 (NH 4 ) 2 SO 4 Omdannelsen af ammoniak afhænger i sagens natur af mængden af sure gasser og partikler, men den kan forløbe inden for minutter til timer. Typisk vil kun en lille del derfor nå at blive omdannet helt tæt ved kilden. Når først kvælstofforbindelserne er blevet omdannet til partikelbundet nitrat og ammonium, har de lang levetid i atmosfæren op til en uge eller mere. Det betyder, at de kan transporteres over lang afstand op til flere tusind kilometer. Transport og opblanding Transport Lidt forenklet kan man sige, at luftforurening flytter sig med vinden. Transport og opblanding af luftforurening finder imidlertid sted på alle skalaer lige fra små tilfældige bevægelser af enkelte molekyler over turbulens til transport styret af store vejrsystemer som fx høj- og lavtryk, der kan have en udbredelse på flere tusinde km 2. Resultatet er derfor, at udslip af luftforurening fra en given kilde både transporteres af sted med vinden og bliver blandet op med den omgivende luft.\n29 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 2. Fra udslip til afsætning 27 I sagens natur kan de kemiske forbindelser, som omdannes og afsættes langsomt (og som med andre ord lever længe i luften) transporteres over store afstande i atmosfæren. Det gælder for ammonium og nitrat bundet til luftens partikler. Som ovenfor nævnt har de en levetid på en uge eller mere, og med en typisk gennemsnitlig vindhastighed på 5 meter pr. sekund kan de derfor blive transporteret mere end km i atmosfæren. Det forudsætter dog, at det er tørvejr. I forbindelse med nedbør vil de kemiske forbindelser hurtigt blive vasket ud af luften, og i disse tilfælde er transporten via atmosfæren typisk kun på km. Partikelbundet nitrat og ammonium hører til de kemiske forbindelser, som kan transporteres langt i atmosfæren. En stor del af det partikelbundne nitrat og ammonium, som måles i luften her i Danmark, er således transporteret hertil fra kilder i andre lande, bl.a. fra Tyskland, England og Holland. De kemiske forbindelser, som omdannes eller afsættes hurtigt, bliver derimod kun transporteret over korte afstande og påvirker derfor fortrinsvis lokalområderne ved kilderne. For ammoniak regner man almindeligvis med en levetid i atmosfæren på 3 til 6 timer, hvilket svarer til, at stoffet kun kan nå at blive transporteret km væk fra kilden. Tilsvarende har kvælstofdioxid en typisk levetid i atmosfæren på ca. et døgn, hvilket svarer til en typisk transport på ca. 400 km. For både ammoniak og kvælstofdioxid gælder, at en del af det vil blive omdannet kemisk til fx partikelbundet ammonium og nitrat. Dette ændrer de kemiske egenskaber, således at kvælstoffet efter omdannelsen vil kunne blive transporteret langt via atmosfæren. Opblanding Forureningens opblanding med den øvrige luft sker ved turbulens, der kan opfattes som små og store hvirvler i luften. Man kan fx se disse hvirvler i røgen fra et bål eller ved bladenes flugt i efterårsvinden. Turbulens er meget effektiv til at opblande luftforurening i fx en røgfane fra en skorsten med den omgivende luft. Der er typisk meget turbulens i den nederste del af atmosfæren, som er direkte\n30 28 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening Figur 2-6 På en varm sommerdag skabes kraftig turbulens i luften, hvilket er årsag til røgfanens svingninger. Foto: Thomas Ellermann. påvirket af Jordens overflade. Dette lag kalder man grænselaget, og det når normalt op i en højde på m. I grænselaget fører to forskellige processer til dannelse af turbulens og dermed opblanding af luften. Den første af disse processer er vindens opbremsning mod overfladen, som fører til små kaotiske hvirvler, som vi kender det fra det tidligere nævnte eksempel med bladene i efterårsvinden. Opbremsningen er i sagens natur væsentligt større over en ru overflade, som fx et skovområde, end over en glat overflade, som fx en vandoverflade. Den anden proces til dannelse af turbulens optræder, når Solen opvarmer jordoverfladen. Den opvarmede overflade vil efterfølgende opvarme den luft, som ligger umiddelbart over. Varm luft er lettere end kold luft, og derfor sker der en opstigning af den nu opvarmede luft. Kold luft synker til gengæld ned og erstatter den opstegne luft, og der opstår en såkaldt turbulenscelle af op- og nedstigende luft. Det tilsvarende fænomen kan iagttages i vand, når man koger det i en gryde. Det er i øvrigt den opstigende luft i disse turbulensceller, som svæveflyverne kan anvende på varme sommerdage til at holde sig i luften gennem længere tid.\n31 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 2. Fra udslip til afsætning 29 Afsætning De biologisk aktive kvælstofforbindelser, der findes i atmosfæren, ender på et eller andet tidspunkt på en overflade (jord, planter, vand, bygninger m.m.). Det kaldes afsætning og kan foregå på to forskellige måder. Den første skyldes den direkte kontakt med overfladen (tørafsætning), og den anden sker ved udvaskning med nedbøren (vådafsætning). Tørafsætning For at en gas eller en partikel skal kunne afsættes ved tørafsætning, skal der først ske en transport ned til selve overfladen. Denne transport sker i første omgang ved turbulente bevægelser i atmosfæren og derefter i et tyndt lag lige over overfladen ved diffusion. Tørafsætningen afhænger derfor af vindhastighed, solopvarmning og overfladens ruhed, der alt sammen skaber turbulens. Den endelige tørafsætning afhænger af overfladens karakter. Over en ru overflade sker der almindeligvis en hurti- Figur 2-7 Søen har en glat overflade hvilket giver lille ruhed. Den bagvedliggende skov bremser vinden og har en stor ruhed. Den store ruhed i skoven skaber stor turbulens, hvilket giver en stor tørafsætning i skoven. Foto: Maria Mikkelsen.\n32 30 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening Figur 2-8 Tørafsætning af kvælstof sker, når luftens gasser og partikler er i direkte kontakt med en overflade, fx en planteoverflade. Foto: Knud Erik Nielsen. gere afsætning end over en glat overflade, fordi der er mere turbulens. Er der tale om en vandoverflade afhænger afsætningen i sagens natur også af forbindelsernes opløselighed i vand. Ammoniak og salpetersyre er eksempler på stoffer, som afsættes meget hurtigt pga. deres store opløselighed i vand. Er der tale om et plantedækket område, vil en del af afsætningen foregå ved optagelse gennem planternes spalteåbninger kvælstofdioxid er et eksempel på en kvælstofforbindelse, som afsættes på denne måde. En særlig problemstilling vedrører tørafsætningen af ammoniak. I natur- og landbrugsområder tæt ved store kilder kan indholdet af ammoniak i planterne være så stort, at planterne afgiver mere ammoniak til luften end de modtager. Om der netto sker en afsætning eller frigivelse af ammoniak afhænger af forholdet mellem luftkoncentrationen og koncentrationen i luften i planternes spalteåbninger.\n33 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 2. Fra udslip til afsætning 31 Tørafsætning af luftens partikler afhænger endvidere meget af partiklernes størrelse. Årsagen er, at de største af partiklerne har stor nok masse til, at tyngdekraften også medvirker til afsætningen. Dette gælder navnlig for partikler med en diameter over ca. 1 µm. Endvidere kan luftfugtigheden indvirke på størrelsen af partiklerne i atmosfæren. Det gælder ikke mindst i luften over en havoverflade, hvor den fugtige luft fører til, at der afsættes vanddamp på partiklerne. Derved vokser de, og den øgede størrelse fører til en hurtigere afsætning ved tyngdekraftens indvirkning. Vådafsætning Gasser og især partikler i atmosfæren kan i mange tilfælde vådafsættes meget effektivt. Mange kender sikkert følelsen af, at luften virker ren umiddelbart efter en regnbyge. Denne oplevelse er ganske reel selv ved ganske korte byger fjernes Figur 2-9 Når det regner, sker der en vådafsætning af den kvælstof, som er optaget i regndråberne. Foto: Peter Brandt.\n34 32 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening en meget stor del af partiklerne og gasserne fra luften og afsættes med nedbøren på overfladen. Den hastighed, hvormed gasser og partikler vådafsættes, afhænger af: 1) deres opløselighed i vand, 2) den hastighed, hvormed de omdannes ved kemiske reaktioner i dråber og 3) nedbørens intensitet. Udvaskning med nedbøren sker ved to forskellige processer. Dels ved at gasser og partikler optages i dråberne oppe i skyerne, og dels ved at de optages i dråberne, mens disse falder ned som regn. Optagelsen i skydråber er langt den vigtigste proces, fordi disse dråbers opholdstid i atmosfæren er væsentligt længere end regndråbernes. Langt de fleste skyer afgiver imidlertid ikke nedbør, men fordamper på et eller andet tidspunkt igen. Derved frigives en stor del af de forbindelser, som er optaget i skydråberne, tilbage til atmosfæren. Kvælstofforbindelsernes skæbne i atmosfæren I indledningen til dette kapitel blev det understreget, at alle de nævnte processer udslip, omdannelse, transport, spredning og afsætning forløber samtidigt og til en vis grad i konkurrence med hinanden. Det er således ikke muligt at få et overblik over kvælstofforbindelsernes skæbne i atmosfæren ved blot at betragte processerne enkeltvis det kræver at alle de styrende processer betragtes som et hele. Et sådant overblik er netop, hvad man forsøger at opnå inden for de danske overvågningsprogrammer. Vi vil her give nogle eksempler på forskellene i de processer, som bestemmer de forskellige kvælstofforbindelsers skæbne i atmosfæren. En mere uddybende beskrivelse af processerne kan findes i kapitel 3. Danske udslip af kvælstofoxider, dvs. af kvælstofmonooxid og kvælstofdioxid, bidrager kun meget lidt til afsætningen af kvælstof til dansk natur. Kvælstofmonooxid afsættes nemlig meget langsomt, og denne afsætning er derfor uden betydning for kvælstofbelastningen af naturen. Til gengæld omdannes kvælstofmonooxid hurtigt til kvælstofdioxid, som kan tørafsættes på beplantningen. Denne af-\n35 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 2. Fra udslip til afsætning 33 sætning sker dog relativt langsomt og har derfor kun ringe betydning for belastningen af naturen. Kvælstofdioxid omdannes i atmosfæren til salpetersyre som hurtigt tørafsættes på overfladen. Denne omdannelse til salpetersyre sker imidlertid langsomt, og derfor transporteres hovedparten af kvælstofoxiderne fra danske kilder ud af landet, inden de afsættes på overfladen. Danske udslip af ammoniak bidrager derimod med en stor del af det kvælstof, der afsættes i vores natur. Ammoniak tørafsættes hurtigt, og udslippet sker endvidere fra lav højde. Derfor afsættes en stor del af ammoniakken tæt ved kilderne. For natur i danske landområder bidrager danske kilder således med lidt under halvdelen af den kvælstof, som afsættes fra luften. Helt tæt ved kilderne kan bidraget imidlertid være betydeligt større. Beregninger har således vist, at omkring 20 % af ammoniakudslippet fra en stald afsættes inden for en afstand af m. Det lyder måske ikke umiddelbart af så meget, men lokale kilder kan helt dominere afsætningen af kvælstof fra luften. Tæt ved kilden kan der således være tale om en kvælstofafsætning på kg pr. ha pr. år. Under transporten i atmosfæren omdannes en væsentlig del af kvælstofoxiderne og ammoniakken til nitrat og ammonium. Nitrat og ammonium er bundet til små partikler, som kun meget langsomt tørafsættes på overfladen. Hvis en luftpakke med disse forbindelser ikke møder skyer og/eller nedbør, kan de transporteres over store afstande (mere end km) i atmosfæren. En meget stor del af den nitrat og ammonium, vi måler i Danmark, er således transporteret hertil fra udlandet. Figur 2-10 Jordens store vejrsystemer kan transportere luftforureninger flere tusinde kilometer.\n36 34 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening\n37 35 3 Måling og beregning af kvælstofafsætningen Man skal måle en række forskellige kvælstofforbindelser, der afsættes på flere forskellige måder, for at kunne overvåge afsætning af kvælstof. Derefter skal man bruge omfattende computerberegninger for at finde ud af, hvor meget kvælstof, der bliver afsat forskellige steder. Dette er emnet for kapitel 3, hvor vi også fortæller om resultaterne af disse beregninger. Foto: Lone R. Christensen.\n38 36 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening En sommerdag efter regn fornemmes luften som nævnt i forrige kapitel friskere end før regnen begyndte. Luften er faktisk vasket renere. Og en del af den luftforurening, som vaskes ud, er netop de kvælstofforbindelser, der bidrager til overgødskning af naturen. Men selv om det er nemt at konstatere, at regn kan vaske kvælstofforbindelser ud af luften, er det ikke så nemt at bestemme, hvor meget kvælstof der afsættes (se kapitel 2). Det hænger bl.a. sammen med, at der også afsættes kvælstofforbindelser i tørvejr den såkaldte tørafsætning. I dette kapitel fortæller vi om, hvordan man anvender en kombination af målinger og modelberegninger til at bestemme den atmosfæriske kvælstofafsætning på landjordens natur og i vandmiljø. Figur 3-1 Udstyr til overvågning af luftforurening ses i toppen af stilladset. Billedet er fra målestationen Lindet, hvor orkanen i 1999 væltede det meste af skoven. Foto: DMU. Overvågning af luftforurening På nationalt og internationalt plan er der vedtaget en række handlingsplaner for at reducere udslippet af kvælstof til atmosfæren og virkningerne på landjordens natur og i vandmiljøet. Danmark har endvidere et overvågningsprogram for bl.a. at kunne vurdere, om tiltagene i handlingsplanerne har den ønskede virkning. Overvågningen i Danmark begyndte allerede i slutningen af 1970 erne. I forbindelse med den første vandmiljøplan fra 1987 blev målinger af kvælstofforureningen intensiveret, og i midten af 1990 erne blev måleprogrammet udvidet med modelberegninger. I dag indgår denne overvågning i Det Nationale Overvågningsprogram for Vandmiljø og Natur (NOVANA). Formålet med overvågningen er, som antydet overfor, at følge luftforureningens udvikling. Det gøres ved at bestemme koncentrationen af de forskellige luftforureningskomponenter og ved at måle og beregne, hvor meget luftforurening, der tilføres natur- og vandområder fra atmosfæren. Samtidig øger vi vores forståelse af de processer, som bestemmer luftforureningens omfang og belastning af naturen. En stor del af overvågningsprogrammet fokuserer på problemstillingen med kvælstof, men programmet inkluderer også svovl, tungmetaller, ozon, pesticider, partikler mv. Resultater fra overvågningsprogrammet indgår også i det store fælleseuropæiske overvågningsprogram EMEP (Cooperative programme for monitoring and evaluation of\n39 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 3. Måling og beregning af kvælstofafsætningen 37 the long range transmission of air pollutants in Europe). EMEP blev startet i slutningen af 1970 erne med det formål at overvåge transporten af luftforurening mellem de forskellige europæiske lande. Bestemmelse af kvælstofafsætning Det er som nævnt ikke nogen enkel sag at bestemme den atmosfæriske afsætning af kvælstof til natur- og vandområder. Der skal måles en lang række forskellige kvælstofforbindelser, hvoraf nogle afsættes i forbindelse med nedbør, mens andre afsættes som gasser eller partikler i tørvejr (kapitel 2). Samtidig hermed skal man dække et meget stort geografisk område og tage højde for, at nogle kvælstofforbindelser kan transporteres tusinder af kilometer, mens andre kommer fra fx en lokal husdyrproduktion. På DMU er der derfor gennem årene udviklet en strategi, som bygger på en kombination af målinger ved ni luftmålestationer (figur 3-2) og beregninger med omfattende luftforureningsmodeller. Målingerne anvendes til at bestemme luftens indhold af kvælstof og afsætningen af de forskellige stoffer i området ved målestationerne. De fleste af målestationerne blev etableret for mere end 15 år siden, og man kan derfor i dag vur- Hansted Sepstrup Anholt Ulborg Tange Frederiksberg Lindet Kelsnor Pedersker Figur 3-2 Målestationerne i det såkaldte Baggrundsovervågningsprogram er placeret i danske baggrundsområder, fx i et skovområde, på en hede eller på en lille ø som Anholt. Herved minimeres risikoen for, at målingerne er alt for påvirket af en enkelt kilde tæt på målestationen.\n40 38 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening dere, om der i løbet af årene er sket ændringer i kvælstofforureningen som følge af de handlingsplaner, der skulle reducere kvælstofudslippene. Målingerne er derfor uhyre nyttige, men i mange tilfælde fortæller de kun noget om området ved den enkelte målestation. Vil man vide noget om situationen på kommuneplan, landsplan eller evt. for bestemte farvandsområder, må man regne sig frem ved hjælp af luftforureningsmodeller. Det er matematiske modeller af de processer, som finder sted i atmosfæren, og med dem kan man beregne udvekslingen af kvælstof mellem luften og de forskellige natur- og vandområder, der er dækket af modellen. Modelberegningerne kan også anvendes til at forstå de fysiske og kemiske processer, som påvirker størrelsen af kvælstofafsætningen. Endelig kan man bestemme de forskellige kilders indflydelse. Man kan fx slukke for alle de danske kilder; ændringen i kvælstofafsætningen angiver så den del af luftforureningen, som stammer fra danske kilder. Modelberegningernes resultater sammenlignes løbende med måleresultater for at kvalitetssikre modelberegningerne og for herved at kunne bestemme usikkerheden på resultaterne. Målemetoder Kvælstofafsætningen er summen af våd- og tørafsætning af mere end fem forskellige former for kvælstof (se kapitel 2). Det er endnu ikke muligt at bestemme den totale kvælstofafsætning med én enkelt metode, og derfor anvendes en række forskellige metoder. Vådafsætningen af kvælstof hovedsageligt som ammonium og nitrat måles ved hjælp af en simpel nedbørsopsamler (figur 3-3), som opsamler regnvand og evt. sne igennem en 14-dages periode. I laboratoriet måles koncentrationen af ammonium og nitrat, og nedbørsmængden bestemmes ved vejning af det opsamlede regnvand. På baggrund af disse to sæt oplysninger kan man beregne vådafsætningen af ammonium og nitrat. Koncentrationen af ammonium og nitrat er lav; nedbørsprøverne indeholder i gennemsnit kun ca. 1-2 mg kvælstof pr. liter regnvand, og det er vigtigt at undgå, at prøverne bliver forurenet. Et hyppigt problem er forurening af prø-\n41 LUFTbåren KVÆLSTOFFORURENING 3. Måling og beregning af kvælstofafsætningen 39 Figur 3-3 Nedbørsopsamleren består af en tragt med en diameter på 20 cm. Regn eller sne falder ned i tragten og ledes videre til en opsamlingsflaske. To gange om måneden skiftes flasken, som sendes til DMU s laboratorium til analyse for nitrat og ammonium. Foto: Thomas Ellermann. verne med fugleklatter, som indeholder meget kvælstof. Disse prøver sorteres fra i forbindelse med kvalitetssikringen for at undgå fejlagtige resultater. Tørafsætningen derimod kan kun måles direkte ved anvendelse af meget komplicerede metoder, som endnu ikke kan bruges rutinemæssigt. I stedet måles koncentration af de forskellige kvælstofkomponenter i atmosfæren. På basis af koncentrationerne, vejret og en såkaldt tørafsætningshastighed kan man herefter beregne tørafsætningen. Tørafsætningshastigheden angiver, hvor hurtigt en given kemisk forbindelse afsættes, og den bestemmes på baggrund af avancerede feltmålinger. Hastigheden afhænger af den kemiske forbindelses fysiske og kemiske egenskaber. DMU anvender en lang række metoder til bestemmelse af luftens kvælstofindhold, hvoraf den vigtigste er den såkaldte filterpack-opsamler (figur 3-4). Denne består af en filterholder, hvori der sidder en række filtre. Når luften suges gennem filtrene, bliver partiklerne opsamlet på det første filter, mens luftens gasser passerer. Det næste filter er overfladebehandlet med base, så det binder gasformig salpetersyre. Det sidste filter er overfladebehandlet med syre, så det binder luftens ammoniak. Figur 3-4 Luftens indhold af ammoniak, salpetersyre og kvælstof bundet til partikler opsamles ved hjælp af den såkaldte filterpack-opsamler med tre forskellige filtre. Foto: Lone R. Christensen.\n42 40 Miljøbiblioteket Luftbåren kvælstofforurening Figur 3-5 Afsætning af kvælstof består af syv forskellige komponenter: vådafsætning af ammonium og nitrat, tørafsætning af salpetersyre, kvælstofdioxid og ammoniak samt tørafsætning af partikulært bundet ammonium og nitrat. Kurverne viser den månedlige afsætning i 2003 ved Anholt (øverst) og Lindet (nederst). Anholt ligger langt fra kilderne, hvilket giver en lav afsætning med lille bidrag fra ammoniak. Lindet er placeret i et landbrugsområde, hvilket giver højt bidrag fra ammoniak; navnlig om foråret, når husdyrgødningen bringes ud på markerne. Den høje afsætning ved Lindet skyldes også store nedbørsmængder. Bemærk forskellen på værdierne i den lodrette akse på de to figurer. I løbet af et døgn suges 58 m 3 luft gennem filtrene, hvorefter de fjernes og analyseres for hver deres indhold af kvælstofforbindelser. Derved kan man bestemme luftens indhold af partikulært bundet ammonium og gasformigt ammoniak samt summen af partikulært bundet nitrat og salpetersyre. Ved at lægge de enkelte bidrag sammen, får man den samlede afsætning af kvælstofforbindelser. Dette er illustreret i figur 3-5, som viser kvælstofafsætningen ved Lindet i Sønderjylland og på Anholt. Ved Lindet har man bestemt den samlede afsætning til at være på ca. 23 kg kvælstof pr. ha. Anholt er med sin placering midt i Kattegat langt fra stort set alle kvælstofkilder, hvilket giver en betydeligt lavere kvælstofafsætning på ca. 10 kg pr. ha. Kvælstofafsætning, Anholt (kg pr. ha) 1,6 1,4 1,2 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 0,0 3,5 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0,0 I alt 10 kg pr. hektar pr. år Måned Kvælstofafsætning, Lindet (kg pr. ha) Måned Nitrat Ammonium Salpetersyre Ammoniak Kvælstofdioxid Vådafsætning af ammoniak I alt 23 kg pr. hektar pr. år Vådafsætning af nitrat Samlet afsætning


ONYX OCR 24" — Hjælpemidler til blinde og svagsynede\nHMI-nr.: 105078 - Transportabelt OCR CCTV med 24" touch skærm.\nPris inkl. moms: 36.062,50 kr\nONYX OCR Brugervejledning\nONYX OCR er et transportabelt CCTV med tekstgenkendelse. Et CCTV der giver dig alle muligheder, både forstørrelse samt tale / oplæsning af dokumenter.\nONYX OCR er til dig der har brug for forstørrelse der hjemme, på studiet eller på arbejdet. Den leverer forstørrelse helt op til 131x og med autofokus behøver du ikke koncentrere dig om skarpheden. ONYX OCR giver et perfekt billede i HD kvalitet, og farverne står skarpt.\nBemærk venligst: ONYX OCR 24" leveres ikke med rullekuffert.\nONYX OCR har en masse gode funktioner, for eksempel kan nævnes:\nIndividuelle og automatiske indstillinger for om du læser et dokument, bruger enheden som spejl eller ser på distancen, for eksempel på en tavle.\nLæselinjer og læsemasker for mere komfortabel læsning.\nFrys billede funktion og mulighed for at rotere billedet 90 grader.\nDu styrer ONYX OCR forstørrelsen via den medfølgende fjernbetjening. Her har du adgang til alle funktioner med fine og store taktile knapper.\nONYX OCR tekstgenkendelsen styrer du via den 24" store touch skærm. Med let genkendelige touch knapper kommer du nemt i gang. Herfra kan du nemt styre størrelsen på teksten, samt hvilken del du have læst op. Ligeledes kan hastighed og lydstyrke styres med et enkelt tryk på skærmen.\nONYX OCR har over 60 forskellige talesynteser implementeret fordel på 31 sprog. Enheden tilbyder automatisk genkendelse af tekstzoner som betyder, at den selv vil registrere sproget og indstille talesyntese herfor, selv i dokumenter som indholder flere forskellige sprog.\nNem tilslutning af hovedtelefoner.\nIndlæs eller gem dokumenter i siden på SD kort eller USB.\nKan foldes sammen og sættes væk hvis nødvendigt.\nEnheden har hele 41,6 centimeter arbejdsplads under kameraet. Det giver dig frirum til at arbejde med tekst, håndarbejde eller familiebillederne. Kameraet kan drejes hvorhen du skulle ønske, i tre forskellige retninger.\nMed X/Y Læsepladen har du mulighed for at arbejde med større elementer, såsom aviser og lignende. X/Y Læsepladen medfølger ikke, men kan bestilles ved at trykke her.\nOCR - Tekstgenkendelse\nMange forskellige kontraster til forskellige behov\nEn stor 24" touch skærm\nGod frihøjde / arbejdsplads under kameraet\nYoutube demonstrationsvideo - bemærk: uden tale.\nONYX OCR har en stor 24" TFT skærm i bredformat. Distancekameraet er et HD kamera med forstørrelse fra 1,7x til 131x. OCR kameraet er på 13 megapixel. Enheden har indbygget stereohøjttalere, SD kort port, USB port samt port til hovedtelefon. ONYX OCR vejer 11,7 kilogram og har 41,6 centimeters arbejdshøjde.


Aftale mellem Varde Byråd og Center for Sundhedsfremme PDF\nDownload "Aftale mellem Varde Byråd og Center for Sundhedsfremme 2016"\n1 Aftale mellem Varde Byråd og Center for Sundhedsfremme 2016 Udvalgsformand Thyge Nielsen Leder Margit Thomsen Generelle aftaleforhold Grundlaget for aftaleholderens aftale er beskrevet i følgende dokumenter: Overordnede spilleregler for aftalestyring 2013 (dok.nr ) Overenskomstmæssige og personalepolitiske aftaler gældende for Varde Kommune MED-aftalen Budget for aftaleholder Kvalitetsstandarder Direktionens strategiplan De politiske visionspolitikker, herunder Sundhedspolitikken og Seniorpolitikken Aftalen er udarbejdet i samarbejde med udvalget for Social og Sundhed på baggrund af en forudgående drøftelse af, hvilke mål for udvikling der skal indgå i aftaleholderens aftale. Udviklingsmålene fremgår af bilag 1. Udover disse udviklingsmål har aftaleholderen egne driftsmål, der arbejdes mod. Budget Aftaleholderens budget danner den økonomiske ramme for aftaleholderens virke. Regnskabet/budgettet vedhæftes som bilag 2, og indgår som en del af aftalen. Varde Kommunes overordnede vision Ud over de ovennævnte dokumenter, der danner grundlag for aftalen, tager aftalen afsæt i Varde Kommunes overordnede vision Vi i naturen, som lyder: Varde Kommune i ét med naturen Vi lever aktivt i det fri og bringer naturen ind i familiens hverdag derhjemme, på arbejdet og i skoler og foreninger. Vi dyrker idræt i naturen, får jord under\n2 neglene og drager naturen ind i vores huse. Friluftslivet giver sundhed, læring og livskvalitet både gennem aktivitet og gennem den ro, man føler, når man går i ét med naturen. Vores borgere kommer ud i naturen hele livet, ligesom naturen bringes ind i institutionerne for at skabe livsglæde og bidrage til rehabilitering. Kort beskrivelse af Center for Sundhedsfremme Center for Sundhedsfremme er et ud af tre faglige fyrtårne på sundhedsområdet i Varde Kommune. Sammen med Træning & Rehabilitering og Sygeplejen har Center for Sundhedsfremme et medansvar for at sikre kvalitet og sammenhæng for borgeren ved at løfte vidensniveauet og kompetencerne i hele organisationen. Sundhedsområdet er således gennem relationel koordinering med til at sikre sammenhængende forløb for den enkelte borger, samt styrke læring, faglighed og kvalitet i forhold til de øvrige personalegrupper i organisationen. Center for Sundhedsfremme har i samarbejde med øvrige aktører i kommunen ansvaret for den borgerrettede og patientrettede forebyggelse og sundhedsfremme. Center for Sundhedsfremme inkluderer desuden Medborgerhuset. CfS er en dynamisk virksomhed i Varde Kommune. Personalet i Center for Sundhedsfremme er præsenteret med en bred faglighed og består af både praktikere og akademikere. Det giver mulighed for at arbejde tværfagligt, udvide projektmulighederne samt forbedre kvaliteten af indsatserne. Center for Sundhedsfremme er normeret til 16,86 fuldtidsstillinger heri indgår også demenskonsulenter og forebyggende hjemmebesøg. Medborgerhuset er normeret til 4,1 fuldtidsstilling inklusiv den daglige leder (For information om aktivitetstal, se bilag 3). Center for sundhedsfremmes værdigrundlag Værdigrundlaget i Center for Sundhedsfremme tager udgangspunkt i de værdier som kendetegner Varde Kommune og som er beskrevet i værdihuset, der findes via følgende link: Varde-Kommune.aspx Derudover bliver der i Center for Sundhedsfremme lagt vægt på at; Borgeren er i centrum, det betyder, at vi tager udgangspunkt i borgerens værdier Vi møder borgeren og samarbejdspartnere med ligeværdighed Åbenhed både i mødet med borgeren og med hinanden Anerkendelse og forståelse for forskellighed, vi er rummelige Forandringer skabes i samspillet med mennesker Sund fornuft Temaer for udvikling 2016 Aftaleparterne har med afsæt i ovenstående, de landspolitiske strømninger, lokale politikker og udfordringer peget på fire overordnede temaer for dette års aftale:\n3 Tema 1 strategisk fokus Tema 2 effekt og produktivitet Tema 3 Sundhedspolitikken / Seniorpolitikken Tema 4 Vi i naturen\n4 Tema 1- strategisk fokus Center for Sundhedsfremme vil i 2016 arbejde strategisk med KL s nyeste sundhedsudspil Sammen om sundhed. I Sammen om sundhed peger KL på de udfordringer, vi står med i det samarbejdende sundhedsvæsen. KL anviser også nogle mulige løsninger til at forbedre samarbejdet i sundhedsvæsenet og kvaliteten i de nære sundhedstilbud, så vi kan få et sundhedsvæsen i verdensklasse. Center for Sundhedsfremme har en vigtige rolle i Varde Kommunes opgave med at løfte flere af de hovedbudskaber, som KL fremsætter i Sammen om sundhed. 1. Den nære psykiatri skal styrkes: I Region Syddanmarks Sundhedsaftale for er det ene hovedformål, at vi skal skabe sundhed for alle. Særlige udsatte grupper skal have særlige tilbud. Vi skal give borgere med psykisk sygdom og socialt dårligt stillede borgere de samme muligheder for at opnå et godt helbred som andre borgere. I 2016 vil Center for Sundhedsfremme fortsætte deres fokus på at tilbyde differentierede tilbud til de borgere der har behov herfor. Livsstilssamtalerne er et godt udgangspunkt til at skabe den første kontakt til borgerene og i et samspil med borgeren finde de(t) tilbud, som bedst kan målrettes borgerens behov og ønsker. Desuden er Center for Sundhedsfremme medaktører i et projekt om Sundhedstjek på væresteder, der samarbejdes her med Sygeplejen. KL peger også på at Regeringen bør afklare spørgsmålet om hvem der har ansvaret for unges mistrivsel. En opgave som Center for Sundhedsfremme allerede har påtaget sig og som der også i 2016 vil blive arbejdet på at videreudvikle, så vi kan hjælpe de unge mennesker både før og efter problemerne opstår. 2. Et aktivt liv trods kronisk sygdom: Et stigende antal danskere får konstateret en kronisk sygdom og skal leve med det resten af livet. Kronisk sygdom skal ikke være en hindring for et godt og aktivt liv, men det kan kræve støtte og rehabilitering at komme tilbage, efter at diagnosen er stillet. Center for Sundhedsfremme vil i 2016 arbejde videre med at tilbyde individuelle livsstilssamtaler, patientuddannelser på hold samt videreudvikle de mange muligheder, der er i de digitale patientuddannelser. 3. Demensindsatsen skal styrkes: Med deltagelse i Demensrummet og nedsættelse af en lokal demensalliance har Varde Kommune vist, at demensområdet skal prioriteres. Demenskonsulenterne i Center for Sundhedsfremme vil også i 2016 få en fremtrædende og afgørende rolle i at være videnspersoner på området. Vejledning og støtte til fagpersoner og pårørende er en vigtig opgave, i 2016 vil demenskonsulenterne også her være vigtige nøglepersoner i kommunens samlede indsats på demensområdet. 4. Tidlig indsats øger børns trivsel: Center for Sundhedsfremme har fokus på børn og overvægt. Trin for Trin ned af overvægtstrappen er et samarbejdsprojekt mellem Sydvest Jysk Sygehus og fem kommuner. I Varde Kommune er det Center for Sundhedsfremme, som er aktivt deltagende, i 2016 vil der fortsat blive arbejdet målrettet med projektet, som løber frem til Kræft rehabilitering: Rehabilitering efter en kræft sygdom kan have stor betydning for borgerens tilbagevenden til hverdagen. Center for Sundhedsfremme vil i 2016 fortsat tilbyde individuelle og hold baserede samtaler samt træningsforløb. Desuden fortsætter samarbejdet med Frivilligehuset og Kræftens Bekæmpelse omkring Kræft Caféen.\n5 Center for Sundhedsfremme vil i 2016 og sætte strategisk fokus på samskabelsesprocesser. Samskabelsesprocesser skal bruges som en metode til udvikling af nye tilbud og projekter. Der er allerede gode erfaringer at hente fra samskabelsesprocesser med Aftenskoler, patientforeninger og borgere. Tema 2 - Effekt og produktivitet Center for Sundhedsfremme er et hus, som er meget udviklingsorienteret. For at kunne blive ved med at være det, er der brug for løbende at evaluere og følge op på de mange tilbud, så de hele tiden tilpasses borgernes behov og ønsker og så ledelsen og medarbejderne har en ide om, hvad det er for en effekt deres arbejde skaber. Center for Sundhedsfremme vil i 2016 arbejde med at undersøge, hvilken effekt tilbuddet om en livsstilssamtale har. Livsstilssamtalerne er borgernes indgang til Center for Sundhedsfremme, antallet af livsstilssamtaler stiger år for år. Center for Sundhedsfremme vil i 2016 gerne blive endnu skarpere på, hvilken betydning samtalerne har og hvad de indeholder. Derfor skal der i 2016 arbejdes med at udvikle en metode, som kan hjælpe hertil. Center for Sundhedsfremme har siden 2012 arbejdet med digitale løsninger. I 2016 vil der fortsat blive arbejdet målrettet med brugen af webinarer. Center for Sundhedsfremme har oplevet at brugen af webinarer til eks. personalemøder og i forbindelse med jobopslag kan være med til at øge produktiviteten. Personalemøderne bliver mere konkrete og medarbejderne er bedre forberedte på, hvad de skal sige. I forbindelse med jobopslag har Center for Sundhedsfremme afholdt webinar, hvor interesserede har haft mulighed for at høre mere om jobbet og stille spørgsmål. Tema 3 - Sundhedspolitikken/ Seniorpolitikken Center for Sundhedsfremme arbejder målrettet med implementeringen af Sundhedspolitikken. Det sker blandt andet gennem handleplaner i forhold til strategierne. Dette arbejde vil fortsætte i 2016 Medborgerhuset, som er en del af Center for Sundhedsfremme, vil i 2016 bidrage til implementeringen af Seniorpolitikken. Det vil blandt andet ske ved at skabe mere plads til de frivillige. Personalets opgave er at inddrage og involvere de frivillige, for derigennem at hjælpe dem med at skabe de rammer, de har brug for. Brugerrådet i Medborgerhuset er en vigtig medspiller i implementeringen af Seniorpolitikken, i 2016 vil Medborgerhuset arbejde på at de får endnu mere plads og rum til at udvikle sig. Tema 4 - Vision vi i naturen Center for Sundhedsfremme vil i 2016 arbejde med at tænke naturen ind i alle de sammenhænge hvor det giver mening både inde og ude. Naturen skal ind i lokalerne hos Center for Sundhedsfremme, det kan være gennem billeder og illustrationer.\n6 Borgerne skal ud i naturen. Center for Sundhedsfremme har mange individuelle samtaler, ikke alle samtaler egner sig til at blive gennemført som walk and talk, men der hvor det er muligt, vil det blive brugt i 2016, et eksempel herpå er opfølgning på livsstilssamtalerne. I løbet af et år har Center for Sundhedsfremme mange event. Naturen tænkes ind i de events, hvor det giver mening. Der er gode erfaringer med afholdelse af Mens Health Week og Camp for unge i naturen. Naturen er tænkt ind som en ramme i husets egen Vision, og ses på illustrationen, der fremgår af bilag 4, som den blå himmel og det grønne græs. Med udgangspunkt i dette er aftaleparterne nået frem til følgende udviklingsmål for Center for Sundhedsfremme.\n7 Bilag 1 - udviklingsmål Udviklingsmål Målbare succeskriterier Handleplaner Evaluering (opfyldt, delvist opfyldt, ikke opfyldt) Tema: Strategisk fokus O DO IO Center for Sundhedsfremme vil arbejde strategisk med KL s sundhedsudspil Sammen om Sundhed. Udspillet er omfattende. Der udvælges derfor to konkrete indsatser, som beskrives nærmere; a. afprøvning af koncept om digital patientuddannelse a. Inden udgangen af 2016 er konceptet om en digital patientuddannelse blevet afprøvet. a. Center for Sundhedsfremme vil i 2016 afprøve et koncept omkring digital patientuddannelse. Afprøvningen sker som en del af projektet omkring Det digitale sundhedscenter. Projektet løber til sept Udover Varde Kommune deltager Faaborg Midtfyn Kommune, Kolding Kommune og Region Syddanmark (Syddansk Sundhedsinnovation og afdelingen for Kommunesamarbejde). Der fokuseres på e-læring og online undervisning til type 2-diabetikere og hjertepatienter. 7/14\n8 b. samskabelsesprocesser Tema: Produktivitet og effekt a. Udvikling af metode til at måle effekten af livsstilssamtalerne b. Produktivitet gennem webinarer Tema: Sundhedspolitikken/ Seniorpolitikken b. Inden udgangen af 2016 har Center for Sundhedsfremme benyttet samskabelsesprocessen og brugerinvolvering som metode i mindst fem forskellige sammenhænge. Erfaringerne er blevet delt i medarbejdergruppen, så flere bliver inspireret til at bruge metoden i deres arbejde. a. Inden udgangen af 2016 har Center for Sundhedsfremme udarbejdet og testet en metode, som kan bruges til at måle effekten af livsstilssamtalerne. b. Inden udgangen af 2016 har Center for Sundhedsfremme afprøvet brugen af webinar i flere forskellige sammenhænge. Resultaterne heraf er formidlet videre til øvrige interessenter i organisationen. b. Center for Sundhedsfremme vil i 2016 bruge samskabelsesprocesser som en metode til at udvikle nye tiltag. a. Center for Sundhedsfremme har nedsat en arbejdsgruppe, som i 2016 vil færdiggøre deres arbejde med at beskrive, hvordan effekten af livsstilssamtalerne kan måles. Evalueringen skal måle på, om borgeren når de mål, som de har sat sammen med en sundhedsprofessionel fra Center for Sundhedsfremme. b. Center for Sundhedsfremme vil i 2016 se på hvilke muligheder, der er for at udvikle brugen af webinarer. I arbejdet vil der blive tænkt nye og kreative tanker, som skal formidles videre i organisationen. 8/14\n9 a. Medborgerhuset medvirker til implementering af Seniorpolitikken Tema: Vi i naturen a. Center for Sundhedsfremme vil tænke naturen ind - når det giver mening a. På baggrund af en dialog er der i Medborgerhuset blevet igangsat flere aktiviteter og indsatser, som skal medvirke til implementeringen af Seniorpolitikken. a. Med udgangen af 2016 er visionen om Vi i naturen blevet en integreret del af Center for Sundhedsfremme. Naturen er kommet ind i lokalerne. Medarbejdere tænker naturen ind som et muligt rum hvor mødet med borgerne kan foregå, eks. kan livsstilssamtalerne gennemføres som walk & talk møder og træningen kan gennemføres i det fri frem for i træningssalen. a. Medborgerhuset vil i 2016 arbejde med implementeringen af Seniorpolitikken. Det vil ske gennem involvering af Brugerrådet og andre frivillige. Gennem en dialog mellem Medborgerhusets ansatte, Brugerrådet og andre interesserede frivillige besluttes det, hvilke aktiviteter og indsatser der skal igangsættes og gennemføres i a. Center for Sundhedsfremme vil tænke naturen ind i de sammenhænge, hvor det giver mening. Der vil blive arbejdet med naturen på fælles personalemøder og i udviklingen af nye projekter og event. 9/14\n10 Bilag 2 Budget 2016 Sundhedscenter indenfor Rammen Medborgerhuset indenfor rammen kr kr. 10\n11 Bilag 3: Aktivitetstal Individuelle samtaler I alt har der i 2014 været afholdt 4154 individuelle samtaler. Det svarer til, at der hver uge (ugerne 7, 28-31, 42 og 52 er ikke medregnet) afholdes ca. 92 individuelle samtaler ved Center for Sundhedsfremme. Heraf har Center for Sundhedsfremme i 2014 foretaget 1053 forebyggende besøg. Figur 1: Afholdte individuelle samtaler i 2014 Individuelle samtaler Livsstilssamtaler Demenskonsultation Forebyggende hjemmebesøg Time out Misbrugs- og forebyggelseskonsulent 7 Individuelle rygestop 11\n12 Holdforløb og aktiviteter ud af huset I alt har 441 borgere været i gang med et holdforløb, og der har været afholdt 885 undervisnings- eller træningsgange i Det svarer til ca. 20 undervisnings- eller træningsgange hver uge (ugerne 7, 28-31, 42 og 52 er ikke medregnet). Sammenlagt er borgerne mødt op til undervisning eller træning gange i år Det svarer til, at ca. 17 borgere hver dag besøger Center for Sundhedsfremme for at modtage træning eller undervisning. Center for Sundhedsfremme har i 2014 haft 284 aktiviteter ud af huset med i alt 4812 deltagere, og der har ugentligt været ca besøg i Medborgerhuset. Figur 2: Antal borgere der har været tilknyttet et holdforløb i erterehabilitering (fase 2b + 3) Kræftrehabilitering 43 Rend og hop og Trin for trin Antal borgere fordelt på holdforløb 34 Step by step 24 Vejen videre Sundhedstilbud til sygemeldte Træning for psykisk sårbare 12 At leve med senhjerneskade 10 Rygestop 27 Digitalt rygestop Lær at tackle kroniske smerter Lær at tackle angst og depression Varig sundhed 28 Bevæg og bevar dig glad 12\n13 Procent Figur 3: Sygefravær i Center for Sundhedsfremme 2013 og 1. halvår af 2014 Sygefravær JAN FEB MAR APR MAJ JUN JUL AUG SEP OKT NOV DEC 13\n14 Bilag 4 Center for sundhedsfremmes vision 14\nAftale mellem Varde Byråd og Sygeplejen 2016\nAftale mellem Varde Byråd og Sygeplejen 2016 Udvalgsformand Thyge Nielsen Leder Rigmor Jensen Generelle aftaleforhold Grundlaget for aftaleholderens aftale er beskrevet i følgende dokumenter: Overordnede


Matsutake - en beskrivelse af, hvor den vokser, svampens toksicitet\nvigtigsteNyttige tipMiscellaneaTyper af svampe\n3 Lignende synspunkter\nTrøfler er på ingen måde de eneste, der er dyre i verden. I dagens artikel vil vi overveje en repræsentant for svampefamilien, der kun kaldes matsake. Denne frugtkrop er ret populær i Japan, omkostningerne ved et stykke kan nå op til $ 100. Svampe er delikatesser, de foretrækker at vokse under røde fyrretræer og andre lignende steder. De fleste af disse repræsentanter er i Japan, men de findes også i andre stater.\nDenne variation af frugtlegemer tilskrives familien af række rækker, ellers kaldes svampen skod række række. Det er inkluderet i klassen agaricomycete, har henholdsvis indirekte egenskaber og sammenlignelighed med selvlignende. Lad os overveje nogle ydre egenskaber.\nSå hatten i den indledende vækstgrad er glat og tør. Men med tiden bliver det fibrøst, der er flager. I diameter varierer spidsen mellem 3-20 cm. Jo større prøve, jo dyrere er det.\nDet øverste format afrundes med en bule. Kanterne er gemt. Derefter bliver hatten polstret, udjævnet. Hun har en stor haug i centrum. Det er pigmenteret af lys eller nødbrunt, det kan have brunlige pletter. I kanterne er der fibre. Ældre prøver krakkes i en sådan grad, at kødet er synligt.\nPladerne er malet lys, oftere er de hvidlige eller pigmenterede med en creme tone. Længden er ujævn. Unge svampe, hvor hatten er lille og svulmende, skjuler deres plader under resterne af sengetæppet. Sporer afrundet og lille i størrelse, brun.\nBunden i tykkelse er ca. 3 cm. Når den strækkes til en længde på 20 cm. Til det første afsnit indsnævres benet eller udvides. Dette er en funktion af svampe. Hun kaster sig ned i jorden. Det er malet i en brun tone, der er en kantring, som er ujævn.\nBenet er hvidligt i farve. Dens nederste del er pigmenteret med en mørk, der er et brunligt mønster. Den bløde del er komprimeret, ikke for hård, der er en unik aroma af kanel med fyrresin.\nhvid trøffel - en beskrivelse af hvor den vokser, svampenes toksicitet\nHvis du oversætter forekomstens navn fra japansk, lyder det som en fyrretrampe. Det er en delikatesse af høj kvalitet sammenlignet med værdien af trøffel. Den vokser i fyrreskove ved siden af de tilsvarende træer.\nI nogle tilfælde kan du finde disse frugtbare kroppe i en blandet bånd såvel som lerketræer. På deres lands territorium er disse svampe blevet sjældne eksemplarer.\nLad os sige følgende om specifikationerne for vækstområdet. Disse frugterier findes i Nordamerika, Korea, Finland, Kina, Sverige. De er også placeret i den sydlige del af Ural, i Fjernøsten og Sibirien. De findes i Hviderusland og Ukraine.\nDiskuterede eksempler vokser ofte i grupper. Sådanne frugtlegemer danner cirkler omkring fyrretræer. Imidlertid kan de pågældende svampe være ret vanskelige at opdage. Frugterne har en krone hat og et dybt set ben. På grund af dette kan frugtlegemer kun være let synlige gennem et lag med nåle og blade.\nSådanne svampe kræver blandt andet særlige temperaturforhold og fugtighed. Derudover skal jorden være ganske frugtbar. Hvis du selv vil avle svampe, skal du kende de forhold, hvorpå matsutake vokser.\nTemperaturen i dagslys bør ikke overstige 26 grader. Hvad angår natten er det mindst 15 grader. Om 3 uger skal mindst 100 mm falde ud. udfældning.Jord bør ikke overskæres med næringsstoffer. Derudover skal den være perfekt drænet.\nFrugtlegemer ophører med at udvikle sig, hvis de faldne blade giver humus i en større mængde end svampe kræver. Hvad angår frugtsæsonen, starter den fra begyndelsen af efteråret og varer ikke mere end 3 uger. Det var i en sådan periode, at japanske svampeplukkere åbner en stille jagt. Specialister i andre lande gør det samme.\ntrøffelsommer - beskrivelse, hvor den vokser, giftig svamp\nHonningkaglen eller bandageret rodfisk ligner lidt de diskuterede frugtlegemer. Disse er temmelig lidt kendte, men spiselige svampe. Bandaget rodning vokser i de fleste tilfælde nær fyrretræer. Fosterets overflade er skællende fibrøs.\nHatten er malet i brogede brune toner. På benet kan du observere en ring med fibrøs struktur. Kødet er lysfarvet, og det er ret kødfuldt. Champignonen har dog et meget kort ben. Frugtlegemer er let at udtrække fra jorden. I dette tilfælde kan du føle en klar, pulveragtig aroma.\nBandaget rodning vokser i Skandinavien blandt fyrretræer. Undersøgelser har vist, at disse svampe hører til den samme art som det betragtede matsukat. Det var efter en sådan bekræftelse, at mange svampeplukkere begyndte at samle frugter til eksport for at tjene gode penge.\nFor at bevare den berømte aroma af de pågældende frugtlegemer, skal de tørres med en fugtig klud eller let skylles. Sørg for, at huden på ingen måde er beskadiget. Husk, at du kun behøver at afskære spidsen af benet, intet mere.\nEfter indledende forberedelse kan disse prøver underkastes stegning, tørring, stewing og bagning. Sådanne svampe kan tilberedes med forskellige lækre opskrifter. Ægte gourmeter tygger omhyggeligt selv rå frugter.\nOfte pickles og tørres sådanne frugtlegemer. Uacceptabelt er kun, hvis du beslutter dig for at fryse dem. Langvarig varmebehandling er også stærkt uønsket. Under alle omstændigheder med sådanne behandlingsmetoder ødelægges den rige aroma fuldstændigt.\nPå grund af den værdifulde sammensætning har de diskuterede frugtlegemer fremragende anticancer- og antivirale virkninger. Desuden blev alt dette officielt bekræftet takket være laboratorieundersøgelser.\nRegelmæssigt forbrug af sådanne frugtlegemer giver dig mulighed for at returnere blodtryk til normale niveauer. Blodsukkeret stabiliseres. I dette tilfælde vil du ikke støde på bivirkninger under wellnessforløbet.\nMed hensyn til traditionel medicin er kopierne en utrolig succes i Kina. Svampe eliminerer effektivt forskellige patologier, der er forbundet med mave-tarmkanalen. Matsukate bruges som smertestillende og beroligende middel.\nFaktisk har frugter ikke nogen alvorlige kontraindikationer. Det eneste, du måtte støde på, er med individuel intolerance over for komponenterne. Derudover bør du ikke inkludere svampe, der er blevet opbevaret i lang tid i kosten.\nDet er værd at nævne hver for sig, at sådanne helende og dyrebare eksempler på svamperiget ikke kun vokser i Japan. Frugt kan bære frugt, uanset hvor de klimatiske forhold tillader dem, men at finde dem er ekstremt vanskeligt.\nBetragtede frugtsager er dyre og meget værdifulde svampe. De er ikke kun sjældne, men har også en række helende egenskaber. Med deres hjælp kan du endda bekæmpe alvorlige lidelser. Under alle omstændigheder er selvmedicinering uden at konsultere en specialist ikke det værd.\nBruma melanogaster - beskrivelse af hvor den vokser, giftig svamp\nBoletus hvid - beskrivelse, hvor den vokser, svampens toksicitet\nRussula mad - en beskrivelse af hvor den vokser, svampens toksicitet\nMalet smørret - hvor det vokser, giftig svamp\nÆgesvamp - beskrivelse af hvor den vokser, giftig svamp\nHjortetruffel - beskrivelse af hvor den vokser, giftig svamp\nSovende svampe - en beskrivelse af hvor den vokser, giftig svamp\nMorelhætte - beskrivelse af hvor den vokser, giftig svamp