Maja Pernille Jensen Bacheloropgave dansk Foråret PDF\nMaja Pernille Jensen Bacheloropgave dansk Foråret 2014\nDownload "Maja Pernille Jensen Bacheloropgave dansk www.sdu.dk Foråret 2014"\n1 Maja Pernille Jensen Bacheloropgave dansk Foråret 2014\n2 Indholdsfortegnelse Indledning... 3 Problemformulering... 4 Afgrænsning... 4 Fremgangsmåde... 4 Opgavens empiri... 6 Den kvalitative metode... 6 Interview... 6 Valg af interviewpersoner... 7 Definition af begrebet lektier... 7 Redegørelse... 8 Lektiers historie... 8 Typer af lektier... 9 Skriftsproglig udvikling Læsning Skriftlighed negative sider ved lektier Delkonklusion Diskuterende analyse af 3 dansklæreres begrundelser for lektier Formålet med lektier Tid Hvor meget tid mangler? Træning Kan alle færdigheder trænes og automatiseres? Gode vaner Kan lektier fremme den personlige udvikling? Skole-hjem-samarbejde Side 1 af 46\n3 Kan lektierne have negativ effekt på skole-hjem-samarbejdet? Delkonklusion Typer af lektier Er alle lektieformer lige gode? Delkonklusion Gode og dårlige erfaringer med lektier Elevernes faglige og personlige udbytte Elevernes skriftsproglige udvikling Hvilke lektier fremmer læringen? Delkonklusion Lektier som en del af didaktikkens genstandsfelt Målsætning og evaluering Kan lektier kun bruges som hverdagsvurderinger? Evidens Teori eller praksis? Delkonklusion Eksempel på lektier fra egen praksis Opgavebeskrivelsen Analyse og vurdering af egen praksis Vigtige overvejelser i forbindelse med lektier Konklusion Perspektivering Den nye skolereform Litteraturliste Bilag 1 Interviewguide Bilag 2 Display over interviews Side 2 af 46\n4 Indledning Lektier er en del af den danske folkeskoles kultur og tradition. I begyndelsen af 1960 erne udsendte undervisningsministeriet en vejledende fortolkning af skolens formål, mål og midler. Denne vejledning, som blev kaldt den Blå Betænkning, indeholdte en kort vejledning i anvendelsen af lektier, og der stod bl.a. skrevet: Selv om den gamle lektielæsning efterhånden viger for mere moderne arbejdsformer, understreges det ønskelige i, at man i et vist omfang tildeler børnene hensigtsmæssige opgaver til hjemmeforberedelse, ikke alene i regneafdelingen, men også i folkeskolens øvrige afdelinger. (Undervisningsministeriet, 1961, s. 27) Desuden blev der i vejledningen understreget vigtigheden i, at de krav, der blev stillet til elevernes hjemmearbejde skulle være i overensstemmelse med elevernes forudsætninger og muligheder, samt at overhøring af elevernes lektier ikke burde dominere undervisningen i skolen. (Undervisningsministeriet, 1960, s. 122) Siden 1960 erne har den danske folkeskole gennemgået flere reformer, og det er derfor tankevækkende, at undervisningsministeriet siden den blå betænkning ikke har forholdt sig til lektier. På lærerseminariet taler vi aldrig om lektier. Alligevel er jeg i alle mine praktikker blevet mødt af en virkelighed, hvor både ledelse, lærere og forældre forventer, at eleverne får lektier for i danskundervisningen. Som kommende lærer undrer det mig, at det virker til, at der først og fremmest bliver fokuseret på, at der bliver givet en vis mængde lektier til eleverne frem for, at man kigger på hvilken slags lektier, der bliver givet, og hvad formålet med disse er. Hvis lektier er en fast del af undervisningen, bør de også være en del af didaktikkens genstandsfelt, hvor didaktisk viden, tilrettelæggelse og refleksion er vigtig, hvis man skal opnå et godt resultat. Når man søger på materiale eller teori omkring lektier undrer det mig meget, at intet af det tilgængelige materiale henvender sig til lærere. Som lærer kan jeg derfor ikke slå op i nogen bøger særligt henvendt til mig og min praksis i folkeskolen og finde ud af, hvilke lektieformer der findes, eller hvad formålet med disse er. Til gengæld findes der flere bøger om lektier, der henvender sig til forældre til elever i folkeskolen. Disse bøger er en slags håndbøger til forældrene og fortæller bl.a. om, hvordan de bedst muligt støtter deres barn i lektielæsningen. Lignende bøger findes til pædagoger i skolefritidsordningerne og forklarer, hvordan disse kan være de bedst mulige lektiehjælpere, når eleverne skal lave lektier efter skole. Hvordan kan det være, at forældre og pædagoger forventes at uddanne sig selv til gode lektiehjælpere, mens jeg som kommende lærer ikke har indsigt i hvilke lektier, der rent faktisk er gode? I indskolingen og på mellemtrinnet er fokusset i danskundervisning ofte på elevernes skriftsproglige udvikling i forhold til automatisering af læsefærdigheder og evnen til at udnytte de fonologiske og morfematiske principper. Dette er sandsynligvis årsagen til, at jeg i flere af mine praktikker har oplevet, at eleverne især får læse- eller skrivelektier for. Spørgsmålet er dog, hvordan læreren skal Side 3 af 46\n5 planlægge disse lektier for at opnå en forbedring af elevernes færdigheder. I en praktik i 3. klasse gav jeg eksempelvis flere mindre skriftlige opgaver for, hvor eleverne skulle digte og skrive historier derhjemme, men jeg kan ikke lade være med at tænke på, om opgaverne overhovedet imødekommer mine hensigter med at gøre eleverne til bedre skrivere. Er lektier blot et levn fra fortiden, som vi lærere ureflekteret inddrager i undervisningen uden at kunne komme med didaktiske begrundelser på hvorfor, eller har lektierne sin berettigelse, fordi de rent faktisk kan føre til læring hos eleverne? Der findes umiddelbart meget få eller ingen danske forskere eller fagfolk, der har skrevet om eller diskuteret lektier ud fra gængs pædagogisk og didaktisk teori. Hvordan kan jeg og andre dansklærere erhverve os brugbar og vigtig viden på området, så vi kan sikre os, at de lektieformer og det indhold, som vi kræver, at eleverne skal bruge tid på derhjemme, også udvikler dem? Problemformulering Jeg ønsker at foretage en analyse af dansklæreres didaktiske begrundelser og handlinger i forhold til lektier. Med baggrund i disse analyser vil jeg endvidere komme med mit bud på, hvornår og hvordan lektier som arbejdsform i danskundervisningen fremmer elevers læring. Afgrænsning Jeg forholder mig i min opgave kun til dansklæreres overvejelser og handlinger ved lektier i forhold til dansk i indskolingen og på mellemtrinnet, da det er her, jeg har min specialisering. Fremgangsmåde For at besvare ovenstående problemformulering har jeg valgt at dele min opgave op i fire hovedafsnit. Det første afsnit er en redegørelse for følgende aspekter ved lektier: 1. Lektiers historie i den danske folkeskole. Dette giver et indblik i, hvor vores tradition med lektier rent faktisk kommer fra, og kan samtidigt være med til at kvalificere diskussionen om, hvordan lærere i praksis agerer i forhold til lektier. Side 4 af 46\n6 2. Forskellige typer af lektier ud fra Adam Valeur Hansens definitioner. Hansen har udgivet en bog om lektier, der egentligt er beregnet som lektie-håndbog til forældrene til børn i den danske folkeskole. Jeg vælger at inddrage dette materiale, da det redegør for og forklarer, hvilke forskellige typer af lektier, der findes. Dette er vigtigt at have kendskab til, når jeg skal analysere og forstå dansklæreres begrundelser og handlinger. 3. Den skriftsproglige udvikling. Fordi jeg i opgaven særligt forsøger at afdække, hvordan lektier kan ses i forhold til udvikling af elevernes skriftsproglige færdigheder, inddrager jeg primært Carsten Elbro, som fokuserer på læsning og læsevanskeligheder samt Grete Wiemann Borregaard, der især er optaget af sammenhængen mellem læsning og skrivning negative sider ved lektier af den amerikanske forfatter Alfie Kohn. For at finde yderligere litteratur om lektier er jeg blevet nødt til at orientere mig i internationalt litteratur, men Kohns opfattelser kan godt overføres til den danske folkeskole. Opgavens anden afsnit er opgavens primære. Her vil jeg lave en diskuterende analyse ud fra mine interviews. I analysen inddrager jeg citater fra lærerne og forholder mig til, hvad de helt konkret fortæller om deres begrundelser for og overvejelser omkring lektier. Herudover forsøger jeg at kigge på, hvordan lærernes forskellige begrundelser er til stede i teorien, da dette gør det nemmere for mig at se sammenhængen eller manglen på samme - mellem de ting, vi lærer på seminariet, og den måde, man giver lektier for i den danske folkeskole. I min analyse vil jeg de steder, hvor det synes relevant og vigtigt, endvidere diskutere de synspunkter, som jeg er nået frem til. Dette for at nuancere og forholde mig til de udsagn, som lærerne kommer med. For tydeligt at vise læseren, hvornår jeg diskuterer og kommer frem med egne holdninger, har jeg valgt at udforme overskrifterne til diskussionerne som spørgsmål. Disse spørgsmål skal ses som udgangspunkterne for den efterfølgende diskussion. I opgavens tredje afsnit analyserer og vurderer jeg min egen praksis med lektier, fordi dette kan give mig en indsigt i, hvordan jeg selv som kommende dansklærer tænker lektier ind i det didaktiske genstandsfelt, og om de mål, som jeg havde med elevernes hjemmearbejde, rent faktisk blev indfriet. Opgavens fjerde afsnit kan ses som en afsluttende diskussion over de fund, som jeg kommer frem til under min diskuterende analyse både af de interviewede læreres begrundelser for lektier samt eksemplet fra egen praksis. Dette afsnit er opstillet som punktform og viser de overvejelser, som jeg ud fra opgaven har fundet frem til, er meget væsentlige, når man som lærer giver lektier for. Side 5 af 46\n7 Som afslutning på opgaven konkluderer jeg på min problemstilling og samler op på, hvad jeg har fundet frem til. Herudover perspektiverer jeg til den kommende skolereform, som formentlig byder på ændringer i forhold til lektier. Opgavens empiri Jeg har til min bacheloropgave valgt at benytte interview som dataindsamlingsmetode. Samtidigt inddrager jeg et praksiseksempel fra min praktik på 4. årgang i dansk i 3. klasse som eksempel på egne overvejelser og handlinger i forbindelse med lektier. Den kvalitative metode Da min empiri som sagt består af interviews, er der tale om brug af den kvalitative metode. Kvalitative metoder er eksplorative, dvs. undersøgende eller udforskende. Ved kvalitative metoder kan man ikke benytte sig af standardiserede metoder, fordi disse forudsætter en forudgående viden om det, man ønsker at vide noget om. Kvalitative undersøgelser går i dybden inden for et afgrænset empirisk felt, og typisk inkluderer man kun få personer i sin undersøgelse. Målet er ikke resultater, der uden videre kan generaliseres til store befolkningsgrupper, men i stedet at indsamle nuancerede informationer. (Harboe, 2011, s ) Denne metode er altså anvendelig, når jeg vil forsøge at belyse, hvordan lærerne forholder sig til og bruger lektier, fordi jeg på den måde kan indsamle nuancerede informationer og få en bedre forståelse af hvilke tanker og refleksioner, der ligger bag lærernes handlinger. Interview Det semistrukturerede livsverdensinterview, som jeg har benyttet mig af, har til formål at indhente beskrivelser af den interviewedes livsverden med henblik på at fortolke betydningen af de beskrevne fænomener. Interviewet kan ses som semistruktureret, fordi en lang række spørgsmål på forhånd er blevet formuleret, men de bliver ikke nødvendigvis stillet i en foreskrevet rækkefølge, og der er plads til at stille uddybende spørgsmål til interviewpersonen. (Kvale, 2009, s ) Dette har været med til, at jeg har kunnet forfølge noget interessant, som respondenten gav udtryk for. Jeg forberedte mine interviews med en såkaldt interviewguide, der gav mig en oversigt over, hvilke emner, jeg gerne ville dække samt hvilke spørgsmål, der ville være relevante at stille mine interviewpersoner. (Kvale, 2009, s. 151) Jeg udarbejde fire forskningsspørgsmål, der udgjorde mit Side 6 af 46\n8 overordnede fokus og lavede herunder flere forskellige interviewspørgsmål. En oversigt over både forsknings- og interviewspørgsmål er vedlagt som bilag (Bilag 1, s ). Da der ikke er plads til at vedlægge tre transskriberede interviews, har jeg som bilag valgt at vedlægge et display over de citater fra lærerne, som er særligt relevante for min opgave. (Bilag 2, s ) Kvalitative analyser kaldes også for hermeneutiske analyser, hvilket betyder, at analyserne primært bygger på fortolkninger og teoretiske analyseredskaber. Der bliver ikke kun sat fokus på det, som bliver sagt i interviewene, men også på sammenhængen, situationen, konteksten og alt det usagte. Desuden inddrages teori i den løbende analyse af de informationer, der er blevet indsamlet. (Harboe, 2011, s. 113) Valg af interviewpersoner Jeg har valgt at interviewe tre lærere fra tre skoler, som har meget forskellige profiler. Den ene lærer underviser i en 3. klasse på en privatskole, hvor lektier er en fast del af hverdagen, og hvor det bliver meldt klart ud til forældrene fra starten, at lektier er en del af skolens værdigrundlag. De to andre lærere underviser 4. klasse og kommer fra almindelige folkeskoler, hvoraf den ene ligger i et socialt belastet område og dermed har flere elever fra ressourcesvage eller tosprogede hjem. De sidste to lærere er ikke fra skolens side forpligtede på at give lektier, og det er derfor helt op til dem selv, hvilken praksis i forbindelse med hjemmearbejde, de vælger. Jeg har bevidst forsøgt at vælge lærere, som ikke nødvendigvis har samme opfattelse af og erfaring med lektier, fordi dette vil give mig et bredere billede af dansklæreres begrundelser. Navnene på de tre lærere er i min analyse blevet anonymiseret, således at der ikke forekommer sensitiv information i opgaven. Definition af begrebet lektier En kendt amerikansk lektieforsker, Harris Cooper, definerer lektier således: Homework can be defined as any task assigned by schoolteachers intended for students to carry out during nonschool hours. (Cooper, 2006, s. 1) Lektier er altså opgaver, der bliver lavet udenfor skolens almindelige skoleskema. Om lektierne bliver lavet derhjemme, på en lektiecafé, i frikvarteret, m.m. har ifølge H. Cooper ikke nogen betydning. En dansk definition lyder i overensstemmelse med den amerikanske på, at lektier er skolearbejde, der bliver stillet af læreren, og udført af eleven efter skoletid uden hjælp fra en lærer. Definitionen kan dog siges ikke at være helt dækkende, da en del elever f.eks. laver lektier i lektiecaféer, hvor der rent faktisk er en lærer tilstede. (Hansen, 2010, s. 8) Jeg har i opgaven hovedsageligt valgt Side 7 af 46\n9 at benytte begrebet lektier frem for hjemmearbejde. Selvom lektier er et gammelt, og muligvis forældet begreb, så er det dette, lærere og elever bruger, når de taler om emnet. Hjemmearbejde svarer ligeledes ikke helt til definitionen, der understreger, at arbejdet ikke nødvendigvis behøver at foregå derhjemme. Redegørelse Lektiers historie Før 1814 tog kirken sig af undervisningen, og præstens medhjælper, degnen, fungerede som lærer. Her var det skolens formål at undervise i kristendommen, så børnene blev opdraget til at være gode kristne borgere. (Kristensten, 2011, s. 357) På dette tidspunkt kunne man ikke blive konfirmeret, hvis man ikke kunne Luthers Lille Katekismus udenad, og det var derfor vigtigt, at alle børnene øvede sig hyppigt derhjemme og det er netop her, at lektiebegrebet er udsprunget fra. Lektierne var ofte præget af tvang, skyld, frygt og kontrol, da man blev ekskluderet fra fællesskabet, hvis ikke man opfyldte kravene til konfirmationen. (Jensen, 2009, s. 141) Oplysningstidens tænkere gjorde allerede i 1700-tallet op med kirkens autoritære og hierarkiske holdninger, og i stedet fokuserede man på, at skolens formål ikke var at oplyse om kristendommen, men i stedet at give eleven myndighed, selvstændighed og evnen til at tage ansvar. I stedet for udenadslæren handlede det om, at mennesket skulle bruge sin medfødte fornuft til at skelne mellem godt og ondt. Lektier var muligvis stadigvæk præget af tvang, hvilket kan ses i sammenhæng med det pædagogiske paradoks: hvordan kan vi opdrage til frihed gennem tvang? For Immanuel Kant ( ) var det helt nødvendigt med disciplinering, civilisering og moralisering, da barnet ellers ikke ville kunne udvikle ansvarlighed og hermed blive myndigt. Lektier var en magtanvendelse, men en pædagogisk tvang, der gav barnet mulighed for senere at bruge sin frie selvvirksomhed og selvstændighed. (Jensen, 2009, s ) I 1800-tallet reagerede N.F.S. Grundtvig på Kants idealer og idéer. Ifølge Grundtvig var lektier baseret på tvang og derfor ikke en god kilde til oplysning. Barnet lærte bedst sammen med andre under samtale, tillid og med en engageret lærer, og ikke derhjemme alene med en død bog. (Jensen, 2009, s. 153) Som skrevet i min indledning skrev undervisningsministeriet i begyndelsen af 1960 erne nogle retningslinjer for brugen af lektier i den danske folkeskole. De gjorde her op med den gamle lektielæsning, hvor udenadslæren spillede en stor rolle, men slog samtidigt fast, at lektier stadigvæk var et vigtigt element i undervisningen og ikke burde udelades. Side 8 af 46\n10 (Undervisningsministeriet, 1961, s. 27) Jeg vil bruge den historiske gennemgang til at forholde mig til, om lærernes handlinger og overvejelser i forhold til lektier rent faktisk minder om den praksis, som startede for flere hundrede år siden, eller om der er sket en udvikling og en ny måde at gøre tingene på siden. Typer af lektier I sin bog Lektier og forældrestøtte redegør Adam V. Hansen for, hvilken slags typer af lektier, der bliver benyttet i folkeskolen. Overordnet kan man opdele lektier i fem kategorier (Hansen, 2010, s. 12): 1. Træningslektier: Den mest anvendte lektieform, der i dag anvendes. Her har lektierne til formål at træne og repetere noget, som eleven tidligere har lært. 2. Forberedelseslektier: Forberedelseslektier er lektier, som omhandler viden og færdigheder, som eleven skal bruge i den efterfølgende time. På denne måde kan eleverne hurtigere komme i gang med det arbejde, som læreren har tilrettelagt for dem. 3. Udbygningslektier: Denne type lektie er, når eleverne har arbejdet med en opgave i skolen, og læreren herefter beder dem om at arbejde videre på opgaven derhjemme, vel og mærke på en ny måde. 4. Integrerede lektier: Er lektier, hvor eleverne får mulighed for at fordybe sig eller videreudvikle et fagområde i lektiearbejdet. Den mest almindelige lektie inden for denne kategori er det, som af mange kaldes stilen. 5. Færdiggørelseslektier: Færdiggørelseslektier er opgaver, som eleven har påbegyndt i klassen, og som skal færdiggøres derhjemme. Denne type lektier er ofte ikke tilpasset elevernes forskellige niveauer, og det er derfor ofte de elever, der af den ene eller anden grund ikke bliver færdig med opgaven i timen, der får til opgave at gøre det derhjemme. (Hansen, 2010, s ) Jeg har tidligere aldrig selv tænkt over, at der findes betegnelser for de forskellige typer af lektier, da det som nævnt ikke er noget, der italesættes på seminariet eller på de lærerværelser, jeg har været på. Det er derfor heller ikke sikkert, at de tre lærere fra mine interviews kan komme med konkrete definitioner af, hvilken slags lektier, de benytter, men jeg vil i analysen inddrage Hansens lektietyper og forsøge at sætte dem på lærernes praksis for at få et klart billede af, hvilke typer, de bruger. Side 9 af 46\n11 Skriftsproglig udvikling I det følgende vil jeg kort redegøre for henholdsvis læsning og skriftlighed, fordi det især er disse to komponenter i danskundervisningen, som jeg har fokus på i forbindelse med lektiegivningen. I min praktik på 4. år gav jeg hovedsageligt eleverne læse- eller skrivelektier for, og det er derfor vigtigt at forholde sig til, om disse lektier rent faktisk udvikler de skriftsproglige kompetencer. Jeg vil i analysen inddrage min teoretiske viden om læsning og skrivning, fordi dette er med til at kvalificere mine refleksioner. Læsning Læsning er ifølge Carsten Elbro, når man opfatter indholdet af skrevne eller trykte tekster. 1 (Elbro, 2003, s. 19) Komponenterne i læseprocessen kan deles op i to hovedgrupper: afkodning og sprogforståelse. For at være en god læser er det ikke nok at kunne identificere og afkode ordene i en tekst, men man må også have en sprogforståelse og en viden om verden, der gør, at man forstår det, man læser. Den samlede læsefærdighed er et produkt af de to komponenter, da ingen af dem kan undværes, hvis der skal opnås en god læsning. (Elbro, 2003, s ) Gode læseres afkodning er automatiseret. Det betyder, at deres afkodning foregår uden, at de har bevidst kontrol over den. Den automatiserede afkodning giver den store gevinst, at man som læser ikke længere skal bruge mentale kræfter på afkodning. (Elbro, Læsevanskeligheder, 2008, s. 50) Elever, som ikke oplever en automatiseret afkodning, vil bruge rigtig meget energi på at afkode teksten, og derfor vil de ofte opleve en dårligere læseforståelse, fordi de ikke har overskud til at fokusere på, hvad det er, de rent faktisk læser. Hvis elevens sikkerhed i afkodning af ordene i en tekst ligger under 80 %, vil teksten ikke være egnet til undervisningsbrug, fordi der vil være for mange vanskelige ord for eleven. Ligger elevens sikkerhed derimod mellem 80 og 90 %, er teksten passende, da teksten dermed vil ligge i elevens nærmeste udviklingszone. (Frost, 2006, s. 124) De dygtigste 10 % af eleverne i klasse læser ofte mere end 100 gange så meget som de dårligste 10 %. Det betyder, at de bedste læsere i løbet af 4. klasse kan læse mere i deres fritid, end de dårligste læsere gør i løbet af hele deres skoletid. Konsekvenserne for læseudviklingen er derfor klare: elever med dårlige forudsætninger vil have en tendens til at komme stadig længere bagud i deres læsning. Denne onde cirkel bliver kaldt Matthæus-effekten: den, som får meget til at begynde med, skal få endnu mere, mens den, der får lidt, skal miste det. (Elbro, Læsevanskeligheder, 2008, s. 192) 1 Læsning er at genskabe et forestillingsindhold på basis af identifikation af tekstens ord og forhåndskendskab til tekstens begrebsverden. (Elbro, 2008, s. 19) Side 10 af 46\n12 Skriftlighed Når man skal kunne stave er det endnu vigtigere end i læsningen, at man kan udnytte skriftens lydprincip. Det skyldes, at stavning kræver, at man genkalder sig et ord, hvorimod man ved læsningen blot skal genkende ordet. (Elbro, Læsevanskeligheder, 2008, s. 85) At blive en god skriver kræver langt mere end evnen til at omkode bogstavernes fonemer, og selvom eleverne lærer at mestre ortografi, så er der mange andre faktorer, der er vigtige, når man skal skrive godt og varieret. Den overordnende strategi i lærerens arbejde som sproglig vejleder bør være bevidstgørelse om, hvor omfattende muligheden for planlægning af det skriftlige arbejde er, og hvor mange valgmuligheder der er, når man skriver. Eleverne skal opnå større sproglig bevidsthed. (Jørgensen, 2005, s ) 5 negative sider ved lektier Den amerikanske forfatter, Alfie Kohn, har skrevet meget om lektier og diskuteret den måde, som de bliver brugt i primært de amerikanske skoler, men også skoler verden over. Han opstiller i sin bog The Homework Myth fem negative sider ved lektier, som han bl.a. baserer på samtaler med lærere og forældre: 1. Lektier er en byrde for forældrene 2. Lektier stresser eleverne 3. Lektier er ofte årsag til familiære konflikter 4. Lektier giver eleverne mindre tid til andre aktiviteter 5. Lektier gør eleverne mindre interesserede i læring. (Kohn, 2006, s. 8-17) Kohn har ikke altid belæg for sine påstande i sin bog, men han kommer alligevel med mange vigtige pointer, og derfor synes jeg, at det er vigtigt at nævne ham. Jeg vil desuden inddrage nogle af hans synspunkter undervejs i opgaven, fordi de er med til at skabe et nuanceret og mere kritisk syn på lektier i den danske folkeskole. Delkonklusion Lektier kan defineres som skolearbejde, der bliver stillet af læreren og udført af eleven efter skoletid. Lektier har været en del af vores folkeskole siden begyndelsen og udspringer af, at børnene derhjemme skulle øve sig på at lære den Lille Katekismus udenad. Formålet med lektier har ændret sig gennem tiden, men dette har ikke nødvendigvis haft indvirkning på, hvordan man bruger lektier den dag i dag. Den Blå Betænkning fra 1960 slog fast, at lektier stadig var et vigtigt element i under- Side 11 af 46\n13 visningen, og siden da har undervisningsministeriet ikke forholdt sig yderligere til lektier. Alfie Kohn opstiller fem negative sider af lektier, som han mener, har stor påvirkning på eleverne og deres forældre. Disse er vigtige at forholde sig til, når man giver lektier for. Der findes mange forskellige typer af lektier og oveordnet kan disse inddeles i fem kategorier: træningslektier, forberedelseslektier, udbygningslektier, integrerede lektier samt færdiggørelseslektier. Hvis man skal blive en dygtig læser, er det vigtigt, at ens afkodning er automatiseret. Dette kan opnås ved, at man øver sig og læser meget. At blive en god skriver kræver dog mere end evnen til at omkode bogstavernes fonemer. Spørgsmålet er, hvordan lektier kan være med til at fremme elevernes skriftsproglige udvikling. Diskuterende analyse af 3 dansklæreres begrundelser for lektier I dette afsnit vil jeg lave en diskuterende analyse af tre dansklæreres didaktiske begrundelser og overvejelser i forbindelse med lektier i deres undervisning. Analysen tager udgangspunkt i de interviews, som jeg har foretaget mig af de tre lærere: Lene, Anne og Kristian. Lene er til dagligt lærer på en privatskole, som har lektier som en del af deres værdigrundlag, mens Kristian arbejder på en skole i et belastet område med flere udsatte elever. Anne arbejder på en byskole i Århus, og er ligesom Kristian ikke underlagt fra skolens side at give eleverne lektier for. Mine interviews var bygget op omkring fire følgende hovedspørgsmål: 1. Hvad er ifølge dansklærerne formålet med at anvende lektier? 2. Hvilke slags lektier giver folkeskolelærere for i dansk i indskoling/mellemtrin? 3. Ser dansklærerne lektier som en del af didaktikkens genstandsfelt? 4. Hvilke lektieformer virker godt i danskundervisningen og hvilke virker ikke? For at besvare disse stillede jeg lærerne forskellige underspørgsmål. (Bilag 1, s ) Jeg har valgt at bruge de fire hovedspørgsmål til at dele min analysen op, fordi dette efter min mening er med til at gøre fokusset klart, og analysen mere systematisk. Formålet med lektier Ud fra de tre interviews med lærerne tegnede der sig et billede af, at lærerne overordnet har fire forskellige begrundelser for lektier. Disse var som følger: Side 12 af 46\n14 1. Tid 2. Træning 3. Gode vaner 4. Skole-hjem-samarbejde Jeg har valgt at dele dette afsnit op med overskrifter, der svarer til de fire formål. Endvidere inddrager jeg følgende diskussionspunkter: 1) Hvor meget tid mangler? 2) Kan alle færdigheder trænes og automatiseres? 3) Kan lektier fremme den personlige udvikling? 4) Kan lektierne have negativ effekt på skole-hjem-samarbejdet? Tid Undervisningsministeriet har udsendt et vejledende timetal, som er det antal timer årligt, som de anbefaler, at eleverne skal have i de enkelte fag. I dansk i 3. klasse svarer dette til 270 timer årligt, mens det i 4. klasse er helt nede på 180 timer. Der er ikke noget krav om, at skolerne skal tilbyde et timetal svarende til det vejledende, men der skal dog planlægges med et timetal, der tager højde for, at undervisningen skal leve op målbeskrivelserne fra Fælles Mål. (UVM - timetal) Anne, som underviser 3. klasse, fortæller i interviewet: Jeg har sådan reelt seks dansktimer, og det er meget, meget lidt. Og egentlig ville jeg da gerne have, at de sad og skrev nytårstaler i nogle af timerne, så jeg kunne gå rundt og snakke med dem om, hvad de tænker, og hvad de forestiller sig. [ ] Og jeg har det bare sådan, det har jeg bare ikke tid til. (Bilag 2, s. 42) I citatet giver Anne udtryk for, at lektier bliver en hjælp til at nå alt det, man skal i løbet af et skoleår, og dermed undgå at timerne bliver for hektiske og proppet med indhold, man skal nå igennem. Der er for de enkelte fag i folkeskolen nedsat fagformål, slutmål og trinmål, hvor der fra undervisningsministeriets side gives specifikke mål for skolens arbejde, og som lærer er man underlagt, at disse mål bliver opfyldt i undervisningen. (Kristensen, 2007, s. 147) Kristian, som underviser 4. klasse er enig i, at tiden er knap, hvis man skal opfylde målene. Han understreger, at man kun kan nå så og så meget på klassen, og derudover må eleverne øve og træne sig derhjemme. (Bilag 2, s. 42) De to lærere begrunder derfor lektier ud fra et didaktisk og undervisningsmæssigt synspunkt: hvis lærerne skal nå at opfylde de faglige mål i danskundervisningen, må de tilrettelægge deres undervisning, så eleverne ikke kun arbejder på klassen, men også sidder med opgaver derhjemme. Side 13 af 46\n15 Hvor meget tid mangler? Når lærerne begrunder deres brug af lektier med mangel på tid, bør man overveje, hvor meget tid lærerne rent faktisk ender med at bruge på lektierne, f.eks. når de skal instruere eleverne i hjemmearbejdet efter hver eneste endt lektion, på at følge op på lektierne, så eleverne ikke føler, at deres arbejde er forgæves, sætte krydser og streger i protokollen samt ringe eller skrive til forældrene, når lektieaftalerne ikke bliver overholdt. Hvis lærerne efter denne overvejelse stadigvæk føler, at de sparer tid ved at give lektier for, må begrundelsen ses som valid. Det kunne dog have været spændende at høre lærerne om, hvor meget mere tid, de rent faktisk skulle have til rådighed i den ordinære undervisning, før de ville føle, at lektier ikke længere var en nødvendighed. (Kohn, 2006, s. 104) Som undervisningsministeriet slår fast i forhold til det vejledende timetal, skal skolen planlægge med et antal lektioner, der gør det muligt for læreren at imødekomme Fælles Mål. Det virker som om, at dette er et problem på skolerne, når lærerne giver udtryk for, at de ikke kan nå dette i den ordinære undervisningstid, og man burde måske derfor også sætte fokus på, at lærerne, som det ser ud lige nu, ikke har nok tid til rådighed for at løse deres opgave. Træning Fælles for alle fire lærere er, at de nævner ordet træning, når jeg spørger ind til formålet med lektier. Her kan begrundelsen for lektier mere ses som et udtryk for et kognitivt læringssyn, fordi formålet bliver, at eleverne får øvet og repeteret deres færdigheder. Som tidligere beskrevet, definerer Adam V. Hansen træningslektier som den mest anvendte lektieform i nutidens folkeskole. (Hansen, 2010, s. 12) Man kan undre sig over, om denne træning ikke også sagtens ville kunne foregå i skolen, men som både Anne og Kristian understreger i begyndelsen, så er der ikke mange dansktimer, og skulle træningen implementeres i undervisningen, ville det hurtigt gå ud over andet indhold. Lene, som er lærer i 3. klasse, mener helt tydeligt, at formålet med lektier er træning, fordi dette udvikler eleverne rent fagligt. Hun fortæller: Den gamle sætning om træning: øvelse gør mester. Lektierne skal have relevans og skal kombineres med det, man underviser i, og jo mere man øver sig i det, jo bedre bliver man. [ ] Jo mere man læser, jo bedre bliver man til at læse. Jo mere man træner udsagnsord, jo mere man skriver, jo bedre bliver man til at formulere sig. (Bilag 2, s. 42) Kristian fortæller i samme stil, at han giver eleverne træningsøvelser med hjem, hvis de har haft et forløb, og han føler, at eleverne stadigvæk ikke helt har fået det udbytte, som de skulle have haft. På Side 14 af 46\n16 denne måde kan eleverne træne derhjemme og opnå det resultat, som i første omgang var tiltænkt. (Bilag 2, s. 42) De fire lærere uddyber eller begrunder ikke tænkningen om øvelse gør mester rent teoretisk. Lene understreger, at man bliver en bedre læser, jo mere man læser, hvilket bl.a. kan forklares ud fra Elbros forklaring om, at gode læseres afkodning er automatiseret. Eleverne skal øve sig og træne så længe, at de ikke længere skal bruge energi på at afkode. (Elbro, 2003, s. 50) Læsning og stavning hænger uløseligt sammen, og eleverne vil have nemmere ved at blive gode stavere, hvis de har læst meget. Når man læser erfares skriftsproget i den korrekte ortografiske form, og meget tyder på, at eleverne ubevidst analyserer og finder regler for skriftsproget under læsningen. Gang på gang ser eleven stavemåden af hyppige, ikke-lydrette ord og derfor erfares det også hen ad vejen, at forholdet mellem lyd og bogstav ikke altid er i overensstemmelse. Automatiseringen finder altså sted som resultat af træning. (Borregaard, 2008, s ) I en læsefaglig kontekst kan øvelse gør mester altså forklares, fordi der her skal ske en automatisering af automatiserbare færdigheder. Kan alle færdigheder trænes og automatiseres? De tre lærere er enige om, at et af formålene med lektier er, at eleverne skal træne. Tanken om, at alt kan trænes og læres udenad er særlig for behaviorismen. Behaviorismens læringssyn bygger primært på, at det er læreren, der har den kundskab og viden, som eleverne skal tilegne sig. Eleven beskrives som tabula rasa, det ubeskrevne ark, som læreren skriver på. Eleven er i tilegnelsesprocessen passiv, mens læreren "fylder på. Læring foregår lineært ved, at man sætter den ene lille stump efter den anden. Læring viser sig ved at personen kan udføre noget synligt, som vedkommende ikke kunne gøre før læringen. (Imsen, 2010, s ) Behaviorismen har i dag fået ry for at være meget overfladisk og snæver, særligt fordi læring ikke længere opfattes som noget, der kan observeres direkte. (Kohn, 2006, s. 109) Dette er vigtigt at overveje, når man giver lektier for i danskundervisningen. Som fortalt er færdigheder såsom afkodning og ortografisk stavning noget, der kan automatiseres og derfor bør trænes, men kigger man eksempelvis på andre komponenter i læsningen vil man se, at disse ikke kan læres på samme måde. I forhold til elevernes læseforståelse er det eksempelvis vigtigt med en god sprogforståelse, en viden om verden samt at kunne læse mellem linjerne. Her vil det være mere relevant at fokusere på den socialkonstruktivistiske læringsteori, hvor eleverne skal opbygge sin egen forståelse gennem kommunikation med andre. (Kristensten, 2011, s. 606) Evnen til at kunne læse mellem linjerne er ikke noget, der kan automatiseres eller læres udenad, men er derimod en færdighed, som altid kan bygges videre på og som bedst opstår, når eleven skal diskutere og forholde sig til en tekst i fællesskab med andre. Dette virker ikke som en mulighed, når der er tale om lektier, fordi eleven i mange tilfælde sidder med opgaven eller læs- Side 15 af 46\n17 ningen alene og man kan hverken forvente eller kræve, at det skal være forældrene, der sørger for at have litteratursamtaler med eleven. En lærer fortalte under et interview til Alfie Kohn, at hun aldrig havde set lektier som nyttige. Årsagen til dette var, at de elever, som allerede havde lært stoffet og vidste, hvordan opgaverne skulle løses, kedede sig, når de skulle gøre det flere gange derhjemme. De elever, som ikke forstod opgaverne, lavede deres egne måder at løse dem på, hvilket ofte var helt forkert, og derfor blev det sværere at lære eleverne den rigtige måde, når de kom tilbage til klasselokalet. (Kohn, 2006, s. 115) Ud fra dette perspektiv bliver der argumenteret for, at det er en dårlig idé at lade en elev træne derhjemme på de ting, som denne i forvejen har svært ved, fordi chancerne for, at eleven rent faktisk får noget ud af det, ikke er særlig store. Og har eleven allerede styr på stoffet, så tænker jeg, at formålet med træning måske ikke længere er relevant på samme måde i hvert fald ikke, hvis der ikke er tale om færdigheder såsom afkodning og stavning, der skal automatiseres og udvikles yderligere. Gode vaner Alle fire lærere beskriver, at lektierne skal være med til at give eleverne gode arbejdsvaner, såsom at koordinere og strukturere egen tid, tage selvstændigt ansvar for arbejdsopgaverne samt skabe en orden i eget liv. Her er lektierne ikke med til at udvikle elevernes faglige kundskaber, men kan derimod ses som middel til at opnå, at eleverne udvikler sig rent personligt i en bestemt retning. Lene fortæller: At give dem nogle gode arbejdsvaner, og at det at lave lektier, at det skal være et godt arbejde, man laver der, og ikke er noget, man hurtigt skal jappe igennem, men det er, at man tager det stille og roligt, og at forældrene hjælper til derhjemme: nu skal de bøger findes frem, ro i huset, stop fjernsynet [ ] Så man allerede fra børnehaveklassen lærer, at det er et arbejde, det skal trænes og tages alvorligt og gøres så godt man kan. (Bilag 2, s. 42) I folkeskolens formålsparagraf står der skrevet, at folkeskolen skal give eleverne kundskaber og færdigheder, der forbereder dem til videre uddannelse. (UVM, 2010, s. 3) Der er ikke uddybet yderligere, hvilke kundskaber og færdigheder, der specifikt er tale om, men i stedet er det op til læreren selv at fortolke paragrafferne og herefter planlægge en undervisning, der imødekommer og opfylder kravene. De fire lærere mener, at det er vigtigt at lære gode arbejdsvaner samt lære at tage ansvar for en opgave eller et arbejde, når eleverne senere i livet skal tage en videregående uddannelse eller ansættes i et job, og selvom ingen af lærerne selv uddyber det yderligere, så kan man Side 16 af 46\n18 sige, at deres tolkninger af formålsparagrafferne danner grundlag for deres brug af lektier på dette punkt. Formale dannelsesteorier kigger på, hvilke metoder og kompetencer, vi som mennesker skal besidde for at blive handlings- og udviklingsduelige i den verden, vi lever i. (Jank, 2010, s. 172) For at eleverne bliver dannede og forberedte på et liv i den verden, som de møder efter folkeskoletiden, skal de altså ifølge de tre lærere beherske nogle metoder, der først og fremmest sætter dem i stand til at tage en videregående uddannelse eller tilrettelægge en arbejdsdag. Heri ligger der en implicit forståelse af, at dette kun kan lade sig gøre, hvis man allerede inden da har lært at tage ansvar for egen læring og arbejdsopgaver. Kan lektier fremme den personlige udvikling? Ifølge Kohn er det aldrig blevet testet eller undersøgt, om lektier rent faktisk kan være med til at udvikle elevernes personlige egenskaber i forhold til ansvarlighed, selvdisciplin, m.m. Når der har været foretaget undersøgelser af lektier har fokusset altid været på sammenhængen mellem hjemmearbejde og faglige resultater. (Kohn, 2006, s. 52) Hvis lektier bevisligt kunne hjælpe eleverne med at lære, hvordan de rent faktisk strukturerer deres tid, ville det være en rigtig god ting, men spørgsmålet er stadig, om lektier overhovedet bidrager til udviklingen af disse færdigheder. Lene fortæller i det første udsagn, at det er forældrene, der skal sige til børnene, at de skal finde deres bøger frem og slukke fjernsynet, m.m., og derfor kan man argumentere for, at lektierne i denne henseende ikke er med til at fremme elevernes ansvarlighed og disciplin, fordi de ikke selv vælger og beslutter, hvornår de vil tage lektierne frem, men derimod får beskeden fra deres forældre. Selvom nogle elever måske selv sørger for at tage deres hjemmearbejde frem, så er dette ikke ensbetydende med, at eleverne lærer eller udvikler de egenskaber, som lærerne havde som intention. (Kohn, 2006, s ) Som fortalt under lektiers historie, så har lektier altid været en del af den danske folkeskole. Det virker som om, at der i vores praksis med lektier er mange lighedspunkter mellem dengang og nu. Immanuel Kant mente, at disciplinering og moralisering var en nødvendighed i skolen, da dette var en del af den proces, barnet skulle igennem, før det kunne udvikle ansvarlighed og selvvirksomhed. (Jensen, 2009, s ) På mange måder foregår dette pædagogiske paradoks stadigvæk, når det kommer til lektier. Vi vil gerne have, at eleverne udvikler ansvarlighed, selvstændighed og evnen til at prioritere og tilrettelægge deres egen tid, så de bliver myndige borgere i et samfund, hvor det forventes, at man passer sit arbejde. Lektier ses af mange lærere som et middel til at få eleverne til at udvikle disse personlige kvalifikationer. Problemet er dog bare, at vi ikke kan være sikre på, om lektier overhovedet er med til at opfylde lærernes mål eller forventninger om at udvikle myndige Side 17 af 46\n19 borgere. Man bør overveje, om skolerne og lektierne i virkeligheden ikke bare lærer eleverne, at de skal gøre, som der bliver sagt. I indskolingen og på mellemtrinnet bliver det set som forældrenes ansvar at bede eleverne gå i gang med lektierne, så her er der næppe tale om, at eleverne er i gang med en proces, hvor de lærer at prioritere egen tid. (Kohn, 2006, s. 61) Måske eleverne blot lærer, at deres egen tid, interesser og lyster ikke er nær så vigtige, som det faktum, at man skal høre efter og begynde på lektierne, så snart man får besked og er dette tilfældet, så lærer lektierne eleverne det stik modsatte af, hvad mange lærere i første omgang havde som hensigt. Skole-hjem-samarbejde Det sidste formål, som de fire lærere italesætter, er, at lektierne er et godt og vigtigt bindeled mellem skole og hjem og derfor styrker samarbejdet med forældrene. Lene fortæller: Det har også meget, meget stor indflydelse på, at de har en fornemmelse af, hvordan går det lige med lille William eller Louise i skolen. [ ] De får en god fornemmelse. Det er ikke bare noget skolen tager sig af, men det er noget, vi gør i samarbejde sammen for at løfte mit barn bedst muligt. (Bilag 2, s. 42) I folkeskolens formålsgraf står der, at folkeskolen i samarbejde med forældrene skal give eleverne kundskaber og færdigheder. (UVM, 2010, s. 3) Forældrene har altså en stærk og aktiv rolle i forhold til skolen. Hjem og skole er afhængige af hinanden under børnenes opvækst, og de har en fælles opgave, når det kommer til børnenes læring og udvikling. Forældrenes opbakning til skole og barn har stor betydning for barnets læringsudbytte, og derfor er samarbejdet et meget vigtigt element. (Jensen T. M., 2011, s. 15) I formålsparagrafferne står der ikke konkret, hvordan samarbejdet mellem lærere og forældre skal opretholdes, men de fire lærere giver alle udtryk for, at der ville mangle et vigtigt element i kontakten mellem de to partere, hvis ikke lektierne var en del af dagligdagen. Kristian fortæller i interviewet om, hvad lektierne gør for forældrenes forhold til deres børns skolegang: Det gør rigtig meget. [ ] Men det kan selvfølgelig også gå den anden vej og blive en negativ ting, der skaber konflikter i hjemmet, fordi forældrene ikke magter opgaven. (Bilag 2, s. 42) Kristian giver her udtryk for, at lektier rent faktisk også kan have modsat effekt på skole-hjemsamarbejdet og relationen mellem barn og forældre, da der i nogle tilfælde opstår konflikter i hjemmet i forbindelse med hjemmearbejdet. Side 18 af 46\n20 Kan lektierne have negativ effekt på skole-hjem-samarbejdet? I den danske folkeskole er der som udgangspunkt kun to skole-hjem-samtaler i løbet af et år, og det er derfor forstående, at både forældre og lærere kan føle, at de den resterende tid kommer til at mangle en måde at kommunikere med hinanden på, men det er som lærer blot vigtigt at huske på, at forældrene ikke er en homogen gruppe og derfor ikke nødvendigvis har brug for samme bindeled mellem skole og hjem. Det kan være en udfordring for læreren at vælge én henvendelsesform, som både taler til den ene og den anden type forælder. (Jensen T. M., 2011, s. 16) Nogle forældre synes, at lektier er et godt og brugbart led mellem skole og hjem, fordi det giver dem en indsigt i, hvad deres barn beskæftiger sig med i danskundervisningen og giver dem mulighed for at have gode samtaler med eleven om dennes dagligdag i skolen her og nu. Nogle forældre vil endda yderligere, som Lene fortæller i sit udsagn, kunne bedømme barnets faglige ståsted og dermed have en fornemmelse af, om eleven er godt med i undervisningen. Andre forældre har ikke samme overskud, og lektierne kommer derfor slet ikke til at have samme positive funktion som bindeled i skolehjem-samarbejdet. Spørgsmålet er derfor også, om man ikke kan opnå et godt samarbejde mellem skole og hjem på andre måder end lige med lektier. Partnerskabet mellem skole og hjem er en relativ ny ting. Omkring år 1900 var forældrenes eneste forbindelse til skolen, at de skulle sørge for, at deres børn kom i skole. Først omkring 1970 kom forældrene ind i billedet som deltagere, der kunne have noget relevant og vigtigt at sige i forhold til det, der foregik i skolen. (Jensen T. M., 2011, s. 15) Som fortalt under lektiers historie, så har lektier været en del af hverdagen i skolen helt fra begyndelsen, hvor kirken varetog al undervisning, og siden forældresamarbejde dengang slet ikke var på tale, så må man kunne konkludere, at lektier ikke nødvendigvis medfører en god kontakt mellem skole og hjem. Lektier beskrives af nogle som et slags vindue indtil klasselokalet, fordi det giver forældrene mulighed for at se og opleve, hvad eleverne bliver undervist i henne i skolen, men man kan argumentere for, at samme effekt ville opstå, hvis eleverne blot tog de opgaver, som de havde lavet i selve undervisningen, med hjem og viste til forældrene. På denne måde kan forældre stadigvæk følge med uden lektierne. Endnu bedre ville det sandsynligvis være, hvis vi som lærere sørgede for indvie forældrene i detaljerede planer for de forskellige lektioner eller invitere dem op i klassen, så de på denne måde kunne få et godt indblik i, hvad der foregår i danskundervisningen (Kohn, 2006, s. 50) En undersøgelse fra Californien, hvor 32 familier blev videofilmet i deres hjem, viser, at når lektier i de udvalgte hjem blev italesat, så var det altid af forældrene. Omdrejningspunktet for samtalen var stort set altid har du nogen lektier for? eller har du lavet dine lektier? (Kohn, 2006, s. 15) På denne måde kommer lektierne ikke rigtig til at fungere som bindeled mellem skole og hjem eller som et vindue ind til undervisningen, fordi forældrene ender med at være mere optagede af, hvor mange lektier barnet har, og hvornår de skal være klar til frem for, hvilket emne, eleven har om, eller hvad barnet lærte af lektierne den pågældende dag. Side 19 af 46\nTomas Raluy Jansen Bachelor i almene læreropgaver z110248\n1 Indholdsfortegnelse 1.0 Indledende oplevelse fra min praktik:...4 2.0 Problemstilling...4 3.0 Problemformulering...5 4.0 Metode...6 4.1 Videnskabelig tilgang...6 4.2 Empirisk metode...7 4.3 Empiri...7


DF ude af forhandlinger om europaaftale - Altinget: EU\n17. juni 2013 kl 11:56\nEU: Der skal ikke pilles ved de danske forbehold, lyder det fra Dansk Folkeparti, som afviser regeringens udspil til en ny europaaftale. Dermed er kun Venstre og Konservative tilbage i forhandlingerne.\nPartiformand Kristian Thulesen Dahl har tidligere åbnet for, at Dansk Folkeparti kunne være med i en ny europaaftale. Det bliver ikke denne gang.\nDansk Folkeparti bliver ikke en del af en ny europaaftale.\nDet står klart efter partiets forhandlingsmøde med europaminister Nicolai Wammen (S) onsdag aften. Her gjorde europaministeren det klart, at en ny aftale skal indeholde ønsket om at afskaffe forsvarsforbeholdet og erstatte retsforbeholdet med en tilvalgsordning.\nMen det vil Dansk Folkeparti ikke være med til.\n"Jeg synes, det er et underligt forløb, når regeringen sådan kommer med et ultimativt krav. Ønsker regeringen reelle forhandlinger, så dur det altså ikke," siger Dansk Folkepartis EU-ordfører Pia Adelsteen.\nHun fortæller, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til at beholde formuleringen om forbeholdene fra den seneste europaaftale. Men det vil regeringen, Venstre og Konservative ikke være med til, da den mest af alt kun faktuelt konstaterer Danmarks forbehold.\nEfter det danske nej til Maastricht-traktaten blev syv af Folketingets partier enige om det såkaldte "nationale kompromis" i oktober 1992. Aftalen dannede udgangspunkt for den danske regerings drøftelser med de daværende øvrige 11 EU-lande.\nDen seneste brede aftale om den danske europapolitik blev indgået mellem Venstre, Konservative, Socialdemokraterne, SF, Det Radikale Venstre og Ny Alliance i februar 2008.\n"Hvis vi blot som den tidligere aftale konstaterer, at vi har fire undtagelser, så er der ingen grund til at lave en ny aftale," sagde Jakob Ellemann-Jensen tidligere på ugen til Altinget.dk.\nEnhedslisten og Liberal Alliance har allerede tidligere trukket sig fra forhandlingerne. Derfor tyder det meget på, at en ny europaaftale kun bliver mellem Venstre, Konservative og regeringspartierne. Det er europaminister Nicolai Wammens forventning, at en aftale er på plads inden sommerferien.\nDet siger den nuværende europa-aftale om de danske forbehold\nDanmarks særlige stilling\n"De danske forbehold er fastlagt i Edinburgh-afgørelsen og suppleret af en særlig protokol til Amsterdam-traktaten. De danske særordninger kan ikke ændres uden dansk samtykke og bevares derfor, så længe Danmark ønsker det. Danmark tilkendegav i Edinburgh, at vi ikke vil forhindre de andre lande i at udvikle samarbejdet på de områder, hvor vi har forbehold.\nForbeholdene er fastholdt med den nye traktat. Samtidig er der med Lissabon-traktaten skabt mulighed for, at Danmarks forbehold vedrørende EU-samarbejdet om retlige og indre anliggender kan ændres, såfremt det godkendes ved en folkeafstemning. Det betyder i givet fald, at Danmark fra sag til sag tager stilling til deltagelse i samarbejdet på dette område.\nDet er helt afgørende, at dansk EU-politik også på disse områder hviler på det nødvendige folkelige fundament. En ændring af Danmarks særlige stilling kan kun ske ved senere, særskilt folkeafstemning."


Niels Heinsøe: ‘Jeg ser mig selv som en af dem, der absolut godt kan være blandt de otte’ – dartnyheder.dk\nHjemDansk DartNiels Heinsøe: ‘Jeg ser mig selv som en af dem, der absolut godt kan være blandt de otte’\nPottenspilleren Niels Heinsøe mener selv, at han har kvaliteterne til at blive udtaget til det danske landshold, der skal spille nordiske mesterskaber på hjemmebane næste år.\n“Jeg skal da ikke lægge skjul på, at det har irriteret mig lidt, at jeg ikke er blevet kontaktet af landstræneren, når nu jeg føler, at jeg er bedre end alle de andre, han har med på holdet.”\nSådan lød de kontante ord fra den danske ranglistes nummer tre, Niels Heinsøe, da han i januar blev interviewet af Dartnyheder.dk, og ved den lejlighed blev bedt forholde sig til, hvorvidt han følte han var berettiget til at komme i betragtning til landsholdet eller ej.\nSiden da er den 50-årige Potten profil imidlertid blevet indlemmet i landstræner Søren Byøs 12 mands store bruttotrup, hvoraf otte mand skulle have været udtaget til de nordiske mesterskaber, der skulle have været afholdt i Esbjerg dette forår. En turnering som bekendt er blev udskudt til næste år grundet coronakrisen.\nOg selvom Niels Heinsøe formentlig aller helst ser sig selv på det danske firemandslandshold, der til næste år spiller VM på hjemmebane, så er fokus i første omgang rettet mod at blive udtaget til de nordiske mesterskaber. Det fortæller Heinsøe i et podcast med Dartnyheder.dk, hvor han ved samme lejlighed giver udtryk for, at han synes der gik for lang tid, før han blev indlemmet i bruttotruppen i første omgang.\n“Nu er alt godt”\n– Jeg føler nok, at der skulle have været kigget min vej noget før. Men det føler man nok altid. Det er jo lidt som at kigge på ens egne børn – de er jo altid de kønneste i byen, ikke?, lyder det indledningsvist fra Niels Heinsøe, der dog også understreger, at han respekterer landstrænerens beslutning.\n– Selvfølgelig vil jeg selv sige, at jeg har været der, (klar til landsholdet, red.), men det er jo op til dem udefra at bedømme. Jeg mener helt klar selv, at jeg har været der, ligesom et par andre, som jeg også føler er blevet overset; heriblandt Niels-Jørgen Hansen, som også er en fantastisk spiller, og som jeg føler, er blevet overset i rigtig mange år. Men nu er alt godt, og så må jeg jo bare bevise, at jeg hører til på landsholdet, uddyber han.\nMere nervøs for sine landsholdskollegaer end tidligere\nSom Niels Heinsøe også fremhæver, så er Aabenraa-profilen Niels-Jørgen Hansen også blevet udtaget til Søren Byøs seneste bruttolandsholdstrup. Foruden udtagelsen af sønderjyden, så har Per Laursen valgt at gøre comeback til landsholdet, alt imens truppen også består af unge talenter som Simon Bak og Jesper Neumann samt mere rutinerede landsholdskræfter som Mogens Christensen og Nicolai Olsen. Alt i alt kunne bruttotruppen altså se stærkere ud, end den har gjort længe, hvilket Niels Heinsøe også erkender.\n– Jeg vil i hvert fald sige det på den måde, at de profiler som er på holdet nu, skulle jeg møde dem mand for mand, så ville jeg være mere nervøs nu, end jeg har været tidligere. Så jo, jeg synes, det ser godt ud, lyder det fra Heinsøe.\nFøler sig berettiget til de nordiske mesterskaber\nTil trods for den store respekt for sine landsholdskollegaer, så mener Heinsøe dog fortsat, at han har kvaliteterne til at blive udtaget til de nordiske mesterskaber.\n– Det er sgu lidt svært at spå om på nuværende tidspunkt. Får jeg det op at køre på det niveau, som jeg synes, jeg havde inden coronaen, så ser jeg da bestemt gode muligheder for, at jeg bliver udtaget. Men det er gode spillere, jeg konkurrerer med.\n– Jeg synes måske, der er nogle af de unge spillere, man lige bør få lov til at trække vejret, før de selv skal stå med ansvaret. Så jo, jeg ser mig selv som en af dem, der absolut godt kan være blandt de otte. Jeg vil i hvert fald skuffe mig selv, hvis ikke jeg er det, lyder det afslutningsvis fra bruttolandsholdsspilleren.\nDu kan høre det fulde interview med Niels Heinsøe her nedenfor:\n18. december 2017 Daniel Tyge Thybøl Dansk Dart, Landshold 0


Du er her: Institut for Kommunikation og Kultur Infrastrukturalisme Om Louis Hjelmslev og hans kreds Arkiver Jens Holts arkiv på Universitetshistorisk Arkiv på Aarhus Universitet\nFra Studenterhåndbogen 1962\nPå det Universitetshistoriske Arkiv på Aarhus Universitet er der fundet et arkiv fra Jens Holt, som indeholder brevkorrespondancer mellem Hjelmslev og Holt, som har fundet sted over en lang årrække. I dette arkiv er der mange originaler, hvor der også er håndskrevne noter på. Og der er endda nogle, som slet ikke har været i arkivet i Det Kongelige Bibliotek i København, hvorfor disse arkiver supplerer hinanden. Dette arkiv er blevet givet til det Universitetshistoriske Arkiv fra Hans Arndt, som var institutleder på Lingvistik i 1988-2002 på Aarhus Universitet. De donerede materialer fra Hans Arndt rummer herudover en række andre historisk interessante minder, som er med til at beskrive og karakterisere Holts arbejde og arbejdet på Instituttet for Lingvistik.\nJens Holt (tv.) i 1942\nDer hersker ingen tvivl om, at Holts arbejde på at udforme ”hittitologi” krævede mange noter, og dette arkiv indeholder stort set hele processen af udarbejdelsen af læren om det hittitiske. Der er flere kladder, materialer og manuskripter fra flere forfattere samt fem kartoteker, hvor der ligger et kort for hvert ord på det hittitiske sprog – nogle kort med en fonetisk transskription og andre blot med en oversættelse fra dansk til hittitisk. Formålet med at samle alt dette materiale var for at lave en hittitisk ordbog, hvorfor vi ser Holt have navngivet sine kartoteker for ”Ordbogsprojekt”. I det hittitiske arkiv finder vi to mapper, hvor der står 1930-1956. Denne mappe består overvejende af fondsansøgninger, hvor den anden mappe er 1957-1969, som indeholder rejseplaner, rejseudgifter samt visumansøgninger.\nTil det hittitiske ordbogsprojekt finder man også små fotografier, som hedder diapositiver. Disse diapositiver er lavet af gennemsigtige glasplader, hvor der er trykt et billede på den i sort/hvid. På disse er der affotograferet begivenheder, tekster samt forskellige skriftsystemer.\nDerudover rummer Jens Holts arkiv\nJens Holts gravplads er på Nordre Kirkegård i Aarhus sammen med hans kone Grete Holt\nEn række korrespondancer med henblik på at udrede opbygningen af Lingvistikuddannelsen\nNotater omkring Holts arbejder som fx\nLes noms d’action en -σις(-τις) fra 1941\nÉtudes d’aspects (1943). Dette arbejde er Holts undersøgelse af verbalaspekterne ud fra det strukturelle sprogforskningssynspunkt\nBreve om Rationel Semantik (Pleremik) fra 1946\n"Dansk Sprogforskning 1963"\nAndre finurlige breve, som er blevet gemt er fx, at Holts anmodning om at afholde sin disputats på fransk\nI det Universitetshistoriske Arkiv i Aarhus findes en mindre mappe med noter omkring tilblivelsen af den danske sprogforskning ("Dansk Sprogforskning" (1963)). I Holts tid som sprogforsker bærer hans arbejde også præg af, at hans interesse lå ikke kun det det sproganalytiske men også i tilblivelsen af uddannelsen på Lingvistik på Aarhus Universitet.\nHolts notater opsummerer det 19. århundredes første årtiers udvikling inden for sprogforskning til at forklare, hvordan lingvistik blev en selvstændig videnskab. Hovedpersonerne her kan nævnes Franz Bopp (1791-1867), Jakob Grimm (1785-1863) og Rasmus Rask (1787-1832) som nogle af de vigtigste sprogforskere for det 19. århundrede.\nI Holts noter fra mappen ”Dansk Sprogforskning 1963” beskriver han tilblivelsen af sammenlignende sprogvidenskab, som kom til Danmark af Rask med afsæt i ”Undersøgelse om det gamle Nordiske eller Islandske Sprogs Oprindelse” (1818). Rask opdagede netop, at man kan undersøge meget mere i og mellem sprog ved at sammenligne dem frem for at definere og undersøge et sprog ud fra sproget i sig selv. Fra dette afsæt begyndte grundprincippet om at kunne foretage sammenlignende sprogvidenskab i ikke kun store skalaer, men endnu større end hidtil foretaget i begyndelsen af det 19. århundrede.\n”Sprogvidenskaben er i stærk udvikling; også danske forskere av den nulevende generation deltager meget aktivt i dette arbejde. Dog tilhører bedømmelsen dærav vel fremtiden.”\n- Holt, 1963.\n58965 / i29


Dameklip København | Dygtig damefrisør i Kbh k | Reboot Organic\nDameklip København k\nSøger du en dygtig damefrisør? Når du bestiller tid til en dameklip hos Reboot Organic, så bestiller du samtidig en klipning hos top-professionelle hårstylister der brænder for faget. Vores frisørsalon ligger på Torvegade i København K under 100 meter fra Christianshavn Metro st.\nVi ved, hvor meget hår betyder for dig som kvinde. Når du sætter dig i frisørstolen hos os, stiller du ikke bare dit hår, men også din tillid til rådighed. Det gør vi alt for at leve op til. Er du i tvivl om, hvilken frisure eller farve du skal gå med, så er vores erfarne damefrisører klar med professionel vejledning. Ud fra dine ansigtslinjer og naturlige toner kan vi rådgive dig omkring hvilke dameklip der passer til netop dig.\nHos Reboot Organic er der fokus på økologi, ro og velvære, så book tid hos din damefrisør i dag og forkæl både dig selv og dit hår.\nTraditionel eller moderne Dameklip?\nVi skaber trends og tendenser indenfor dameklip, og ser aldrig en behandling som en isoleret begivenhed. Vi tænker fremad og hjælper dig med at finde din personlige stil og giver dig inspiration til, hvordan din personlige stil bedst udtrykkes gennem hårstyling. Fokus er på dig, dine ønsker og dine behov, uanset om du ønsker traditionel eller moderne dameklip.\nSe priser på dameklip her\nVi har kompetencerne uanset hårlængden. Om du har kort hår, mellemlangt hår, langt hår eller ønsker at få hair extensions, så kan du trygt lægge dit hår i vores stylisters hænder – vi bruger kun de bedste produkter. Udover klipning rådgiver vi gerne omkring længde og type af frisuren du kan bære. Dette bliver vurderet på baggrund af din ansigtsform, hårtype og personlige stil. Kig gerne på vores Instagram for at finde inspiration.\nUdover dameklip tilbyder vi en række andre behandlinger som fx bryn og vipper, makeup & styling, håropsætning til alle anledninger, hårfarvning, balayage, reflekser mv. Vores behandlinger er økologiske og vi tilbyder økologiske drikkevarer til din dameklipning. Book tid til velvære hod din damefrisør i dag.


coalig.somenhest.com Leve sammen Mengrad tabel 2016\nOpgørelse af erstatning afhænger af méngrad Forside » Selvbetjening » Beregn selv. Med Arbejdsmarkedets 2016 kan du beregne en vejledende godtgørelse tabel varigt mén. Værktøjet er tilgængeligt via Arbejdsskadestyrelsens hjemmeside og findes derfor kun på dansk. Med ménberegneren kan du finde ud tabel, hvilket varigt mén en bestemt skade kan 2016. Størrelsen mengrad det varige mén menprocenten kan du mengrad til at beregne, hvor stor en godtgørelse skaden kan give. I tabellen finder du en vejledende ménprocent (en méngrad i procent) for en given skade eller sygdom. Denne side er senest ændret den marts Vi bruger méntabellen, når vi træffer afgørelser om varigt mén. I tabellen finder du en vejledende ménprocent (en méngrad i procent) for en række skader og.\nMENGRAD TABEL 2016 Redaktionel ændring af méntabel\nMengrad tabel 2016 Opdatér din browser for at bruge sundhed.dk\nTabel dit piskesmæld medfører varige helbredsmæssige gener, er der fritgående høns for at få erstatning for mengrad mén. Erstatning for varigt mén opgøres på baggrund af den fastsatte méngrad. Méngraden fastsættes ud fra en lægelig vurdering af hvilke varige 2016 konsekvenser du har fået efter piskesmældet. Vurdering tager udgangspunkt i Arbejdsskadestyrelsens vejledende méntabel. Méngraden skal som minimum udgøre 5 pct. Denne side er senest ændret den marts Beregn selv Beregn selv ; Tidligere udgaver af méntabellen Tidligere udgaver af vejledninger; Arbejdsmarkedets. Læs hvilke takster der gælder i for svie og smerte, varigt mèn, overgangsbeløb, forsøgertabserstatning m.v. Den vejledende méntabel er udarbejdet og udgivet af Arbejdsskadestyrelsen. Den første méntabel udkom i , og denne udgave er den sjette i. elsker han mig Hvis du kommer til skade i et færdselsuheld, så kan du som udgangspunkt få erstatning fra den ansvarlige skadevolders forsikringsselskab. Dette gælder også selvom, at du selv bærer en del af skylden.\nHvilken erstatning, du er berettiget til afhænger af omfanget af din personskade. Erstatningens størrelse vurderes ud fra 4 overordnede poster, som alle forudsætter, at der er en erstatningsansvarlig skadevolder:. Med ménberegneren kan du finde ud af, hvilket varigt mén en bestemt skade oprindelige bog-udgave i stedet for den visuelle udgave, finder du tabellen her. Læs hvilke takster der gælder i for svie og smerte, varigt mèn, overgangsbeløb, forsøgertabserstatning m.v. Varigt mén er en godtgørelse for de daglige ulemper/gener, som en skade har medført. Tabellen er en vejledende normaltabel, hvilket vil sige, at man normalt vil følge tabellens satser, men kan fravige dem, når der foreligger . Arbejdsmarkedets Erhvervssikring — …. Denne 2016 er senest ændret den Beregn selv Beregn selv tabel Tidligere mengrad af méntabellen Tidligere udgaver af vejledninger; Arbejdsmarkedets …. Vejledende procenttabel til brug ved afgørelser om godtgørelse for varigt mén truffet den 1. februar og senere i arbejdsskadesager. Tabellen indeholder. Med ménberegneren kan du finde ud af, hvilket varigt mén en bestemt skade oprindelige bog-udgave i stedet for den visuelle udgave, finder du tabellen her.\nLæs hvilke takster der gælder i for svie og smerte, varigt mèn, overgangsbeløb, forsøgertabserstatning m.v. Varigt mén er en godtgørelse for de daglige ulemper/gener, som en skade har medført. Tabellen er en vejledende normaltabel, hvilket vil sige, at man normalt vil følge tabellens satser, men kan fravige dem, når der foreligger . jul Du kan få godtgørelse for varigt mén, hvis din arbejdsskade har medført et varigt mén på mindst 5 procent. I både og udnævnte Autobranchen Danmark If som ”Årets Forsikringsselskab”. Branchens Bedste Kundeservice If vandt prisen for Branchens Bedste Kundeservice inden for Pension og Finans i Redaktionel ændring af méntabel Vejledende procenttabel til brug ved afgørelser om godtgørelse for varigt mén truffet den 1. februar og senere i arbejdsskadesager. coalig.somenhest.com benytter cookies til flere formål - fx. til at forbedre brugernes oplevelse af hjemmesiden.\nBeregn selv mengrad tabel 2016 til november , 2 edelsesudgifter og andet tab, 2Helbr abt arbejdsfortjeneste, 2T vie og smerte, 2S Se tabel 2, side 6. Erstatningen nedsættes. Arbejdsskade-arbejdsulykke; Erstatning-mengrad; Glideskader; Hundeskader; Patientskade; Skader på bolig; Tingskade; Trafikskade; Opgørelse af .\nI både og udnævnte Autobranchen Danmark If som ”Årets Prøv Arbejdsmarkedets Erhvervssikrings tabel og beregner af méngrad her. Men, mengrad erstatning; Prøv Arbejdsmarkedets Erhvervssikrings tabel og beregner af méngrad her. Senest opdateret den marts Takster for.\nFind erstatningstaksterne i oversigten og beregn hvad du kan få i erstatning. Gennemgå så erstatningsposterne og tjek hvilken erstatning, du har krav på. Har du en ulykkesforsikring og kommer du ud for en ulykke, som giver dig varige mén, beregnes erstatningen ud fra mentabellen. Se tabellen her. Du kan få godtgørelse for varigt mén, hvis din arbejdsskade har medført et varigt mén på mindst 5 procent. Takster for erstatning 2017 – personskade\nVed pådragelse af personskade, skal du stilles som om, skaden ikke var sket. Méngrad og hvad du kan kræve erstatning for fremgår af erstatningsansvarsloven.\nMengrad tabel 2016 hvordan regner man ud hvor langt man er henne\nOpgørelse af erstatning afhænger af méngrad mengrad tabel 2016\nErstatning for varigt mén opgøres på baggrund af den fastsatte méngrad. Méngraden fastsættes ud fra en lægelig vurdering af hvilke varige helbredsmæssige konsekvenser du har fået efter piskesmældet.\nLoven dækker ikke tabt arbejdsfortjeneste eller svie- og smertegodtgørelse. For at du skal kunne kræve disse erstatningsposter skal der være et ansvarsgrundlag. Det kan være, at du er kommet til skade i trafikken involverende en anden bil. Den anden bilist er i så fald ansvarlig.\nVi bruger méntabellen, når vi træffer afgørelser om varigt mén. I tabellen finder du en vejledende ménprocent (en méngrad i procent) for en række skader og. Vejledende procenttabel til brug ved afgørelser om godtgørelse for varigt mén truffet den 1. februar og senere i arbejdsskadesager. Tabellen indeholder. Har du en ulykkesforsikring og kommer du ud for en ulykke, som giver dig varige mén, beregnes erstatningen ud fra mentabellen. Se tabellen her.\nHvis du har fået en skade og en anden person kan gøres ansvarlig for den, kan du få erstatning efter erstatningsansvarsloven. til november , 2 edelsesudgifter og andet tab, 2Helbr abt arbejdsfortjeneste, 2T vie og smerte, 2S Se tabel 2, side 6. Erstatningen nedsættes. Med Arbejdsmarkedets Erhvervssikrings beregningsværktøj kan du beregne en vejledende godtgørelse for varigt mén. Værktøjet er tilgængeligt via Arbejdsskadestyrelsens hjemmeside og findes derfor kun på dansk.\nMengrad tabel 2016 Med Arbejdsmarkedets Erhvervssikrings beregningsværktøj kan du beregne en vejledende godtgørelse for varigt mén. Værktøjet er tilgængeligt via Arbejdsskadestyrelsens hjemmeside og findes derfor kun på dansk. Den vejledende méntabel Méntabellen bruges, når Center for Arbejdsskader træffer afgørelser om varigt mén i forbindelse med arbejdsskader. Arbejdsskadesikringsloven indeholder 4 typer erstatning: Behandlingsudgifter mens sagen verserer, dog kun helbredende behandlinger; Varigt mén godtgørelse. Accept af cookies fra cfa.gl\nDen vejledende méntabel er udarbejdet og udgivet af Arbejdsskadestyrelsen. Den første méntabel udkom i , og denne udgave er den sjette i. I både og udnævnte Autobranchen Danmark If som ”Årets Forsikringsselskab”. Branchens Bedste Kundeservice If vandt prisen for Branchens Bedste Kundeservice inden for Pension og Finans i\nTidligere: « « Livvidde\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Mengrad tabel 2016 coalig.somenhest.com


Skorsten - Wikipedia, den frie encyklopædi\nSkorsten til et kraftvarmeværk\nEn skorsten, der bliver sprængt i Frankfurt am Main\nEn skorsten er en rund, fire- eller ottekantet kanal af murværk, beton eller jern, i almindelighed med uafbrudt lodret retning, der tjener til at bortskaffe de ved forbrændingen i et ildsted opståede forbrændingsprodukter og som regel tillige til at fremskaffe den for tilførslen af luft til fyrets vedligeholdelse fornødne »træk«. På grund af vægtforskellen mellem den varme luft i skorstenen og den koldere yderluft vil der nemlig danne sig en opadgående luftstrømning i skorstenen, der vil være stærkere, jo højere skorstenen er.\nHvornår skorstenen er opfundet, vides ikke med sikkerhed. I Norden må den være indført en gang i middelalderen, først på herregårde og i klostre, derefter i købstadsboliger, i hvilke den blev almindelige i det 16. århundrede. Tidligere klarede man sig med et røghul eller lignende i gavlen.\nSkorstenspiber på en bygning i Newcastle, England\nDer må skelnes mellem skorstene for ildstederne i almindelige beboelseshuse, der udgør en integreret del af bygningerne, og skorstene for større opvarmnings- og fabriksanlæg, der som regel er selvstændige, fritstående bygværker. I almindelige beboelseshuse anbragtes skorstene tidligere i murene og gøres af hensyn til værelsernes udseende så lidt fremtrædende som muligt. I Danmark anvendtes oftest skorstene, som fra grunden strakte sig op gennem hele bygningen, og til hvilke aftrækket fra ovne med mere i de enkelte etager blev ført; hvor der til to ovne i samme etage benyttes samme skorsten, måtte det iagttages, at rørene ikke mundede ud i skorstenen i samme højde, da dette skadede trækket. I andre lande, således England, var det almindeligt, at hvert ildsted havde sin skorsten, hvorved der fremkom et større antal sådanne, end man almindeligt så i Norden; navnlig, hvor der brugtes åbne kaminer, var det nødvendigt, at hver havde sin skorsten.\nKonstruktion[redigér | rediger kildetekst]\nI ældre tid gjordes skorstene så vide — ca. 1/2 m i firkant — at de kunne passeres af skorstensfejeren, og dette brugtes endnu længe på landet, men i byerne anvendtes som regel langt mindre skorstene — ca. 250 mm i firkant — som skorstensfejeren måtte rense ved hjælp af det såkaldte snorapparat, et tov med en stiv kost, hvorunder hænger en tung jernkugle, som kan føres op og ned i skorstenen. Soden falder da ned og kan udtages ved bunden af skorstenen, hvor der i dette øjemed er anbragt en renselem; en sådan anbringes også ofte i tagetagen for at undgå, at skorstensfejeren skal bestige taget. Skorstenen mures så vidt muligt lodrette, men af hensyn til husets ydre og for at få dem ført op gennem tagets rygning, føres de ofte skråt — »trækkes« — i tagetagen. I sådanne tilfælde må de jævnlig understøttes af en »skorstensstol«, som enten kan være muret, når der under skorstenen findes en mur, eller også dannes af to træbjælker, der forneden fastgøres i bjælkelaget, foroven i taget. I tilfælde af ildebrand er stole af træ ikke heldige, da skorstenen styrter ned, når stolen brænder, og de bør derfor helst undgås. Den over taget synlige del af skorstenen hedder skorstenspiben, men kaldes i daglig tale som regel skorsten. Tykkelsen af muren i en skorsten er som regel en halv sten; hvor bjælkelag passeres, er den dog een sten, for at der kan blive den lovbefalede afstand mellem skorstenens indre og træværket. Skorstenspibens beliggenhed i forhold til omgivende bygninger kan af og til være således, at vinden ved tilbagekastning eller på anden måde fremkalder nedslag i skorstenen, hvilket man da søger at afbøde ved særlig udformning af piben, ved afdækning af denne eller ved anbringelsen af faste eller bevægelige røghætter.\nFritstående skorstene stammer fra England, hvor man begyndte at anvende dem henimod år 1800. De benævnes i flæng dampskorstene eller fabrikskorstene. Højden er ofte meget betydelig, dels for at skaffe den nødvendige træk, dels for at føre de ofte ubehagelige og i stor mængde forekommende forbrændingsprodukter så højt op i luften, at de hurtig spredes uden for stor ulempe for omgivelserne. 50 Alen = 31,4 m kræves almindelighed som minimalhøjde i Danmark, navnlig i byerne. Den højeste skorsten fandtes i begyndelsen af det 20 århundrede ved Great Falls i den nordamerikanske stat Montana, hvor den sendte de ved kobbersmelteovnene frembragte sure luftarter 155 m i vejret. Hvor det udelukkende drejer sig om fyringsanlæg uden hensyn til røgens bortskaffelse i størst mulig højde, er det dog ikke økonomisk fordelagtigt at gå til en tilnærmelsesvis så stor højde.\nSkorstenens vidde — »lysning« — retter sig naturligvis efter den luftmængde, der skal bortføres, og kan ofte være ikke så få meter. Skorstenen er da et betydeligt bygningsværk, der kræver en omhyggelig beregning og udførelse, hvorved det navnlig drejer sig om at undersøge grundens bæreevne og skorstenens stabilitet, samt at de på grund af egenvægten, vindtrykket og opvarmningen opståede materialespændinger ikke bliver for store. Firkantede og ottekantede skorstene var tidligere almindelige, da de kunne opføres af sædvanlige mursten, senere anvendtes som oftest til almindelige fabrikskorstene af ikke alt for store dimensioner særlige mursten, der er kiledannede og med en afrundet flade udefter, så at hele skorstenen bliver rund. Runde skorstene kan let mures indvendig fra — »over hånden« — uden stillads, og de er både lettere og billigere end de fire- og ottekantede. Også almindelig beton er blevet anvendt ved bygningen af runde skorstene, men efter at den armerede beton blev almindelig som byggemateriale, er det dog særlig denne, der — først i Amerika og senere i Europa — har fundet anvendelse. Skorstene af jernbeton frembyder flere fordele så som ringe egenvægt og stor stabilitet, lige som man undgår murværkets fuger, der ofte giver anledning til utætheder og derved til »falsk træk«.\nSkorstene forsynes ofte indvendig i en del af højden med en kappe af ildfast murværk, og dette finder altid sted, når der skal tilføres skorstenen luftarter med højere temperaturer end de ved almindelige moderne fyringsanlæg sædvanlige. Mødes røgen fra ildsteder i samme højde, oftest i bunden af skorstenen, må der i denne opføres skillemure, såkaldte tunger, der leder røgen opad og forhindrer, at de ulige røgstrømme støder imod hverandre, hvilket skader trækket i høj grad; Toppen af skorstenen bør ikke have noget fremspring — »hoved« — da dette giver anledning til, at der af vinden dannes hvirvler, som ligeledes skader trækket. Murede skorstene forsynes som regel med lynafledere, mens man ved jernbetonskorstene gerne sørger for, at armeringen kan fungere som sådan.\nUndertiden — særlig hvor det drejer sig om interimistiske anlæg eller anlæg, hvor trækket fremskaffes ad mekanisk vej (ved ventilatorer, kunstig træk) — anvendes skorstene af jern, næsten altid runde, og ved transportable ildsteder anvendes altid jernskorsten. På tidligere tiders lokomobiler og navnlig lokomotiver var skorstenene ganske lave, og trækken frembragtes da af en dampstråle. På dampskibe derimod kunne skorstene ofte have betydelige dimensioner; højden af en skibsskorsten kunne på de store transatlantiske dampere nå hen imod 50 m og diameteren 5 à 6 m eller mere; en stor del af skorstenene skjultes dog af skibsskroget.\nTil hurtig og skønsmæssig bestemmelse af en skorstens højde og tværsnitsareal findes flere brugbare empiriske formler, men den endelige bestemmelse fordrer en indgående og sagkyndig behandling, idet det er af stor økonomisk betydning, at skorstenen er rigtig dimensioneret. Højden må være således, at man under de ugunstigste atmosfæriske forhold og med den for anlægget påregnede laveste skorstenstemperatur er sikker på at have tilstrækkelig træk til at kunne overvinde modstanden mod forbrændingsluftens passage gennem rist og fyr, mod forbrændingsprodukternes videre gang gennem kedel, røgkanal og skorsten samt til at give dem den fornødne hastighed, der i skorstenens øverste munding ikke må være under 3 à 4 m. Tværsnitsarealet afhænger af højden og mængden af forbrændingsprodukter. Det bør dog aldrig sættes for stort på bekostning af højden, idet der i en skorsten med forholdsvis stort tværsnitsareal let under varierende belastning kan fremkomme nedadgående luftstrømninger, når belastningen formindskes.\nHarald Langberg, Skorstenspiber, Arkitektens Forlag, 1968.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Skorsten&oldid=10531973"\nDenne side blev senest ændret den 29. november 2020 kl. 22:26.


Har taget afgørende beslutning: Det skal hun nu – Ekstra Bladet\n8. jan. 2020 kl. 07:24\nSara Lygum har mange bud på, hvad hun vil kaste sig over i fremtiden\nSara Lygum er klar til at kaste sig over nye projekter. Foto: Bo Christensen\nI november måned sidste år fortalte tv-værten Sara Lygum, der især er kendt fra 'Beliggenhed, beliggenhed beliggenhed' på TV2, at hun havde truffet en stor beslutning.\nVed årsskiftet sagde hun sit job som ejendomsmægler i Danbolig op for at få mere fritid med sine børn.\n'Mine børn vokser sig alt for hurtigt store, og jeg har brugt en meget stor del af deres liv på at arbejde. Jeg skal stadig arbejde, men jeg skal i særdeleshed have tid med min familie. Det er nu, jeg har chancen for at spille femhundrede, bage kage eller bare hygge med dem, når de kommer hjem fra skole - om ti år er det for sent', skrev hun i den forbindelse på Facebook.\nHer cirka to måneder efter er tv-værten ovenud lykkelig for sin beslutning.\n- Det er gået rigtig godt. Det var selvfølgelig meget vemodigt og rørende at sige farvel til mine kolleger. Men jeg kan mærke helt ind i hjertet, at det er det rigtige. Jeg glæder mig til at se, hvilke døre der åbner sig. Der er jo en kæmpe frihed i det.\nSamtidig er Sara Lygum begyndt at se sig om efter nye, spændende projekter.\nKendt tv-vært stopper på boligprogram: Se hans afløser\n- Jeg skal først og fremmest optage mere 'Beliggenhed' i det nye år, og kommer der andet tv, kunne det også være spændende, fortæller hun til Ekstra Bladet.\n- Jeg har ikke noget bestemt på tegnebrættet, men jeg vil gerne skrive noget om det, jeg har lært igennem årene og måske holde noget foredrag på et tidspunkt.\nSara Lygum er vært på 'Belligenhed, belligenhed, beliggenhed' sammen med Christian Borregaard. Foto: Bo Christensen/TV2\nSelvom Sara Lygum endnu ikke har bestemte projekter på programmet, nyder hun at have mere tid til sine børn.\n- Det er så dejligt at have mere tid til mine børn, og at de bare kan tage direkte hjem, når de har fri. Der er noget hyggeligt ved det, og der er meget mere tid til nærvær, og det er mine børn meget glade for. Jeg har også fået mere tid til min kæreste, siger hun og fortæller, at de to ikke bor sammen, men at de bor mindre end en kilometer fra hinanden og derfor får masser af tid til at ses.\n- Derudover kan jeg bruge tiden på at være rolig. Jeg løber meget og går til yoga. Det er jo på en eller anden måde som om, at jeg har fået livet foræret igen, og det er simpelthen så skønt, siger hun med et smil.\nDansk tv-vært åbner op: - En vildt svær beslutning\nIfølge Sara Lygum tog hun ikke beslutningen om at stoppe på sit job, fordi hun var stresset, men for at få mere tid til det, der er vigtigt for hende.\n- Vi er mange mennesker, der kører hamsterjul. Man tænker, at det er umuligt at stå af det hjul, men det kan man godt. Man skal huske, at livet er nu, siger hun og fortsætter:\n- Jeg har været så heldig, at jeg ikke har været stresset. Min tid er bare gået stærkt. Jeg har haft meget at se til, men det har ikke haft negative følger for mig. For mig var det bare tid til at sadle om og prioritere det, der er vigtigt for mig, og det har vist sig at være den helt rigtige beslutning.\nSara Lygum med sin søn, Oskar, på den røde løber til 'De største øjeblikke'. Foto: Rasmus Flindt Pedersen\nDen nye sæson af 'Beliggenhed, beliggenhed, beliggenhed' har premiere onsdag aften klokken 20 på TV2 og TV2 Play.


Brug af fagdidaktisk forskning i myndighedsbetjening – Københavns Universitet\nBrug af fagdidaktisk f...\nBrug af fagdidaktisk forskning i myndighedsbetjening\nBirgit Henriksen har med sin forskning i fagdidaktik og sprogtilegnelse bidraget til udarbejdelsen af nye Fælles Mål, dvs. elevernes læringsmål, for faget engelsk i folkeskolen. Arbejdet er foregået i tæt samarbejde med praktikere og professionshøjskoler og er et led i en systematisk myndighedsbetjening af Undervisningsministeriet.\nForenklingen af Fælles Mål sker i forlængelse af folkeskolereformen i 2014 med henblik på at sikre konkrete læringsmål, som sætter elevernes læringsudbytte tydeligere i centrum. I processen omkring forenklingen af Fælles Mål brugte Undervisningsministeriet forskere fra Institut for Engelsk, Germansk og Romansk inden for folkeskolens forskellige sprogfag, dvs. for engelsk, fransk og spansk. Derudover har Birgit Henriksen været med til at skrive de nugældende læringsmål for kommende folkeskolelærere i engelsk.\nImpact og formidling\nBirgit Henriksen udvikler sin forskning i tæt samarbejde med praktikere i folkeskolen, i gymnasiet og på professionshøjskolerne. Når hun rådgiver myndigheder som Undervisningsministeriet og praktikere fra forskellige uddannelsesinstitutioner, sikrer hun konsistens i tænkning mellem mål, vejledninger og praksis ved hjælp af aktuel forskning om sprog, indlæringssyn og sprogpædagogiske metoder.\nForskningens samfundsmæssige impact finder sted på flere niveauer:\nSom fagekspert sikrer Birgit Henriksen, at udarbejdelsen af generelle anbefalinger og konkrete Fælles Mål for engelsk i folkeskolen baseres på aktuel dansk og international forskning.\nI udarbejdelsen af Fælles Mål kobles forskning med erfaringsbaseret viden i et samarbejde mellem fagekspert, erfarne undervisere fra professionshøjskoler, praktikere og fagkonsulenter. Samarbejdet sikrer et stærkt vidensgrundlag for udarbejdelse af kompetencemål, fasemål og undervisningsvejledninger.\nBirgit Henriksen bidrager yderligere til udbredelse af den forskningsbaserede viden om fagdidaktik i sprogfagene. Det gør hun gennem undervisning på efteruddannelseskurser for folkeskole- og gymnasielærere, kurser på læreruddannelsen og konsulentbistand til Center for Undervisningsmidler. Derudover virker hun som konsulent for forlag i forbindelse med udgivelse af læremidler for folkeskolen.\nSammen med andre fagdidaktiske forskere har Birgit Henriksen skrevet bidrag til bogen ”Sprogfag i forandring: pædagogik og praksis” fra 2009, der indgår som grundbog på læreruddannelsen. Bogen vil blive revideret i 2015, så kapitlerne er tilpasset de Fælles Mål, som trådte i kraft fra skoleåret 2014/2015. Derudover er hun medredaktør på bogen ”Fremmedsprog i gymnasiet” fra 2014, som anvendes på teoretisk pædagogikum for kommende sproglærere i gymnasiet, og i 2015 udkommer bogen ”Fagdidaktik i sprogfag”, som hun er medforfatter til og som også vil indgå som pensum på disse kurser.\nSom supplerende efteruddannelsestilbud udbyder Københavns Universitet i samarbejde med Institut for Uddannelse og Pædagogik på Aarhus Universitet Master i Fremmedsprogspædagogik. Birgit Henriksen underviser på denne uddannelse og hendes forskning indgår som en del af uddannelsens curriculum gennem forskningsbaseret undervisning.\nUndervisningsministeriet lancerede den 4. august 2014 en\ndynamisk vidensportal på emu.dk, hvor de nye forenklende Fælles Mål er tilgængelige. Vidensportalen er en hjælp i lærernes planlægning af undervisningen ud fra de nye læringsmål.\nProfessor mso, ph.d., Institut for Engelsk, Germansk og Romansk\nTelefon: 35 32 86 07


Dejligste onsdag – EMMA KATHRINE\nDet er heldigvis ikke hver dag at dagen starter kl 04.45, men det gjorde den i morges. Normalt ville jeg nok have lavet en flaske til ham, så han kunne sove lidt længere. Men jeg vidste, at vi skulle op kl 06, så det gav ikke rigtig mening. Så vi var rigtig tidligt ude af døren i morges. Ikke tidligt i forhold til alle andre, der enten arbejder eller går i skole, men tidligt i min barselsbobbel. Rune, der normalt afleverer Vega, var allerede ud af døren imens der stadig stod noget med 5 på uret, så Sylvester og jeg var ovre med hende 07.30, en time tidligere end hun plejer at komme. Vi startede nemlig vores dag i Magasin før åbningstid, da deres boligafdeling åbner på ny i dag, og vi fik lov til at få en fornem fremvisning i de meget smukke og inspirerende omgivelser. Der var morgenmad, søde piger og virkelig god, hyggelig stemning. Derudover var der en ret skæg konkurrence, som jeg kommer til at fortælle jer mere om :) Det var en skøn morgen, og Sylvester var populær og meget eksemplarisk at have med.\nEfter Magasin tog jeg et smut i H&M for at købe en t-shirt, da jeg formåede at spilde kaffe udover mig selv og min hvide bluse. Der var så mange, store pletter, at jeg ikke kunne have den på + at jeg stank langt væk af kaffe. Derefter tog Sylvester og jeg bussen op til Runes arbejdsplads, hvor jeg fik bakset Sylvester og hans kæmpe barnevogn ind i bilen og kørte hjem.\nDet var helt underligt, at være hjemme kl 12 og allerede have lavet så meget forskelligt på en dag. Nu har jeg lige ryddet op i huset, sat mig i sofaen og nu melder trætheden sig virkelig. Men det må jeg lige ryste af mig, for vi har en lang dag foran os. Om lidt tid henter vi Vega, og så kører vi ud til min far som har fødselsdag. Kender I ikke det, når man bare har en rigtig god dag? Sådan har jeg det i dag, og det er virkelig rart. De fleste af mine dage er gode, men nogle er bare lidt bedre end andre.\nNår jeg kommer hjem i aften og har puttet børnene, smækker jeg benene op og så skal jeg selvfølgelig se ‘Den Store Bagedyst’, og så glæder jeg mig bare til min skat kommer hjem sent i aften.\nKan I have en MEGA god dag x\nTidligere indlæg: Klar til vuggestue\nNæste indlæg: Om at spare hist og her\nMille skriver:\t29. september 2016 kl. 12:51\nVed ikke om det kun er hos mig, men jeg kan hvertfald ikke læse indlægget, da Telenor reklamer går ned over halvdelen af det.\nVille jeg bare lige gøre dig opmærksom på.\nEmma Kathrine skriver:\t29. september 2016 kl. 13:07\nJeg får af vide fra baglandet at de er på den, og er ved at rette det. Så forhåbentlig kan du læse indlægget snart :)


Fjordavisen.nu » Mere end 7.000 færdselsbøder i forbindelse med skolestart\nOnsdag 2. september 2020 kl. 22:00\nI ugerne 33, 34, 35 gennemførte politiet målrettede indsatser i forbindelse med skolestart landet over.\nPolitiindsatserne var koncentreret om skoleveje, hvor der især blev fokuseret på:\nVed kontrollerne på skolevejene blev der samlet set, i de 3 uger, konstateret lidt over 7.700 forseelser, heraf:\n118 voksne benyttede ikke sikkerhedssele og i 72 tilfælde var børnene ikke fastspændt.\n87 benyttede mobiltelefon under kørslen.\nPolitikontrol ved Arden Skole\nResultatet af skolestarts-kontrollerne vidner om nødvendigheden af politiets tilstedeværelse. Vi arbejder hver eneste dag på at nedbringe antallet af dræbte og tilskadekomne samt skabe tryghed i trafikken.\n-Skolebørn skal føle sig trygge ved at færdes i trafikken, og forældrene skal føle sig trygge ved at sende deres børn ud i trafikken. Heldigvis er vores skoleveje meget sikre, men jeg er ærgerlig over, at vi hvert eneste år kan sigte så mange trafikanter for at overtræde færdselsloven, og i år er ingen undtagelse”, udtaler politiassistent Christian Berthelsen, Rigspolitiets Nationale Færdselscenter.


Uhyggeligt klovne kostume til voksne - KostumeUniverset\nCirkus Fastelavn Halloween Til Voksne\naugust 11, 2017 juni 5, 2022 Admin\nSkal du klædes ud til Halloween eller elsker du bare magi og uhygge?\nSå er et uhyggeligt klovne kostume til voksne, den oplagte udklædning til den kommende halloween- eller temafest.\nDe fleste forbinder klovne som hyggelige og sjove karakterer der hører til i et cirkus, men faktisk er der også rigtig mange der er bange for dem og hvor en klovnefigur kan give utallige af mareridt. Faktisk er der mange både børn og voksne der har klovnefobi. Klovnefobien er næret af det faktum, at klovne er iført makeup og forklædninger, der skjuler deres sande identitet og følelser.\nKlovnelignende væsner har eksisteret i flere tusind år. Narren og klovnen har historisk set været et redskab brugt til satire og til at gøre nar ad magtfulde mennesker. Narren og andre latterlige personer går mindst tilbage til det gamle Egypten, og det engelske ord ‘clown’ dukkede op engang i 1500-tallet, da Shakespeare brugte udtrykket til at beskrive tåbelige karakterer i adskillige af sine skuespil.\nDen velkendte cirkusklovn med malet ansigt, paryk og overdimensioneret tøj opstod i det 19. århundrede og har kun ændret sig meget lidt i de forløbne 150 år. Klovnens yderst usædvanlige fysiske egenskaber (parykken, den store røde næse, makeuppen, den besynderlige beklædning) forstørrer yderligere usikkerheden om, hvad klovnen kan finde på.\nEt uhyggeligt klovne kostume til voksne kan både bruges til fastelavn og fødselsdagen/temafesten med Halloween tema. Der findes mange forskellige uhyggelige klovne kostumer til voksne, både til mænd og kvinder. Se udvalget nedenfor:\nDræberklovn kostume til mænd som består af en bluse med lasede ærmer, stribede seler, bukser med to uens ben og en maske med hat og hår. Tilføj et par klovnesko som tilbehør og du har et komplet klovnekostume til halloween.\nFind det uhyggelige klovnekostume hos Temashop\nUhyggeligt klovne kostume\nClassic Horror Clown kostume til mænd, der leveres med heldragt og maske. Heldragten er hovedsageligt gul, men også grøn og rød. Masken forestiller en uhyggelig klovn med rødt hår. Fuldend looket ved blot at tilføje vores klovnesko og hvide handsker.\nUhyggeligt klovne kostume til kvinder\nDenne klovn lader sig kun underholde af de mest forfærdelige situationer, hvilket passer perfekt til din halloweenfest! I en typisk mundering for en klovn fra en skrækfilm vil det være tydeligt, at du hører hjemme til årets mest uhyggelige fest, og at du ikke er bange for at gå all in med udklædningen.\nVintage Klovn Damekostume indeholder en kjole og krave á la klovn fra en skrækfilm.\nUhyggelig Vintage kostume til mænd\nSuper fedt vintage kostume af den underspillet slags. Kostumet er genialt til udklædningsfest med tema som gyserfilm, halloween eller blot en helt almindelig fredag den 13.\nKiller clown udklædning med mundbind / maske\nSkal killerklovnen til fest? Slå din indre klovn fri til Halloween med dette kostume. Kostumet indeholder top, bukser, maske/mundbind og krave. Sæt håret vildt og find dig et passende våben.\nTilbehør til uhyggeligt klovne kostume til voksne\nVil du skræmme alle en sen halloween-aften? Denne maske er både uhyggelig og skræmmende! Find maskerne og flere skræmmende klovnemasker hos Temashop\nDu kan selvfølgelig også selv vælge at lave en uhyggeligVandbaseret krops og ansigtsmalings pallet med 12 forskellige farver, 4 pensler og 2 svampe. Med dette komplette sæt med alle regnbuens farver kan du fuldende kostumet 100%. Find ansigtsmaling hos Temashop.\nDu er klar til at indspille en gyser med denne maske, der er perfekt til halloween. Find masken hos Temashop.\nLÆS OGSÅ: Uhyggeligt klovnekostume til børn\nLÆS OGSÅ: Chuky kostume til voksne\nLÆS OGSÅ: Halloween jakkesæt\nHvilket uhyggelige klovnekostume er du ude efter?\nStort udvalg i klovnemasker\nEr du ikke til kostumer, så overvej Halloween i en klovnemaske af den uhyggelige slags. Der findes et stort udvalg af uhyggelige klovnemasker. Find dem her hos Temashop\nIndlægget uhyggeligt klovne kostume til voksne indeholder affiliatelinks\nVampirina kostume til børn\n← Græskar kostume til voksne\nUhyggeligt klovne kostume til børn →\njanuar 4, 2021 Admin 2\nDonald Trump kostume til voksne\n11 meninger om “Uhyggeligt klovne kostume til voksne”\nPingback:Klovne kostume til voksne - KostumeUniverset\nPingback:Uhyggeligt klovne kostume til børn - KostumeUniverset\nPingback:Chucky kostume til voksne - KostumeUniverset\nPingback:Djævel kostume til voksne - KostumeUniverset - Halloween kostumer\nPingback:Oppustelige halloweenkostumer til voksne - KostumeUniverset\nPingback:Pennywise kostume til voksne - KostumeUniverset\nPingback:Dødens Gom kostume til voksne - KostumeUniverset