Anne Mertz Nils Lauge Marianna Hansen Centerchef Klinikchef Udviklingschef Den 5. januar 2011 Psykiatrisk Center Nordsjælland - PDF\nAnne Mertz Nils Lauge Marianna Hansen Centerchef Klinikchef Udviklingschef Den 5. januar 2011 Psykiatrisk Center Nordsjælland\nDownload "Anne Mertz Nils Lauge Marianna Hansen Centerchef Klinikchef Udviklingschef Den 5. januar 2011 Psykiatrisk Center Nordsjælland"\n1 Samarbejdsaftale om mennesker med sindslidelse (voksne) Anne Mertz Nils Lauge Marianna Hansen Centerchef Klinikchef Udviklingschef Den 5. januar 2011 Psykiatrisk Center Nordsjælland Vibeke Abel Direktør, Job, Social og Sundhed Den 5. januar 2011 Hillerød Kommune\n2 Indholdsoversigt Aftaleindhold Aftaleparter Aftalens løbetid Formål Hovedprincipper for samarbejdet Målgruppe Aftaler, der supplerer samarbejdsaftalen Lovgrundlag Samtykke Kompetenceforhold Kapacitet Kontaktoplysninger Kommunikation Børn i familier med psykisk sygdom Behandling af psykisk sygdom Psykiatrisk behandling Behandling i psykiatrisk specialfunktion Frit sygehusvalg Udvidet ret til psykiatrisk behandling Mennesker med sindslidelse på somatiske afdelinger Mennesker med sindslidelse, som bor i botilbud Mennesker med sindslidelse og dom til behandling Indgang til behandling Henvisning Henvisning af patienter med spiseforstyrrelser Henvisning af traumatiserede flygtninge Psykiatrisk skadestue Akutteam på Orion Hjemløse Udredning og behandling Indlæggelse/ambulant Mennesker med sindslidelse, som bor i botilbud Mennesker med sindslidelse og misbrug (dobbeltdiagnoser) Mennesker med sindslidelse og dom til behandling Særligt om ambulant behandling Udskrivning Afslutning af ambulant forløb Mennesker med sindslidelse, som bor i botilbud Mennesker med sindslidelse og misbrug (dobbeltdiagnoser) Mennesker med sindslidelse og dom til behandling Selvmordstruede Udskrivning af hjemløse Opfølgning 2\n3 Bilag Bilag 1 Samtykkeregler og samtykkeerklæringer Bilag 2 Ambulant, psykiatrisk speciallægebehandling til beboere på regionale og kommunale botilbud Bilag 3 Varsling og varslingsfrister i Region Hovedstadens Psykiatri Bilag 4 Aftaler, der supplerer samarbejdsaftalen - Koordinatorfunktionen i Psykiatrisk Center Nordsjælland 3\n4 Emne Aftaleparter Standardaftale - skabelon Aftaleindhold Aftalen bliver indgået mellem Region Hovedstadens Psykiatri og Hillerød Kommune og omhandler samarbejdet mellem Psykiatrisk Center Nordsjælland og Hillerød Kommune. Det fremgår af aftalen, hvornår og hvordan parterne samarbejder, samt samarbejder med andre relevante parter, eksempelvis pågældendes egen læge og Kriminalforsorgen. Aftalens løbetid Formål Hovedprincipper for samarbejdet Aftalen træder i kraft den 1. februar 2011 og ligger til grund for samarbejdet, indtil anden aftale er indgået. Formålet med denne aftale er at sikre et konstruktivt grundlag for samarbejdet mellem Hillerød Kommune, Psykiatrisk Center Nordsjælland og andre relevante parter, herunder patientens egen læge, således, at mennesker med sindslidelse oplever sammenhæng, kontinuitet og medinddragelse i en helhedsorienteret indsats. Hovedprincippet for samarbejdet er, at den instans, der har kontakten med pågældende, er forpligtet til at orientere og inddrage øvrige relevante samarbejdsparter med henblik på at sikre, at pågældendes behov bliver tilgodeset og ventetiden på relevante tilbud bliver minimeret. Psykiatrisk Center Nordsjælland og Hillerød Kommune forpligter sig til - hurtigst muligt - at orientere hinanden om ændringer i egen organisation, der har relevans for samarbejdet. Samarbejdet skal desuden ske med udgangspunkt i de fælles værdier for den tværsektorielle indsats for mennesker med sindslidelse: Respekt Faglighed Ansvar Hillerød Kommune kan kontakte Psykiatrisk Center Nordsjælland, når kommunen skønner, at et menneske med sindslidelse kunne have behov for psykiatrisk behandling. Psykiatrisk Center kan oplyse om generelle behandlingstilbud, henvisnings- og henvendelsesmuligheder se afsnit Indgang til behandling. De lokale samordningsudvalg evaluerer jævnligt og mindst én gang årligt det generelle samarbejde mellem Psykiatrisk Center Nordsjælland og Hillerød Kommune samt samarbejdet med almen praksis. Det lokale samordningsudvalg identificerer 4\n5 desuden områder, hvor samarbejdet kan udvikles. Målgruppe Mennesker med sindslidelse omfatter mennesker med et bredt spektrum af sygdomme, eksempelvis psykotiske lidelser, ikkepsykotiske lidelser, personlighedsforstyrrelser, kontakt- og opmærksomhedsforstyrrelser, spiseforstyrrelser, gerontopsykiatriske lidelser, hjerneskade kombineret med psykisk sygdom, oligofreni mv. I forhold til mennesker med demens indgår psykiatrien i regionens demensteams. Region Hovedstadens Psykiatri varetager derudover den psykiatriske behandling af mennesker med samtidig demens, svære adfærdsforstyrrelser og anden psykisk sygdom Målgruppen for aftalen er voksne mennesker med sindslidelse, som enten modtager kommunale støttetilbud, eller skønnes at kunne få brug for kommunale støttetilbud. Aftalen forholder sig generelt til samarbejde om mennesker med sindslidelse. I de tilfælde, hvor der gælder særlige forhold for mennesker med sindslidelse med særlige diagnoser/tilstande, fremgår det særskilt af denne aftale. Aftaler, der supplerer samarbejdsaftalen Lovgrundlag Samtykke I det omfang, der er indgået aftaler, som supplerer samarbejdsaftalen, eksempelvis aftaler om opsøgende og/eller udgående ambulant behandling, fremgår dette af bilag 4. Samarbejdet sker inden for gældende lovgivning, herunder især: Forvaltningsloven Sundhedsloven Lov om anvendelse af tvang i psykiatrien Lov om retssikkerhed og administration på det sociale område Lov om social service og andre sociale love Straffeloven Persondataloven Grundlaget for samarbejdet er, at der foreligger samtykke fra patienten dog med de undtagelser, der fremgår af gældende ret. Læs mere i bilag 1: Samtykkeregler og samtykkeerklæringer. Kompetenceforhold Psykiatrisk Center Nordsjælland Psykiatrisk Center Nordsjælland visiterer til centret og beslutter, hvordan udredning og behandling tilrettelægges. Psykiatrisk 5\n6 Center Nordsjælland beslutter, om udredning og behandling skal foregå ved indlæggelse (akut eller planlagt), ambulant eller ved udgående/opsøgende virksomhed. Psykiatrisk Center Nordsjælland beslutter også varigheden af forløbet. Psykiatrisk Center Nordsjælland beslutter desuden om pågældende skal henvises til behandling i en specialfunktion. Hillerød Kommune Hillerød Kommune beslutter, om der skal iværksættes kommunale støttetilbud, og i givet fald hvilke konkrete tilbud. Hillerød Kommune har ansvaret for at vurdere, om der skal udarbejdes en handleplan efter 141 i lov om social service. Opholdskommune/handlekommune I tilfælde, hvor et menneske med sindslidelse har ophold i et botilbud, der er beliggende i en anden kommune, end den kommune der har handleforpligtelsen overfor pågældende og det skønnes, at der kan være behov for ændring af de kommunale støttetilbud, underretter Psykiatrisk Center Nordsjælland det botilbud, som pågældende bor i. Botilbuddet/botilbuddets beliggenhedskommune har ansvaret for at kontakte pågældendes handlekommune og informere om henvendelsen fra Psykiatrisk Center Nordsjælland. Pågældendes handlekommune har herefter ansvaret for at vurdere om, der er behov for at ændre i de kommunale støttetilbud. Kapacitet Med henblik på at sikre, at der er den fornødne kapacitet til mennesker med sindslidelse - både indenfor det kommunale ansvarsområde og indenfor behandlingspsykiatriens ansvarsområde - er der krav om, at der er fokus på planlægning og styring af kapaciteten til målgruppen. Det har bl.a. til formål at sikre, at der er det rette tilbud til den enkelte på det rette tidspunkt, således at der undgås unødig ventetid. Som led i dette arbejde skal de lokale samordningsudvalg én gang årligt (i årets første kvartal) drøfte den lokale kapacitet. Det lokale samordningsudvalg skal informere Psykiatriens samordningsudvalg om resultatet af drøftelserne. Kontaktoplysninger Hillerød Kommune udpeger en eller flere koordinatorer, der fungerer som indgang i kommunen. Psykiatrisk Center Nordsjælland, herunder distriktspsykiatrien, udpeger en eller flere koordinatorer, der fungerer som indgang til centret. De konkrete kontaktoplysninger, herunder kontaktoplysninger 6\n7 uden for normal åbningstid, skal være tilgængelige i elektronisk form for relevante medarbejdere hos hhv. Psykiatrisk Center Nordsjælland og Hillerød Kommune. Hillerød Kommune og Psykiatrisk Center Nordsjælland har hver især ansvaret for, at kontaktoplysningerne bliver opdateret løbende. Kommunikation Kommunikationen foregår elektronisk, herunder ved anvendelse af MedCom-standarder og krypteret mail. Kun i helt særlige tilfælde kan kontakten foregå pr. fax og telefon. For at undgå misforståelser bør alle aftaler blive kommunikeret skriftligt. Psykiatrisk Center Nordsjælland og Hillerød Kommune er hver især ansvarlig for at sikre den fornødne IT-understøttelse af kommunikationen. Det er vigtigt at sikre, at der foreligger fornødent samtykke inden der bliver udvekslet personfølsomme oplysninger mellem myndighederne. Børn i familier med psykisk sygdom Offentligt ansatte har pligt til at underrette kommunen, hvis de bliver bekendt med, at et barn eller en ung har behov for særlig støtte. Når et menneske med sindslidelse påbegynder behandling, er der særligt behov for opmærksomhed i forhold til pågældendes familiemæssige forhold. Det vagthavende personale skal derfor ved pågældendes henvendelse for behandling undersøge: Om der er børn i familien Om der er nogen, der tager sig af børnene, og i så fald hvem Om der er nogen i barnets eller den voksnes netværk, der skal orienteres om indlæggelsen (fx bedsteforældre, børnehave, skole, sagsbehandler mv.) Pligten til at undersøge pågældendes familiemæssige forhold gælder både ved akut og planlagt indlæggelse samt ved begyndelse af ambulant behandling. Den vagthavende læge vurderer, om Psykiatrisk Center Nordsjælland, herunder distriktspsykiatrien, selv kan yde den nødvendige støtte til pågældende og dennes barn/børn, eller om der er grundlag for at underrette koordinator i Hillerød Kommune om, at der kan være behov for kommunale støttetilbud i forhold til barnet/børnene. Underretning til kommunen med patientens samtykke bliver som 7\n8 udgangspunkt foretaget af koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland, herunder distriktspsykiatrien, efter samråd med den behandlende overlæge. Underretningen bliver givet til koordinator i Hillerød Kommune. Ved underretning til kommunen uden pågældendes samtykke bliver beslutningen om underretning truffet af den behandlende overlæge. Pågældende bliver informeret om underretningen, med mindre der er forhold, der taler direkte imod. Ved behov for underretning til kommunen udenfor normal åbningstid se afsnit om kontaktoplysninger. En underretning bør indeholde: Kort faktuel beskrivelse af barnet/børnene, hvis det er muligt Grunden til bekymring, eventuel beskrivelse af konkret situation Tidsperspektiv hvor længe har den tilstand, der giver anledning til bekymring, stået på? Kort beskrivelse af hvordan forældrene ser på problemet, og hvordan de reagerer. En underretning bør altid være skriftlig for at undgå misforståelser. Hillerød Kommune har ansvaret for at vurdere sagen og eventuelt iværksætte konkrete støttetilbud. Det er imidlertid også vigtigt at tage højde for den langsigtede indsats over for de børn og unge, der har forældre med sindslidelse. Der er derfor behov for en kontinuerlig vurdering af, om der er brug for en særlig indsats over for børn i familien. I den langsigtede indsats har Psykiatrisk Center Nordsjælland i forbindelse med behandlingen af pågældende ansvaret for løbende at vurdere, om der er behov for at underrette kommunen om ændringer i pågældendes tilstand, der kan have betydning for børn i familien. Kommunen har ansvaret for at vurdere, iværksætte eller ændre eventuelle kommunale støttetilbud til børn i familier med sindslidelse. Koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland og koordinator i Hillerød Kommune har ansvaret for, at der afholdes møde mindst to gange årligt med henblik på erfaringsudveksling, videndeling og styrkelse af en smidig og helhedsorienteret indsats tværsektorielt og tværfagligt over for børn af mennesker med sindslidelse. 8\n9 Psykiatrisk behandling Behandling i psykiatrisk specialfuntion Behandling af psykisk sygdom Psykiatrisk Center Nordsjælland varetager som udgangspunkt den psykiatriske behandling af mennesker med sindslidelse, der har bopæl i de kommuner, der hører under dette psykiatriske centers optageområde. Psykiatriske specialfunktioner bliver varetaget på regionsniveau, hvilket indebærer, at det ikke er bopælskriteriet, der er afgørende for valg af behandlingssted, men sygdommens sværhedsgrad. Hvis der er behov for at behandle et menneske med sindslidelse i en psykiatrisk specialfunktion, bliver dette besluttet af Psykiatrisk Center Nordsjælland, der viderehenviser pågældende til specialiseret behandling. Den specialiserede behandling kan eventuelt finde sted på et andet psykiatrisk center i regionen. Egen læge/henviser vil blive orienteret elektronisk om viderehenvisningen. Samarbejdet mellem Hillerød Kommune og den psykiatriske specialfunktion sker efter principperne i denne samarbejdsaftale Frit sygehus valg Når mennesker med sindslidelse fra Hillerød Kommune behandles på et andet psykiatrisk center i regionen efter reglerne om frit sygehusvalg, vil samarbejdet mellem Hillerød Kommune og psykiatrien ske efter principperne i denne samarbejdsaftale. Udvidet ret til psykiatrisk behandling Mennesker med sindslidelse, der er omfattet af den udvidede ret til psykiatrisk behandling, kan vælge at blive behandlet på et privat behandlingssted, hvis der ikke kan påbegyndes behandling i offentligt regi inden 2 måneder fra henvisningen. Private behandlingssteder skal efterleve relevante dele af sundhedsaftalerne, herunder samarbejde med pågældendes kommune og/eller pågældendes egen læge, når de leverer offentligt finansieret behandling. Region Hovedstadens Psykiatri er forpligtet til at sikre, at sundhedsaftalen og samtlige samarbejdsaftaler er tilgængelige på hjemmesiden. Mennesker med sindslidelse på somatiske afdelinger Denne aftale gælder også for mennesker med sindslidelse, som er indlagt på somatisk afdeling, hvis der føres tilsyn fra Psykiatrisk Center Nordsjælland og: Pågældende enten modtager kommunale støttetilbud, eller Pågældende skønnes at kunne få brug for kommunale støttetilbud. 9\n10 Mennesker med sindslidelse, som bor i botilbud Mennesker med sindslidelse, som bor i botilbud, herunder mennesker med sindslidelse og udviklingshæmning, skal have psykiatrisk behandling, der lever op til deres behov på lige vilkår med andre mennesker med sindslidelse i Region Hovedstaden. Behandlingen foregår som udgangspunkt ved, at de pågældende møder til ambulant behandling på Psykiatrisk Center Nordsjælland, herunder distriktspsykiatrien. Behandlingen kan også foregå som udgående ambulant behandling, der finder sted i botibuddet. Hvorvidt behandlingen skal foregå som udgående ambulant behandling beror på en konkret individuel vurdering af den enkelte beboer. Vurderingen foretages af botilbuddet og Psykiatrisk Center Nordsjælland. Der kan derudover indgås aftaler mellem Hillerød Kommune og Psykiatrisk Center Nordsjælland om supervision og undervisning af medarbejdere i botilbuddet i emner af generel karakter. Notat om ambulant, psykiatrisk speciallægebehandling til beboere på regionale og kommunale botilbud er vedlagt som bilag 2. Mennesker med sindslidelse og dom til behandling Formålet med en behandlingsdom er at forebygge ny kriminalitet. Behandlings- og støtteforløb for mennesker med sindslidelse og dom til behandling består oftest af flere forskellige tilbud i både psykiatrien, det kommunale system og eventuelt andre relevante myndigheder. Det er derfor væsentligt, at behandlingen koordineres, så ansvaret for behandlingen er entydigt gennem den periode, pågældende har en retslig foranstaltning. For at sikre denne koordinering udarbejder den behandlingsansvarlige overlæge en overordnet behandlingsplan for hele den periode, pågældende har en retslig foranstaltning. Den overordnede behandlingsplan skal indeholde: Behandlingsplan under indlæggelse Observationer i forhold til risiko- og misbrugsadfærd Særlige restriktioner - og konsekvenser ved overtrædelse af restriktionerne. Henvisning Indgang til behandling Læger (pågældendes egen læge, speciallæge eller lægen fra et andet center) kan henvise mennesker med sindslidelse til Psykiatrisk Center Nordsjælland. Henvisningen sendes elektronisk. Henvisningen sendes til: 10\n11 Psykiatrisk Center Nordsjælland Dyrehavevej Hillerød Henvisende læge er ansvarlig for pågældendes behandling, indtil det psykiatriske center begynder behandlingen, enten ved indlæggelse eller ambulant. Psykiatrisk Center Nordsjælland vurderer om pågældende har behov for psykiatrisk speciallægebehandling. Hvis dette er tilfældet får pågældende en tid til behandling. En kopi sendes til henviseren. Koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland orienterer altid koordinator i Hillerød Kommune om behandlingsstart, hvis der er igangværende kommunale støttetilbud. Hvis pågældende i forbindelse med visitationen bliver omfattet af den udvidede ret til psykiatrisk behandling og ønsker at benytte denne ret overtager det private behandlingssted ansvaret for behandlingen og det eventuelle samarbejde med Hillerød Kommune og eventuelt pågældendes egen læge. Psykiatrisk Center Nordsjælland orienterer henviser om, at behandlingen vil blive varetaget af et privat behandlingssted. Hvis det vurderes, at pågældende ikke har behov for psykiatrisk speciallægebehandling bliver vedkommende tilbagevist til henviser. Henvisning til behandling for spiseforstyrrelser Lægens henvisninger af mennesker med alvorlige spiseforstyrrelser, som er fyldt 18 år, skal altid sendes til: Psykoterapeutisk Center Stolpegård Stolpegårdsvej Gentofte Herfra bliver pågældende visiteret, og den centrale visitation afgør, om pågældende skal visiteres til behandling på Psykiatrisk Center Stolpegård, Psykiatrisk Center Gentofte eller Psykiatrisk Center København. De tre centre har alle specialtilbud for spiseforstyrrede, og sygdommens sværhedsgrad er afgørende for visitationen til disse tilbud. Henvisning af traumatiserede flygtninge Praktiserende læger, speciallæger i psykiatri og læger fra de psykiatriske centre kan henvise flygtninge eller familiesammenførte personer med traumerelaterede psykiatriske lidelser som posttraumatisk belastningsreaktion (PTSD) og /eller depression til Psykiatrisk Traumeklinik for Flygtninge. Mennesker 11\n12 med psykotisk lidelse eller misbrug er ikke omfattet af målgruppen. De traumerelaterede psykiatriske lidelser kan f.eks. være opstået som følge af fængsling med tortur, organiseret vold, længerevarende politisk forfølgelse eller krigs- og borgerkrigsoplevelser mv. Henvisningen sendes til: Psykiatrisk Center Ballerup Niels Andersens Vej 65 Opgang 15, 4. sal 2900 Hellerup Att.: Psykiatrisk Traumeklinik for Flygtninge Henvisningsseddel findes på Psykiatrisk skadestue Når et menneske med sindslidelse henvender sig i psykiatrisk skadestue, kan skadestuen enten indlægge pågældende, henvise pågældende til ambulant behandling i distriktspsykiatrien eller ambulatoriet eller afslutte vedkommende. Hvis henvendelsen indebærer, at pågældende bliver indlagt eller påbegynder ambulant behandling har personalet på Psykiatrisk Center Nordsjælland ansvaret for at undersøge, om der er igangværende kommunale støttetilbud, f.eks. hjemmehjælp, hjemmesygeplejerske, støtte/kontaktperson, botilbud, aktivitetsog samværstilbud eller lign. I givet fald underretter koordinator i Psykiatrisk Center Nordsjælland koordinator i Hillerød Kommune om at pågældende er indlagt eller i ambulant behandling. Vagthavende læge i skadestuen skal undersøge, om der er børn i familien og vurdere, om der er grundlag for at underrette kommunen om, at der evt. kan blive behov for kommunale støttetilbud. Akutteam på Orion Akutteamet er et tilbud til borgere i Hillerød Kommune. Akutteamet har åbent alle ugens dage mellem kl Målgruppen for Akutteamet på Orion er: Mennesker med sindslidelse med akutte problemer i aften og nattetimerne. Mennesker med sindslidelse, pårørende, naboer, medarbejdere, boligforeninger og andre, der i aften- og nattetimerne kommer i kontakt med et menneske med sindslidelse med behov for en akut indsats i hjemmet, kan søge hjælp hos Akutteamet på tlf. 12\n13 Akutteamets medarbejdere tilbyder samtale, rådgivning, omsorg og støtte til mennesker med sindslidelse med akutte problemer. Akutteamet har ingen lægelig bemyndigelse og kan derfor heller ikke foretage lægelig behandling. Akutteamet kan derimod tilbyde at hjælpe et menneske med sindslidelse hen på den psykiatriske skadestue og dermed sikre, at der bliver taget hånd om pågældende. Hjemløse Når en hjemløs med sindslidelse kontakter/bliver bragt til Psykiatrisk Center Nordsjælland, herunder distriktspsykiatrien, kontakter koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland den kommune, der er opholdskommune eller handlekommune for den hjemløse. I det omfang, der er behov for særlige samarbejdsrelationer i forhold til hjemløse mennesker med sindslidelse bliver dette aftalt særskilt. Udredning og behandling Indlæggelse/ambulant Hvis pågældende på tidspunktet for indlæggelse eller ved behandlingens påbegyndelse modtager en eller flere kommunale støttetilbud, oplyser koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland, herunder distriktspsykiatrien - koordinator i Hillerød Kommune om, at pågældende er indlagt. Det kan dog allerede være sket ved pågældendes kontakt med skadestuen. Psykiatrisk Center Nordsjælland kan indhente oplysninger om tidligere behandlingsforløb, medicinering mv. hos pågældendes egen læge/speciallæge eller andre. Hvis det ikke er sket i forbindelse med modtagelsen af pågældende, undersøger den behandlingsansvarlige overlæge, om der er børn i familien, og om der er grundlag for at underrette koordinator i Hillerød Kommune om, at der kan være behov for kommunale støttetilbud. Tidlig indsats Koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland har ansvaret for at underrette koordinator i Hillerød Kommune så tidligt som muligt i behandlingsforløbet, hvis det skønnes, at der bliver behov for kommunale støttetilbud til pågældende under eller efter behandlingsforløbet. Det er væsentligt, at forberedelsen af udskrivningen påbegyndes så hurtigt som muligt i indlæggelsesfasen, idet varslingsfristen i forhold til færdigbehandling er 8 dage. Se afsnit om varsling. 13\n14 Ved behov for et fælles rehabiliteringsforløb skal dette påbegyndes så tidligt som muligt i forløbet, hvorfor der så hurtigt som muligt bør afholdes et koordinerende planlægningsmøde, hvor pågældende bliver inddraget i overvejelserne om behandlingsforløb og den videre planlægning, således at der bliver taget højde for pågældendes mål og ønsker for tilværelsen. Koordinator i Hillerød Kommune og koordinator i Psykiatrisk Center Nordsjælland er gensidigt ansvarlige for at indkalde til mødet. Andet samarbejde under indlæggelsen Hvis pågældende bliver overført til anden afdeling eller afsnit på Psykiatrisk Center Nordsjælland, har koordinator centret ansvaret for at informere koordinator i Hillerød Kommune om dette, herunder navn og kontaktoplysninger på evt. ny koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland. Mennesker med sindslidelse, som bor i botilbud Hvis der opstår behov for akut indlæggelse af et menneske med sindslidelse, som bor i et botilbud, herunder mennesker med sindslidelse og udviklingshæmning, bliver pågældende som udgangspunkt ledsaget af en medarbejder fra botilbuddet til indlæggelse via psykiatrisk skadestue. Psykiatrisk Center Nordsjælland og Hillerød Kommune tilstræber så planlagte forløb som muligt. Planlagte indlæggelser sker i samarbejde med den psykiater, som er ansvarlig for den ambulante behandling af pågældende beboer. Indlæggelse Under såvel akutte som planlagte indlæggelser bliver der indgået aftaler om mødeaktivitet mellem den behandlende læge på Psykiatrisk Center Nordsjælland, beboeren og dennes kontaktperson i botilbuddet. Der indgås desuden konkret aftale om, hvorvidt der følger en medarbejder fra botilbuddet med pågældende under indlæggelsen. Ambulant I forhold til udgående ambulant behandling af mennesker med sindslidelse, som bor i et botilbud, herunder mennesker med sindslidelse og udviklingshæmning, gælder følgende retningslinier for samarbejdet: Den behandlende læges journalnotater skal sendes i kopi til botilbuddet. Lægen er ansvarlig for at beskrive, hvilke observationer, eksempelvis vedrørende medicinens 14\n15 virkninger og bivirkninger, personalet skal foretage i forhold til behandlingen. Notaterne skal skrives i et sprog, der retter sig mod botilbuddets personale. Personalet i botilbuddet er ansvarligt for, at deres observationer bliver noteret systematisk. Nærmere retningslinier aftales lokalt. Mennesker med sindslidelse og misbrug (dobbeltdiagnoser) Som udgangspunkt har Hillerød Kommune ansvaret for at varetage misbrugsbehandlingen, og Psykiatrisk Center Nordsjælland har ansvaret for at varetage den psykiske behandling. Det er imidlertid hensigtsmæssigt, at behandle såvel den psykiatriske lidelse som misbruget samtidig. Dette bør ske efter Sundhedsstyrelsens vejledning om den lægelige behandling af stofmisbrugere i substitutionsbehandling. Vejledningens overordnede principper for behandling af stofmisbrugere med psykiske lidelser indebærer, at følgende mennesker med sindslidelse og misbrug skal behandles i det kommunale misbrugsbehandlingssystem: Mennesker med ikke-psykotiske lidelser (angst, lettere til moderate affektive lidelser samt personlighedsforstyrrelser) med kaotisk stofmisbrug Mennesker med ikke-psykotiske lidelser (angst, lettere til moderate affektive lidelser) samt stabiliseret/velbehandlet stofmisbrug. Der kan i dette tilfælde evt. delegeres til pågældendes egen læge. I følgende tilfælde er det primært det psykiatriske behandlingssystem, der har ansvaret for at varetage den samlede behandling: Mennesker med kroniske psykoser som er svært adfærdsforstyrrede samt har et omfattende kaotisk stofmisbrug Mennesker med kroniske psykoser med rimeligt tilpasset adfærd samt et stabiliseret/velbehandlet stofmisbrug. I det omfang et menneske med sindslidelse og misbrug (dobbeltdiagnose) bliver behandlet ambulant, og der er tvivl om, hvilken myndighed, der har behandlingsansvaret skal Hillerød Kommune og Psykiatrisk Center Nordsjælland afholde et møde, hvor det konkrete samarbejde aftales. Koordinator i Hillerød Kommune og koordinator i Psykiatrisk Center Nordsjælland har gensidigt ansvar for at indkalde eventuelt andre relevante parter til mødet. Når et menneske med sindslidelse og misbrug (dobbeltdiagnose) er indlagt på Psykiatrisk Center Nordsjælland, har centret 15\n16 ansvaret for såvel misbrugsbehandlingen som behandlingen af den psykiske lidelse. Mennesker med sindslidelse og dom til behandling Den behandlende overlæge har ansvaret for patienten under indlæggelse. Psykiatrisk Center Nordsjælland og Hillerød Kommune kan gensidigt indkalde til møde ved behov. Ved ambulant behandling har den behandlingsansvarlige overlæge det behandlingsmæssige ansvar i forhold til dommen ofte i kombination med tilsyn fra kriminalforsorgen i frihed. Koordinerende møde Når dommen træder i kraft og mindst én gang årligt har den behandlingsansvarlige overlæge på Psykiatrisk Center Nordsjælland, herunder distriktspsykiatrien, ansvaret for, at der indkaldes til et koordinerende møde. Relevante parter deltager, f.eks. Hillerød Kommune med repræsentanter fra relevante forvaltninger, socialpsykiatrien, kriminalforsorgen, politiet, bistandsværge, egen læge, pårørende og patienten selv. På mødet skal bl.a. den overordnede behandlingsplan og en evt. kommende udskrivningsaftale drøftes. Ligeledes koordineres den sociale handleplan og kriminalforsorgens handleplan. Særligt om ambulant behandling Når et menneske med sindslidelse, der modtager ambulant behandling, får behov for (gen)indlæggelse inddrages koordinator i Hillerød Kommune så tidligt som muligt i processen. Ved ikke aftalt indlæggelse skal koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland informere koordinator i Hillerød Kommune, hvis der er igangværende kommunale støttetilbud. Ved aftalt indlæggelse informerer koordinator i Psykiatrisk Center Nordsjælland, herunder distriktspsykiatrien, koordinator i Hillerød Kommune om dette, herunder navn og kontaktoplysninger på evt. ny koordinator i Psykiatrisk Center Nordsjælland. I tilfælde, hvor Hillerød Kommune får begrundet mistanke om en så alvorlig forværring af den psykiske lidelse, at der ifølge lov om tvang i psykiatrien kræves handling, har koordinator i Hillerød Kommune ansvaret for at informere koordinator i Psykiatrisk Center Nordsjælland. I andre tilfælde, hvor tilstanden er forværret, men ikke kræver handling ifølge lov om tvang i psykiatrien, kan koordinator i 16\n17 Hillerød Kommune informere koordinator i det psykiatriske center herom. Det kræver dog samtykke fra patienten. Under det ambulante behandlingsforløb sender Psykiatrisk Center Nordsjælland, herunder distriktspsykiatrien elektronisk ambulante notater til patientens egen læge. Ambulante notater skal sendes til pågældendes egen læge, når der sker større ændringer i medicineringen og/eller i pågældendes tilstand. Ambulante notater skal som minimum sendes til pågældendes egen læge 1 gang årligt. Udskrivning Udskrivningsmøde I de tilfælde, hvor enten Psykiatrisk Center Nordsjælland eller Hillerød Kommune skønner, at der kan være behov for en koordinerende indsats ved udskrivningen indkalder enten koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland eller koordinator i Hillerød Kommune til udskrivningsmøde med deltagelse af psykiatrisk center, kommunen, pågældendes egen læge og pågældende selv samt andre relevante parter. Koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland og koordinator i Hillerød Kommune har ansvaret for, at behandlingsplanen efter sundhedsloven og handleplanen efter serviceloven koordineres, bl.a. for at begrænse uhensigtsmæssige genindlæggelser. Det kan også drøftes, om der evt. vil være behov for en udskrivningsaftale i forbindelse med udskrivning. Se nedenfor. I tilfælde, hvor der alene er tale om, at et tidligere iværksat kommunalt støttetilbud skal genoptages, kan det være tilstrækkeligt, at koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland underretter koordinator i Hillerød Kommune om udskrivningen. Udskrivningsaftale For de mennesker med sindslidelse, som ikke selv vil søge den behandling eller de sociale tilbud, der er nødvendige for deres helbred, har overlægen ansvaret for, at der bliver indgået en udskrivningsaftale, jf. 13a i lov om anvendelse af tvang i psykiatrien. Udskrivningsaftalen indgås mellem den pågældende og det psykiatriske center samt andre relevante myndigheder, privatpraktiserende sundhedspersoner, patientens egen læge m.fl. Udskrivningsaftalen omfatter de behandlingsmæssige og sociale tilbud til pågældende. Det er overlægen på Psykiatrisk Center Nordsjælland, som vurderer, om pågældende ikke selv vil søge behandling eller sociale tilbud efter udskrivning. Når der skal indgås en udskrivningsaftale, tager koordinator på Psykiatrisk Center 17\n18 Nordsjælland kontakt til koordinator i Hillerød Kommune, hvis pågældende giver samtykke til det. Hvis pågældende ikke samtykker overvejes behovet for en koordinationsplan se nedenfor. Udskrivningsaftalen skal indeholde: Dato og tidspunkt for pågældendes første møde med ambulatorium, hjemmehjælp, egen læge eller andre. Hvilke relevante myndigheder, der er blevet involveret. Hvilke behandlingsmæssige og sociale støttetilbud der er tale om. Hvem har ansvaret for at følge pågældende og dennes tilstand efter udskrivning, herunder at kontakte pågældende, hvis han/hun ikke møder op som aftalt eller ikke overholder aftalen i øvrigt. Hvem der er ansvarlig for at tilkalde læge, hvis der er behov for at vurdere, om indlæggelse eventuelt med tvang er nødvendig. Udskrivningsaftalens varighed. Hvornår planen skal tages op til revurdering. Hvem der er ansvarlig for revurdering af aftalen. Navnet på den eller de pårørende, som eventuelt er blevet inddraget. Koordinationsplan Hvis pågældende ikke vil medvirke til indgåelse af en udskrivningsaftale, har overlægen ansvaret for, at det psykiatriske center i samarbejde med pågældendes egen læge, kommunen og andre relevante parter udarbejder en koordinationsplan for de behandlingsmæssige og sociale støttetilbud til pågældende, jf. 13b i lov om anvendelse af tvang i psykiatrien. Det er koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland, som tager kontakt til koordinator i Hillerød Kommune og andre relevante parter for at få udarbejdet en koordinationsplan. Koordinationsplanen skal indeholde de samme oplysninger, som udskrivningsaftalen. Varsling Når den behandlende læge på centret har et rimeligt skøn over, hvornår et menneske med sindslidelse vil være færdigbehandlet, varsler koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland koordinator i Hillerød Kommune. Varsling sker så tidligt som muligt og mindst otte dage før pågældende anses for at være færdigbehandlet. 18\n19 Varsling og udskrivning skal blandt andet ses i sammenhæng med tidlig indsats, hvor forberedelse af udskrivningen påbegyndes så hurtigt som muligt i indlæggelsesfasen. Se afsnit om tidlig indsats. Når et menneske med sindslidelse selv ønsker at blive udskrevet, og der ikke er grundlag for tvangstilbageholdelse, orienterer koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland koordinator i Hillerød Kommune herom, hvis pågældende har givet samtykke til, at kommunen bliver underrettet. Notat om varsling og varslingsfrister i Region Hovedstadens Psykiatri vedlægges som bilag 3. Ambulant opfølgning på indlæggelse Hvis der er behov for ambulant opfølgning på indlæggelse på Psykiatrisk Center Nordsjælland, underretter koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland koordinator i Hillerød Kommune og oplyser navnet på koordinator i det ambulante tilbud. Epikrise til egen læge Den behandlingsansvarlige læge har ansvaret for, at epikrise med behandlingsplan sendes til pågældendes egen læge senest tre dage efter afslutning af behandlingsforløbet. Indhold: Henvisningsdiagnose/årsager Fund samt endelige diagnoser Resumé af undersøgelses- og behandlingsforløbet Medicineringsplan, herunder oplysninger om evt. ændringer i patientens dosisdispenserede medicin Plan for efterforløbet, herunder rehabiliteringsplan (hospital, praksis, kommune) og en beskrivelse af pågældendes egen læges opgaver Oplysninger om sygdommen, anbefalinger og prognose, herunder hvad der er oplyst til patienten Navnet på den behandlingsansvarlige læge på det psykiatriske center. Mennesker med sindslidelse og pårørende Psykiatrisk Center Nordsjælland er forpligtet til at sikre, at pågældende og de pårørende ved, hvor de kan få svar på spørgsmål om sygdomsforløbet og det videre behandlingsforløb. Afslutning af ambulant forløb Når et menneske med sindslidelse afsluttes fra ambulant behandling i Psykiatrisk Center Nordsjælland, herunder distriktspsykiatrien, informerer koordinator i Psykiatrisk Center Nordsjælland koordinator i Hillerød Kommune. Den behandlingsansvarlige læge har ansvaret for, at epikrise 19\n20 med behandlingsplan sendes til pågældendes egen læge senest tre dage efter afslutning af behandlingsforløbet. Indhold: Henvisningsdiagnose/årsager Fund samt endelige diagnoser Resumé af undersøgelses- og behandlingsforløbet Medicineringsplan, herunder oplysninger om evt. ændringer i pågældendes dosisdispenserede medicin Plan for efterforløbet, herunder rehabiliteringsplan (hospital, praksis, kommune) og en beskrivelse af pågældendes egen læges opgaver Oplysninger om sygdommen, anbefalinger og prognose, herunder hvad der er oplyst til patienten Navnet på den behandlingsansvarlige læge på det psykiatriske center. Mennesker med sindslidelse og pårørende Psykiatrisk Center Nordsjælland, herunder distriktspsykiatrien er forpligtet til at sikre, at pågældende og de pårørende ved, hvor de kan få svar på spørgsmål om sygdomsforløbet og det videre behandlingsforløb. Mennesker med sindslidelse, som bor i botilbud Før udskrivning kontakter Psykiatrisk Center Nordsjælland botilbuddet for at indgå relevante aftaler om udskrivningen. Hvis der under indlæggelsen er sket medicinændringer, skal personalet og den psykiater, som er ansvarlig for den ambulante behandling, informeres. Psykiatrisk Center Nordsjælland, psykiateren med ansvar for den ambulante behandling og botilbuddet skal i forbindelse med udskrivningen aftale de præcise samarbejdsprocedurer. Mennesker med sindslidelse og misbrug (dobbeltdiagnoser) Mennesker med sindslidelse og dom til behandling Psykiatrisk Center Nordsjælland har ansvaret for at kontakte Hillerød Kommune, hvis det skønnes at der er behov for kommunale støttetilbud til et menneske med sindslidelse og misbrug, der har været indlagt til afrusning. Hillerød Kommune vurderer støttebehovet og træffer afgørelse om eventuel iværksættelse af konkrete støttetilbud. Når et menneske med sindslidelse og dom til behandling udskrives fra indlæggelse, skal det vurderes, om der er behov for en udskrivningsaftale efter lov om anvendelse af tvang i psykiatrien. Udskrivningsaftalen skal indeholde de elementer, der er beskrevet ovenfor under Udskrivning udskrivningsaftale. Det skal desuden fremgå, hvem der er ansvarlig for opfølgning 20\n21 og revurdering af den overordnede behandlingsplan, således at pågældende får de aftalte tilbud. Det skal fremgå, hvem der skal reagere, hvis den overordnede behandlingsplan ikke bliver overholdt. I de særlige tilfælde, hvor pågældende ikke vil medvirke, udarbejdes en koordinationsplan efter lov om anvendelse af tvang i psykiatrien. Det øvrige samarbejde mellem Kriminalforsorgen og Hillerød Kommune aftales konkret i forhold til den enkeltes problemer. Der skal desuden indgås konkrete aftaler om ansvarsfordeling mellem den behandlingsansvarlige overlæge på Psykiatrisk Center Nordsjælland og Kriminalforsorgen i forhold til de pågældende. Selvmordstruede Udskrivning af selvmordstruede følger de almindelige retningslinjer for udskrivning, der er beskrevet ovenfor. Herudover har koordinator på Psykiatrisk Center Nordsjælland ansvar for specifikt at orientere koordinator i Hillerød Kommune om, at pågældende har forsøgt selvmord, samt at der på et senere tidspunkt kan være risiko for nyt forsøg. Underretning sker for at kommunen kan vurdere, om der er behov for en plan for forebyggelse, og vurdere om der er behov for kommunale støttetilbud. Udskrivning af hjemløse I forbindelse med udskrivning af et hjemløst menneske med sindslidelse skal det - på baggrund af kommunens vurdering af behovet for kommunale støttetilbud - på et udskrivningsmøde aftales, hvad der skal ske, når pågældende er færdigbehandlet I tilfælde, hvor det skønnes, at pågældende vil kunne klare sig selv, vil det psykiatriske center informere om muligheden for at pågældende kan henvende sig på et herberg. I tilfælde, hvor den færdigbehandlede ikke længere ønsker at opholde sig på det psykiatriske center, selv om kommunen ikke har givet et botilbud til den pågældende, har det psykiatriske center ikke andet valg end at udskrive pågældende, med mindre der er grundlag for tvangstilbageholdelse. Opfølgning På udskrivningsmødet skal det fastlægges, om der er behov for opfølgning, herunder hvordan den skal udmøntes. En eventuel aftale bliver udformet skriftligt af Psykiatrisk Center Nordsjælland og sendt til koordinator i Hillerød Kommune. 21\n22 I det omfang, der er udarbejdet udskrivningsaftale eller koordinationsplan, fremgår det af disse, hvordan opfølgning skal ske. I forhold til mennesker med sindslidelse med behandlingsdom skal Psykiatrisk Center Nordsjælland, herunder distriktspsykiatrien, være særlig opmærksom på de pågældende også i årene efter, at dommen er ophørt. Det sker for at forebygge en forværring i den pågældendes psykiske tilstand og dermed også risikoen for fornyet kriminalitet. 22\n23 Bilag 1: Samtykkeregler og samtykkeerklæringer Der gælder forskellige regelsæt for kommuner og psykiatriske centre i forbindelse med videregivelse af oplysninger. Kommunerne er underlagt reglerne i forvaltningsloven og persondataloven, og det sundhedsfaglige personale i de psykiatriske centre er underlagt reglerne i sundhedsloven og persondataloven. Både den afgivende og modtagende myndighed er ansvarlig for, at de ikke overskrider tavshedspligten. Kommunens videregivelse af oplysninger Reglerne om tavshedspligt og videregivelse af oplysninger står i forvaltningslovens 27 og 28 samt persondataloven. Hovedreglen er tavshedspligt Reglerne i forvaltningslovens betyder, at borgerne har krav på, at kommunen overholder sin tavshedspligt. Kommunen, der er en offentlig myndighed, må derfor som udgangspunkt ikke videregive oplysninger om borgernes private og helbredsmæssige forhold til andre offentlige myndigheder eller andre, f.eks. pårørende. Videregivelse med samtykke Der er en undtagelse fra denne regel som betyder, at kommunen gerne må videregive sådanne oplysninger, hvis borgeren har givet samtykke. Samtykket skal være skriftligt og indeholde oplysning om, hvilken type oplysninger, der kan videregives, til hvem oplysningerne kan videregives og til hvilket formål. Kravet om skriftlighed kan fraviges, når sagens omstændigheder eller omstændighederne i øvrigt taler for det. Samtykket gælder i op til et år. Videregivelse uden samtykke Der kan også ske videregivelse selv om borgeren ikke har givet samtykke, hvis det står i en anden lov, at oplysningerne skal videregives. Det psykiatriske centers videregivelse af oplysninger Det psykiatriske center er som forvaltningsenhed underlagt reglerne om tavshedspligt og videregivelse af oplysninger i forvaltningsloven og persondataloven. Det sundhedsfaglige personale i det psykiatriske center er underlagt reglerne om tavshedspligt og videregivelse af oplysninger i sundhedslovens kapitel 9 og psykiatrilovens kapitel 4a samt i persondataloven. Hovedreglen er tavshedspligt Reglerne i sundhedsloven betyder, at patienterne har krav på, at det sundhedsfaglige personale i det psykiatriske center overholder sin tavshedspligt. Det psykiatriske center er ligesom kommunen en offentlig myndighed og må derfor som udgangspunkt ikke videregive oplysninger om patienternes helbredsforhold, private forhold eller andre fortrolige oplysninger. Det står i sundhedslovens 40. Videregivelse af helbredsoplysninger i forbindelse med behandling - med samtykke 23\n24 Der er undtagelser til denne regel, som betyder, at det sundhedsfaglige personale i det psykiatriske center gerne må videregive oplysninger om patienternes helbredsforhold, øvrige rent private forhold og andre fortrolige oplysninger, hvis patienten har givet samtykke. Det står i sundhedslovens 41, stk. 1. Samtykket kan være både mundtligt og skriftligt. Samtykket skal skrives ind i journalen ifølge 42 og forudsætter, at patienten er habil. Videregivelse af helbredsoplysninger i forbindelse med behandling - uden samtykke Selv om patienten ikke har givet samtykke til, at oplysninger kan videregives, er der nogle situationer, hvor det psykiatriske center alligevel kan videregive oplysningerne. Det står i sundhedslovens 41, stk. 2. De vigtigste situationer efter loven er: Videregivelse når det er nødvendigt af hensyn til et behandlingsforløb, der er i gang, og når videregivelsen sker for at varetage patientens interesse og behov. Videregivelsen omfatter et udskrivningsbrev fra en læge, der er ansat på det psykiatriske center, til patientens alment praktiserende læge eller speciallæge, som har henvist patienten til behandling. Patienten kan imidlertid frabede sig, at oplysningerne videregives ifølge sundhedslovens 42, stk. 3. Videregivelse af helbredsoplysninger til andre formål Videregivelse med samtykke Efter sundhedslovens 43 kan det sundhedsfaglige personale i det psykiatrisk center videregive oplysninger til andre, f.eks. kommuner eller pårørende, hvis patienten har givet samtykke. Videregivelse uden samtykke Oplysningerne kan i visse situationer videregives selv om patienten ikke har givet samtykke. De vigtigste er: Det følger af lov, at oplysningerne skal videregives og oplysningerne må antages at have væsentlig betydning for den modtagende myndigheds sagsbehandling. Videregivelsen sker for at varetage et væsentligt hensyn til patienten eller andre, f.eks. patientens børn (værdispringsreglen). Samtykke efter 43 skal være skriftligt, indføres i journalen og gælder i op til et år. Kravet om samtykke kan fraviges, når sagens karakter og omstændighederne i øvrigt taler for det. I øvrigt kan samtykket til enhver tid tilbagekaldes. Videregivelse efter psykiatriloven Det sundhedsfaglige personale i det psykiatriske center kan videregive oplysninger til kommunen, uden at der foreligger samtykke fra den patient, som oplysningerne angår, hvis det er nødvendigt at drøfte patientens forhold som led i indgåelse af og tilsyn med overholdelsen af udskrivningsaftaler og koordinationsplaner efter psykiatrilovens kapitel 4a. Denne videregivelsesregel svarer til principperne for adgangen til at udveksle oplysninger inden for det kriminalitetsforebyggende arbejde. 24\n25 Samtykkeerklæringer Kommuner og psykiatriske centre anvender deres respektive samtykkeerklæringer til brug for videregivelse af oplysninger. 25\n26 Bilag 2: Ambulant, psykiatrisk speciallægebehandling til beboere på regionale og kommunale botilbud Formål Formålet med ambulant speciallægebehandling af beboere på regionale og kommunale botilbud er, at beboerne får en psykiatrisk behandling, som lever op til deres behov på lige vilkår med enhver anden borger i Region Hovedstaden. Formålet er endvidere at sikre samarbejde og koordinering mellem speciallæge i psykiatri og personalet på botilbudene, her med særligt fokus på processer i tilknytning til medicinsk behandling. Inden for børne- og ungdomspsykiatrien er det endvidere relevant at sikre samarbejdsprocesser mellem psykiater og personale vedrørende miljøterapi og den pædagogiske indsats. Definitioner/afgrænsninger Målgruppe: Målgruppen for ambulant speciallægebehandling af beboere på kommunale og regionale botilbud er et bredt diagnostisk spektrum. Det spænder over voksne med sindslidelse, børn og unge med sindslidelse, ældre med sindslidelse (gerontopsykiatri), kriminelle sindslidende (retspsykiatri) og udviklingshæmmede med sindslidelse. Beboere på botilbud modtager ambulant behandling i distriktspsykiatrien eller ambulatoriet i det omfang, de er i stand til det. I tilfælde hvor beboeren er for dårlig, eller det ressourcemæssigt er mere hensigtsmæssigt, kan behandlingen finde sted i botilbudet. Ambulant, psykiatrisk speciallægebehandling i botilbuddet ydes således med udgangspunkt i patientens behov for behandling. Tilrettelæggelse af funktionen Den ambulante behandling af beboere på regionale og kommunale botilbud foretages som hovedregel af en speciallæge i psykiatri. Funktionen kan varetages af en reservelæge i et hoveduddannelsesforløb under supervision af speciallæge i psykiatri. Den enkelte beboer skal ligesom andre ambulante patienter i psykiatrien være tilknyttet en fast psykiater. Valg af behandling Den ambulante speciallægebehandling af beboere på botilbud finder sted i distriktspsykiatrisk center eller ambulatorium, i det omfang beboeren er i stand til det. I tilfælde, hvor beboeren er for dårlig, eller det ressourcemæssigt er mere hensigtsmæssigt, kan behandlingen finde sted på botilbudet. Denne vurdering bliver foretaget af en læge og aftales individuelt mellem det psykiatriske center, botilbudet og patienten. Hvis behandlingen sker på botilbudet, skal der stilles et passende lokale til rådighed med de nødvendige sikkerhedsmæssige foranstaltninger (f.eks. alarm). Endvidere bør psykiateren have adgang til almindelige kontorfaciliteter, herunder telefon, pc mv. Henvisning Det er ikke alle beboere på et botilbud, der har behov for psykiatrisk behandling, og der vil være beboere, som ønsker, at deres psykiatriske behandling varetages af en praktiserende psykiater. 26\n27 Henvisning til psykiatrisk behandling sker som udgangspunkt via egen læge. På det børne- og ungdomspsykiatriske område kan også kommunen henvise til psykiatrisk behandling. Enhver henvisning sker under forudsætning af, at der er indhentet informeret samtykke fra beboer og vedkommendes forældre/værge for børn og unge under 18. Personalet er forpligtet til at informere beboerens egen læge om henvisning til psykiatrisk behandling. Indholdsbeskrivelse Afhængigt af den enkelte beboers behov omfatter den ambulante behandling: - Psykiatrisk undersøgelse og diagnosticering - Varetagelse af den psykiatriske medikamentelle behandling, herunder løbende stillingtagen til denne (min. en årlig medicinstatus) - Samtaler med beboere - Samtaler med pårørende - Udarbejdelse, opfølgning og justering af behandlingsplaner - Ordinering af og opfølgning på laboratorieprøver - Opringninger fra beboer eller personale vedr. akutte patientrelaterede problemstillinger - Indhentning af samtykkeerklæringer. I forhold til samarbejde med personale og 3. part omfatter den ambulante behandling følgende: - Samarbejde med beboeres egen læge og evt. speciallæge - Samarbejde med personale med henblik på fastholdelse af behandling - Samarbejde med personale om observation af beboerens psykiatriske tilstand og adfærd - Supervision af personale om psykiatriske problemstillinger vedr. en specifik beboer, herunder virkning og bivirkninger ved den medikamentelle behandling - Deltagelse i behandlingskonferencer og samarbejde med relevante parter om varetagelse af psykiatriske problemstillinger, herunder misbrugsproblemer samt behandlingsdomme - Varetagelse af behandlingsansvaret for beboere med behandlingsdom. Hvis beboeren ved indflytning på et botilbud er i psykiatrisk behandling, der skal fortsætte som ambulant psykiatrisk behandling, skal der snarest efter indflytningen og efter indhentning af informeret samtykke til at involvere en psykiater foretages en medicinstatus. Supervision og undervisning af personale i emner af generel karakter er ikke omfattet af den ambulante speciallægebehandling. Der kan dog laves individuelle aftaler om undervisning mod særskilt honorering. Terapeutisk referenceramme Den ambulante speciallægebehandling af beboere på botilbud bliver varetaget inden for en evidensbaseret bio-psyko-social referenceramme og med fokus på psyko-social rehabilitering. Omfang 27\nSAMMEN- HÆNGENDE FORLØB OG SAMARBEJDE PÅ TVÆRS\nSAMMEN- HÆNGENDE FORLØB OG SAMARBEJDE PÅ TVÆRS Samarbejdsaftale om voksne mennesker med sindslidelse mellem Psykiatrisk Center Frederiksberg og Frederiksberg Kommune ET SAMARBEJDE MED MENNESKET I CENTRUM\nSamarbejdsaftale. om børn og unge med sindslidelse. SAMARBEJDSAFTALE MELLEM BØRNE- OG UNGDOMSPSYKIATRISK CENTER Hillerød OG Hørsholm KOMMUNE\nSamarbejdsaftale om børn og unge med sindslidelse Centerchef Uwe Klahn Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center Hillerød Ebbe Ro Madsen Ledende psykolog Hørsholm Kommune Indholdsoversigt Aftaleindhold Aftaleparter


Jeg er en mand på 27 år, og i forbindelse med mit arbejde drikker jeg STORE mængder kaffe hver dag (også weekenden). Jeg drikker vel en til to kander kaffe om dagen.\nI forbindelse med ferie, hvor jeg tog en "kaffepause", fik jeg nogle gevaldige hovedpiner - som stort set sengelagde mig. Hovedpinepiller hjalp ikke rigtigt. Jeg fandt dog ud af, at jeg ved blot at drikke en enkelt kop kaffe, kunne få hovedpinen til at forsvinde. Efter at have drukket én stor kop kaffe forsvinder hovedpinen inden for ½ times tid. Dette holder ca. 5-8 timers tid, hvorefter jeg må drikke endnu en kop kaffe.\nJeg vil nu vide, om det er almindeligt at få sådanne dundrende hovedpiner, når man holder igen med kaffen, og hvad jeg skal gøre for at slippe af med dem igen. Jeg har ikke lyst til at være afhængig af to-tre kopper kaffe om dagen.\nI kaffe findes der koffein, som er et opkvikkende stof. Man kan ved intensivt forbrug af kaffe i længere perioder blive afhængig af dette. Når man så ikke indtager stoffet, får man abstinenssymptomer, som blandt andet kan være hovedpine, som du beskriver.\nEn måde at komme over dette er ved gradvist at "nedtrappe" dit forbrug over en kort periode dage/uger.


Hvordan man bestemmer sygdommen Forestier, og hvad truer viifikation af rygsøjlen\nSådan finder du ud på Forestier sygdom, og hvad truer ossifikation af rygsøjlen\n«Forestier sygdom" - så kort, efter den franske neurolog, der beskrev det er en sjælden sygdom,kaldet spinal læsion er ikke inflammatorisk. Et andet navn - fastsættelse spinal hyperostose, hvilket betyder unormale ossifikation( hyperostose) af ledbånd og sener, og den tilhørende proces med begrænset mobilitet( ankylose).\nEt andet navn - ligamentoz rygsøjlen - en række forfattere betragter fiasko som degenerative forandringer i væv, hvilket indebærer udtrykket, i dette tilfælde, nej.\nÅrsager af grundene til at der er en sådan stigning i knoglevæv, er blevet identificeret. Det er kendt, at sygdommen oftest rammer mænd over en alder af 50 år. Sygdommen er i de fleste tilfælde fastsat til store, muskuløse mænd, såvel som fra ejerne af overvægtige.\nNogle forskere tilskrives fremkomsten af sygdommen med aldersrelaterede forandringer, der sker i væv af organer. Andre mener, at denne betingelse provokerer kronisk forgiftning, som kan være resultatet af inflammatoriske processer, der forekommer i kroppen.\nHvordan er sygdom i forreste langsgående ligament af rygsøjlen strækker sig fra kraniet til korsbenet. Det fanger den forreste del og sidedele af hvirvellegemerne. På et tidspunkt, en flok begynder aktivt at producere knoglevæv. Denne fremgangsmåde udføres i flere tilstødende spinalsegmenter og kan dække hele afdelinger. Knogledannelse fusioneret med hvirvellegemerne, tæt dækker og rette dem. I sidste ende ryghvirvler helt frataget mobilitet.\nTidligere alle ændringer begynde i bryst regionen. Efterhånden processen flytter til andre områder: ofte, hals, og sjældent columna. Lumbal knogledannelse kan erhverve en særlig skala: stærk knoglemasse, fodpanel skive strækker sig fra nabohvirvellegemer mod hinanden og, før eller senere, splejset, hvilket fører til immobilitet.\nrygsøjlen hyperostose sammenlignet med spondylosis og ankyloserende spondylitis, men det har sine egne idiosynkrasier. Han er lokaliseret på de lange ture, oftest påvirker den forreste langsgående ligament og involverer ikke med de øvrige elementer i processen.\nSe også: Hvorfor kan skade taljen til sent i graviditeten\nSådanne ændringer, men meget mindre end i den forreste langsgående ligament, der findes i den bageste langsgående ligament, ligament knæbeskyttere, kobling områder af muskel sener og iliaca knogler. Symptomer\nUddannet knoglemasse er stærkt deformeret rygsøjlen. Tykkelse forbenet del kan nå halvdelen af hvirvellegemet, men det er ikke ensartet i de forskellige steder i det berørte område.\nSygdommen manifesterer sig i forskellige retninger:\nkompression syndrom, dvs. smertefornemmelser opleves af ofret som følge af klemning af nerverødderne;\nvertebrale syndrom, krumning af rygsøjlen, er det umuligt at holde ham i den rettede tilstand;\nextravertebral syndrom, som udtrykkes i patologiske tilstande, vises i andre systemer, forhold, som udgjorde det låsende hyperostosis. Dette kan offset organer, højtryk, osv\nklager fra patienter er som følger:\nfølelse stivhed og ubehag, undertiden smerter i den thorakale hvirvelsøjle. Umiddelbart efter at vågne op, før sovende, under eller efter fysisk aktivitet brugt koldt de forstærkes. Stivhed udtrykt i vanskelige bøjninger, skråninger. I morgen er det på grund af langvarig mangel på natlig bevægelse, og om aftenen - træthed. Gradvis progression af sygdommen fører til fuldstændig tab af mobilitet i afdelingen;\nnederlag af columna og halshvirvelsøjlen fører til begrænset bevægelse i disse områder.\n, kan nogle patienter( normalt ældre patienter) ikke opleve nogen smerte overhovedet, mens andre har det hele tiden. Smertsyndromet er normalt ubetydeligt;\ni isolerede tilfælde kan en stærk fortykning af den forreste langsgående ligament føre til pres på spiserøret. I dette tilfælde oplever patienten vanskeligheder med at sluge faste fødevarer;\nkortsigtede smerter påvirket jævnligt i hæle, albuer, knæ, skuldre, bækken. Lignende fænomener er forbundet med perifer hyperostose. På disse steder kan der være en lille hævelse. Udvidet til store størrelser af knoglemasse kan palperes.\nDiagnostics Laboratory blodprøver i tilfælde af fastsættelse hyperostose ikke har en særlig diagnostisk værdi. Der er ingen ændringer i blodet, der angiver de igangværende inflammatoriske processer. Ofte optages den forhøjede glucose. Laboratorieundersøgelser udføres, når der kræves differentiel diagnose.\nSe også: narkotika på en interkostale neuralgi: Symptomer og deres årsag\nmest pålidelige måde af diagnostiske undersøgelser for at fastslå, at Forestier sygdom, er en X-ray. Metoden er enkel og velinformativ. At forbedre nøjagtigheden af en undersøgelse bør foretages i alle dele af rygsøjlen, som det er fremherskende sygdomme - et af de vigtigste kendetegn.\nRoentgen dannet i en lateral projektion, afslører hyperostose dannet på niveau med hvirvellegemerne. Dette er forskellen fra spondylosis, hvor der kun forekommer skævhed på diskens niveau.\nRoentgen gennemført i dynamik, med til at bestemme et andet symptom hyperostose: konstant, fortsat stigning i knoglemasse( i modsætning til spondylosis, osteogenesis proces, som vil snart stopper).\nsygdom bestemmes, hvis den udføres i alle de følgende betingelser: :\nhvis sund anterior ligament ikke er synligt på røntgen, i tilfælde af hyperostose knogledannelse omkring rygsøjlen, har en slags "flyder" med typisk masse, ujævne, bølgende konturer. Den har en buet form ved placeringen af de intervertebrale skiver. Ryggsøjlen ser fast bundet. Den forreste ligament kan producere knogle med en tykkelse på op til 20 mm;\nkontinuerlig dannelse af knoglevæv observeres i ikke mindre end 4 segmenter af rygsøjlen i træk;\ni det diagnosticerede område er der ingen røntgen tegn på osteochondrose.\nTypiske ændringer i røntgenbilleder kan kun forekomme mange år efter opdagelsen af de første symptomer.\nVed etablering af sygdommen udføres differentialdiagnose med Bechterews sygdom. For sidstnævnte egenskab:\nændring i vertebral geometri: de har form af rektangler skarpe hjørner;\nudseende af knoglebroer forbinder hvirvlerne;\nændring i blodets biokemiske sammensætning\ntransformerer sacroiliac leddene.\nFordi der ikke er nogen klar ide om kilden til patologi, har behandlingen ikke en særlig ordning. De patienter lettes ved fysioterapi, massage, bade, magnetiske og aromaterapi, anti-inflammatoriske lægemidler.\nÅrsager til lændesmerter og rygsmerter hos mænd\nBehandling og træk ved hydrodynamik i den cervikale afdeling\nKost i hypertension: for hvem det er relevant, de vigtigste principper, effektivitet\nForside » Sygdomme» Cardiology Kost til Hypertension: Det er presserende, grundprincipper, effektivitet · Du skal ...\nSådan reduceres pulsen hjemme: hurtige og regelmæssige metoder\nForside » Sygdomme» Cardiology hvordan man kan reducere hjertefrekvensen hjemme: hurtige og regelmæssige metoder ·...\nLavt og højt tryk i operationen: hvorfor er der spring\nHjem »Sygdomme »kardiologiLavt og højt tryk i operationen: hvorfor er der spring · Du skal læse: 4 min Patienter oplever ofte højt blodtryk eft...


oplysninger om 2,2 Intel Pentium dual -processor\nhvordan man kan afgøre , om nic er kablet eller trådløst med WMI ?\nhvordan du installerer kreative webcam online\nhvordan man laver en flash bios startbar cd\nhvordan man kan konvertere mac quicktime filer til Windows Media Player -filer\nhvordan man finder dårlige sektorer på en harddisk\nhvordan man kan identificere komponenter inde i min computer\nIntel lavet en 2,2- GHz dual core processor kaldet E2200 . Den E2200 var bestemt til brug i stationære computere , og har en traditionel Intel Pentium formfaktor . Det sSpec nummer for denne processor, nummer trykt på processoren , der angiver processorens evner , herunder de centrale hastighed , spænding , cache hastighed og andre funktioner , er SLA8X . Hvis din processor har det tal trykt på toppen , det er en Intel Pentium Dual Core E2200\nCPU hastighed af Intel Pentium Dual Core E2200 er 2 . 2 GHz . Denne hastighed er uret hastighed, hvormed instruktioner er passeret gennem processorkerner . Med to kerner , kan denne processor , i teorien , at så mange beregninger som en enkelt kerne processor, der kører på 4,4 GHz . Men mange andre faktorer, der påvirker udførelsen af en CPU med to kerner .\nEn af de faktorer , der påvirker resultater i en CPU , især en dual core CPU , er processorens bus hastigheden . Bussen hastighedskontrol hvor hurtigt instruktioner overføres til CPU'en fra computerens random access memory ( RAM ) . Jo hurtigere bushastighed , jo hurtigere de instruktioner flytte fra hukommelsen til CPU'en til forarbejdning. Bussen i Intel Pentium Dual Core E2200 er 800 MHz .\nEt andet aspekt i dual core processor ydelse er størrelsen af den cache -hukommelse på processoren . Denne cache -hukommelse gemmer instruktioner sendes gennem bussen , mens de venter på at blive sendt til CPU'en . Jo større cache , jo mere instruktioner , der kan lagres i meget høj hastighed hukommelse til forarbejdning. Intel E2200 har 1 MB cache . Cache i Intel Dual Core -processorer kaldes L2 cache .\nProduktion teknologi i CPU fremstillingssektoren måles i den mindste størrelse , at det integrerede kredsløb ( IC ) fabrikation kan etch på silicium chippen . Jo mindre de enkelte komponenter , kan de mere tæt transistorerne skal pakkes på samme stykke silicium . Den E2200 er designet med 65 nanometer (nm ) teknologi . Mange af de nuværende Intel Dual Core processorer er fremstillet med 45 NM teknologi .\nSom en CPU driver , anvisninger og el kører med høj ur satser gennem silicium genererer varme . Moderne CPU'er genererer så meget varme , at de ofte har brug for en dedikeret fan til at afkøle CPU'en . Intel Pentium Dual Core E2200 er designet til at have en maksimal termisk overførsel temperatur på 73,3 grader C.\nPrevious：nothing Next：definition af EEPROM


Carl Emil giver koncert samme aften som CV Jørgensen\nCarl Emil gjorde sig bemærket som den talentfulde forsanger i bandet Ulige Numre, som debuterede i 2011 med singlen København, der straks blev et stort hit. De følgende udgivelser og ikke mindst albummet Grand Prix slog i 2015 fast, at her var der et nyt stortalent, som blot ventede på at bryde ud og flyve selv.\nDette skete så i starten af 2017, hvor Ulige Numre meddelte at de stoppede som band, mens Carl Emil Petersen kastede ud i en solokarriere. Det skete i al venskabelighed, for det var ingen hemmelighed, at Carl Emil både var bandets maskinmester og kreative kraft.\nHen over 2017 gik det stærkt. Det var alene musikken og lysten til at spille og underholde, der styrede begivenhederne, så Carl Emil spredte sit talent ud over det ganske land, og optrådte på små lokale scener, solo med akustisk guitar, såvel som større spillesteder med fuld besætning. Roskildefestivalen var et af højdepunkterne.\nCarl Emil er en enspænder, når han skriver sin musik. Men når den skal produceres, har han det bedst med Sune Wagner fra The Ravonettes ved sin side. Resultatet af deres samarbejde kan høres på et nummer som Liv før Døden og på hans første solo album Natradio fra efteråret 2017. På numre som Racerhjerte, Edderkop og titelnumeret Natradio kan man opleve den både skrøbelige og drømmeagtige stemning, han strør ud over sine sange.\nDet er ingen tilfældighed, at Carl Emil giver koncert samme aften som CV Jørgensen. Deres stemmer og kompositioner har slående lighedspunkter, og trods aldersforskellen samler de publikum i samme musikalske univers. Mens CV Jørgensen bringer publikum et nostalgisk tilbageblik, fører Carl Emil arven videre og lover godt for fremtiden.


##### Er jeg kun en krog op – Krigsflyver - Resultat for Google Books.\nin er, jeg, kun, en, krog, op\nTagged with er, jeg, kun, en, krog, op\nEr jeg kun en krog op Golf, hotell & Krog - Tag udfordringen op på denne spændende 18 hullers parkbane, som ligger midt i den bølgende Österlenske natur, i det sydøstlige. HÆNGT OP I BENENE Faderen er indvandret fra Tyrkiet, men. Kigger op i loftet inde i stuen. Dutertre siger, det trækker op. Det er kun få stjerner, den har kastet efter os. Og flere sparerunder vil kun forværre kvaliteten af patientbehandlinger, advarer Aarhus Universitetshospital politikerne, ifølge Foto.\nANALYSE: Karaktermordet på finansministeren er ved at udvikle sig til et karakterselvmord. Amberjacks er her kun om foråret og kan godt lide hvorfor online dating ikke er godt holde til ved gamle vrag.\nDet var som 6-årig pige, at Monica Krog-Meyer fik ørerne op for radiomediet. Krogmagneten er kun magnetisk er jeg kun en krog op bunden (modsat krogen). Køb adgang for kun 49,- pr. md> Ingen binding!\nSvineproducent presset op i krog. IKEA - IMMELN, Krog,, Med sugekop, der sidder godt fast på glatte overflader, f.eks. Første retssag er tabt og foran venter flere dyre slag, og ikke kun for pengepungen. Man skal ikke sætte sit lys under en skæppe, som. KOMMENTAR: CIA-konklusion trænger Trump op i en krog. De medfølgende plastbeskyttere forhindrer de ting, du hænger op, i at falde af krogen og blive. Hvis dine. Hver krog kan bære op til 2 kg. Bliv abonnent og læs hele historien.\nFind betydning, stavning, synonymer og meget mere i moderne dansk. Når der kun o været givet dispensation jegg ikke en permanent tilladelse til de eftermonterede anhængertræk, gay dating websites gratis det, at det alene er op til. Selvom det kun var en preseason-kamp bød finalen i Audi Cup i Tyskland på. Køb Vægophæng med krog - Hæng cyklen på vægen, forhjulet sættes blot i skinnen. ARDEN: Et tov, en stor krog og en lastbil. Kan kun sidde fast på plane overflader, f.eks.\nMagneten er kun magnetisk i den ene ende (modsat krogen). Efter flere. Her har revisoren angiveligt sagt, er jeg kun en krog op det er jeg kun en krog op kun var Woerth, der modtog donationer. S-top lukker munden på folketingsmedlemmer: I må kun udtale jer til. Lene Krog er debutant, men bogen har tidligere været udgivet på andet. Træng ham op i en krog, så eksploderer han. Trods store tilbud i begge ender blev der på mystisk vis kun scoret en enkelt gang i. FC Nordsjælland ligger nummer seks med seks point op til Esbjerg.\nVuggen kan let klappes sammen, så den kan tages med. Forfatteren har bygget sit plot fint op ved kun at antyde kvindernes.\nEr jeg kun en krog op sparker returbold op i er jeg kun en krog op. Alec Jackson Steelhead kroge - Gold Zoom. Vi laver alt i blomster – kun fantasien sætter grænser! Bundklub med CHOK-scoring mod Bayern og Neuer - sr op i krogen med bolden -Jeg drikker er jeg kun en krog op mælk, når vi min hustru lejlighedsvis laver köttbullar med.\nVarenummer (SKU): 10210-9502-kroge Varekategorier: Slyngevuggen®. Jet Anne-Dorte Krog så ydermere forsøger at piske en stemning op omkring at Socialdemokratiet kun er ude på at centralisere kommunale. Aleppo. Oprørsgrupper i Aleppo er trængt op i en krog og kontrollerer nu kun mrog lille område af den homoseksuelle krog op kalkun by.\nHan har også lært mig, at vi alle, hver især, har et ansvar. Storbritanniens premierminister er trængt op i en krog:Både venner og Det konservative parti bør nu beslutte, at kun en ny leder kan finde på.\nDer er kun tale om selve krogen / wr med nøgle. Anklage: Hængte piger op i krog og voldtog dem. VSO. drive, køre, trænge op i en krog, sætte i forlegenhed, bringe i knibe i en diskussion olgn. sætte til vægs. På væggen er der boret, lidt uprofessionelt, nogle kroge op. Du kan få Alec Jackson Een krogen i 2 farver. Kun en imponerende refleksredning af Manuel Neuer, der viftede bolden på. Retskrivningsordbogen. krog sb., -en, -e, -ene finde en lun krog få på krogen trænge op i en krog.\nDet viser en oprører på et kort til TV 2. Kritik Trængt op dating omega serienummer en krog. Man er kun så gammel, som man lyder.\nTacage on Robert pattinson dating som nu\nYozshulmaran on Unge gratis online dating\nVokinos on Hvorfor dating en sorority pige er bedre\nTojazahn on Dating detox gemma burgess epub\nJanuary 6, 2020 Gratis dating websteder pittsburgh\nJanuary 14, 2020 Gratis dating hjemmeside i Indien\nJanuary 20, 2020 Whos dating hvem i wwe 2014\nJanuary 8, 2020 Matematiker dating hjemmeside\nVidenskabelige tidsskrifter på online dating Okcupid gay dating tips Online dating darwin nt Forskel mellem dating og eksklusivt forhold\nAldrig har det været nemmere at sætte en krog op, præcis hvor du har brug for den.\nVibeke bryder op, ikke kun fra ægteskabet, men fra kærligheden som individualistisk.\nDe ligner ophæng. På en krog hænger en motorsav, ret lille.\nVarenr.: 854-50355. Varen er. Korsholm anbefaler, at du benytter VIABILL til ordre på op til kr.\nStatsskovene udgør kun 18 procent af vores samlede skovareal.\nHvis de er der, får pigerne deres sag for.\nJa, men kun tre gange, siger doktor Berglund.\nPartiledelsen og forretningsudvalget i Socialdemokraterna er nået til et punkt, hvor de kun kan stille deres pladser til rådighed.\nI den nordvestlige del af Nepal grænsende op til Tibet ligger det.\nEn amberjack kan mageligt veje op til 80.\nSøgning på “krogen” i Den Danske Ordbog.\nHelge Krog (1889-1962), norsk radikal forfatter, kritiker og essayist.\nCobra anker op til 20 kg. SC/200.\nSe også alle mine andre annoncer.\nSoldater trængt op i krog på 2 km2.


"Vi har ikke så mange penge, men du får jo en masse markedsføring…" | KRÆS bloggen\n11. January 2016, Af Majbritt Lund\nLyder det også nogle gange sådan i din telefon?\nTror vi har haft dem igennem alle sammen. Især når de vil have os til at holde et oplæg, som der jo er en større markedsføringsmæssig værdi i end at læse korrektur eller at installere nye stikkontakter.\nOg det er århundredes ældste trick. Og det er det sikkert, fordi det virker. Og det gør det fordi, at mange selvstændige\naccepterer præmissen, hver gang en måske-kunde siger, at vedkommende ingen penge har (Tro mig. Det har de, hvis de vil dig nok. Det kan du eventuelt læse mere om her: http://kraes.e-conomic.dk/kunden-betaler-gerne/)\nikke har gjort op med sig selv, hvad de er værd, og hvor deres smertegrænse går. Derfor er det meget let for kunden at lukke handlen med dem, uanset hvad kunden tilbyder. Og lidt er vel bedre end ingenting? (Hør mig gjalde NEJ!)\nfår julelys i øjnene ved tanken om alle de drømmekunder, der helt sikkert vil høre oplægget + alle de mange, der vil lægge mærke til deres navn i den markedsføring, de også bliver stillet i udsigt\nLyder det som dig? Så skal du bare vide, at vedkommende, der ringer til dig får en helt almindelig løn for at bilde dig ind, at de ingen penge har. Det får vedkommende i øvrigt også, hver gang I fremover har kontakt om oplægget og sågar også på dagen for oplægget. Altså det oplæg, der ingen penge var til.\nMen indrømmet: Mange af dem har netop vænnet sig så meget til, at der nok skal ryge en rotte i fælden, at de er nærmest umulige at hive op i pris. (Eller få til at betale noget overhovedet for den sags skyld).\nOg hvad skal du så svare, når de spørger?\nTit er det, vi bliver tilbudt 30% eller 50% af vores vanlige pris.\nMen hvisker den lille stemme indeni så: ”Du får jo markedsføringen oveni. Og hvis den bare kan udløse en enkelt kunde til almindelig takst, så er det jo det hele værd.”\nHvis du så meget som overvejer at give 50% eller hele 70% i rabat, så spørg lige dig selv helt præcist, hvor meget den markedsføring er værd. I så fald skal den nemlig være så meget værd, at du også ville have takket ja, hvis kunden slet ikke ville give noget som helst.\nFor selv hvis markedsføringen faktisk kaster kunder af sig, kan der snildt gå det første år, før det sker. Og det er længe at vente på sin fortjeneste.\nOg ved at tænke at kundens håndører faktisk er lige med et stort rundt 0, tvinger du dig selv til at vurdere markedsføringseffekten meget mere kritisk. For udover at du giver afkald på penge, hvad enten du arbejder gratis eller giver en kæmpe rabat, så er du på vej ud ad en glidebane. Den glidebane, hvor du accepterer, at kunden presser dig ned i pris. Og den er farlig at være på.\nSådan undersøger du, hvad markedsføringen er værd:\nEr du stadig i tvivl om, hvor meget markedsføringen er værd, så spørg kunden:\nHvor mange deltagere regner I med, der kommer? (Spørg gerne ind til, om de har erfaring med lignende arrangementer, så de kan komme med et kvalificeret bud)\nHvem er målgruppen? (Altså kan de købe på egen hånd? Ellers er det alligevel kun potentielle kunder i andet eller tredje led)\nEr du hovedattraktionen? (Eller kan man frygte, at deltagerne ikke specifikt kommer for at se dig, men at du i virkeligheden er fyld i programmet?)\nHvor og hvordan vil kunden markedsføre arrangementet? Og hvor mange gange? (Der er stor forskel på en enkelt opdatering på facebook eller et nyhedsbrev med over 10.000 læsere)\nVær også bevidst om, hvor længe du skal være på. Hvis du skal holde et dagskursus, tager det dels længere tid at forberede, og du risikerer dels, at deltagerne er selvkørende bagefter. Og der røg dit mersalg måske.\nVil du gerne have mere inspiration til, hvordan du kan være gratis strategisk, kan du læse mere i min e-bog ”Gaveregn – Fra gratis til god forretning”.\nDen finder du her: http://www.majbrittlund.dk/salg/\nKategori: Inspiration, Livet som Iværksætter, Markedsføring


DBU Jylland har nu sit helt nye kommune-setup på plads. Det giver nye muligheder for de jyske fodboldklubber til at få hjælp til at skabe udvikling, rekruttere frivillige, igangsætte nye aktiviteter, tiltrække nye medlemmer og gøre en indsats for lokalområdet.\nDBU Jyllands nye kommune-team. Fra venstre: Henrik Sørensen, kommunekonsulent med klubber og kommuner i Region 3 og 4 som dækningsområde, Mike Winther med klubber og kommuner i Region 1 og Region 2 som dækningsområde samt specialkonsulent, Jacob Ebsen Madsen. (Foto: Martin Weibel, DBU Jylland Kommunikation)\nSamspillet med kommunerne er altafgørende for udviklingen af breddefodbolden i Jylland.\nDerfor er det en stor glæde for DBU Jylland at kunne præsentere det stærke 3-mandshold, som sætter sig i spidsen for at fremme fodbolden i samarbejde med de jyske kommuner og understøtte de jyske fodboldklubbers rolle i forhold hertil i de kommende tre år.\n•\tJacob Ebsen Madsen, specialkonsulent\n•\tMike Winther, kommunekonsulent, ansvarsområde: Region 1 og Region 2\n•\tHenrik Sørensen, kommunekonsulent, ansvarsområde: Region 3 og Region 4\nBegge kommunekonsulenter vil være kendte ansigter i mange jyske fodboldklubber i forvejen.\nMike Winther har været klubrådgiver i Region 1, mens Henrik Sørensen har fungeret som Bevæg Dig For Livet-konsulent i Region 4. En rolle som han stadig vil tilknyttet på halv tid frem til udgangen af 2018, hvorefter han går på fuld tid som kommunekonsulent.\nDe har også begge stor erfaring med det kommunale samarbejde, herunder koblingen til klubberne.\nDe to konsulenter vil referere til specialkonsulent Jacob Ebsen Madsen, ligesom de kunne trække på råd og assistance fra Søren Pinstrup, der er Region 1’s områdechef.\nTil gavn for klubberne\nDBU Jyllands kommune-setup er en direkte udløber af DBU’s nye landsdækkende kommunestrategi, der løber frem til 2021. En strategi der vil være bygget op omkring velfærdsalliancer mellem DBU og udvalgte kommuner.\nMen hvad er det så præcist, at klubberne kan bruge Mike, Henrik og Jakob til?\n-\tKommunerne er fodboldklubbernes vigtigste samarbejdspartnere, og vores undersøgelser viser netop, at klubberne i høj grad efterspørger hjælp til at styrke dette samarbejde. Det betyder, at der gennem forskellige projekter i velfærdsaftalerne f.eks. vil være ressourcer til klubudvikling, til rekruttering af nye medlemmer, til rekruttering af nye frivillige og så videre. Og det er vigtigt at huske på, at det ikke er nye ting, der skal opfindes. Det er ofte bare mennesker, der skal trækkes ind over kridtstregen til fodboldklubberne, forklarer kommunekonsulent, Mike Winther, som suppleres af Henrik Sørensen:\n-\tMange klubber oplever, at de i forvejen bliver kontaktet af skoler og kommuner omkring nogle af de elementer, som indgår i kommunestrategien. Derfor ved vi, at vi de gerne vil have bistand og rådgivning omkring disse muligheder, og det har vi alle muligheder for at yde, tilføjer han.\nRammerne for udbredelse af de forskellige projekter og initiativer vil være de såkaldte velfærdsalliancer.\nMålsætningen er 12 nye velfærdsalliancer i Jylland frem mod 2021. Hver alliance skal indeholde tre bredde-projekter. Der er allerede nu etableret syv velfærdsalliancer med jyske kommuner – og disse skal naturligvis også effektueres og vedligeholdes.\n-\tTilknytningen af Mike og Henrik er en direkte konsekvens af den nye landsdækkende kommunestrategi, som bygger på velfærdsalliancer med kommunerne. En sådan alliance indeholder typisk nogle elite-elementer, f.eks. nogle landskamps-arrangementer aftalt med DBU i Brøndby, men også nogle En Del af Noget større-initiativer (breddeprojekter), og det er her, at vi kommer ind i billedet. Dels som udførende kræfter på konkrete projekter i samarbejde med kommune og lokale klubber, men også som opsøgende gennem netværk og synlighed, forklarer Jacob Ebsen Madsen, DBU Jyllands specialkonsulent på kommune-området.\nKlubberne har indflydelse\nDBU’s nye kommunestrategi bygger på fire hovedindsatsområder:\n•\tSocial indsats\nSundhed kan f.eks. dække over udvikling af tilbud om motionsfodbold, social indsats kan handle om tilbud til børn/unge af socialt dårligt stillede forældre, beskæftigelse kan være aktivering af ledige og klubudvikling kan bl.a. understøtte klubbernes organisatoriske og sportslige udvikling.\nKommunekonsulent Henrik Sørensen understreger, at kommunestrategien i høj grad handler om at styrke fodbolden lokalt, samt at klubberne har stor indflydelse på prioriteringen:\n-\tVi vil meget gerne høre fra klubberne. Elementerne i en velfærdsalliance kan vokse nedefra, og mange klubber har allerede opfundet den dybe tallerken. Det er vi meget ydmyge over for, og det giver os mulighed for at understøtte noget, som allerede er sat i gang, men også bære ideer og tanker rundt fra klub til klub. Den nye kommune-indsats skal i høj grad ses som en styrkelse af DBU Jyllands regionale og lokale indsats, forklarer han.\nKommune-konsulenternes initiativer vil være tæt koordineret med DBU Jyllands øvrige initiativer, og indsatsen vil ske i tæt samspil med DBU Jyllands klubrådgivere og de vigtige frivillige ledere i DBU Jyllands fire regionsbestyrelser og Samfundsudvalget.\nFakta om DBU Jyllands nye kommune-team:\nMike Winter, 31 år.\nDækker Region 1 og Region 2 (Nordjylland og Midt/Vestjylland)\nBosat i Aalborg.\nKluberfaring fra Aalborg KFUM\nHenrik Sørensen, 48 år\nDækker Region 3 og Region 4 (Øst/Midtjylland og Syd/Sønderjylland)\nBosat i Esbjerg\nKluberfaring fra Tjæreborg Idrætsforening, Hjeriting IF, Hjerting Fodbold og Sædding Guldager IF.\nJacob Ebsen Madsen, 39 år.\nBosat i Skovby\nKluberfaring fra Tangsø FS, Ramme IF


Voldelig taxichauffør mister jobbet i tre år | TV 2 Lorry\nVoldelig taxichauffør mister jobbet i tre år\nKvindelig kunde blev udsat for halsgreb af vred taxichauffør i Hvidovre. Han skal i fængsel i tre måneder.\n16. jun 2015, kl. 14:14\nEn taxichauffør må ikke køre hyrevogn i tre år, fordi han igen har været voldelig over for en kunde.\nDet har Østre Landsret forleden fastslået i en sag om en episode i februar sidste år.\nDen 35-årige chauffør havde samlet en kvindelig chilensk kunde op ved Vesterport i det indre København. Hun skulle til Hvidovre.\nMen det viste sig, at maskinen i taxien ikke ville acceptere hendes betalingskort. Derfor kørte de til en hæveautomat, hvor hun fik fat i kontanter. Undervejs på turen fik chaufføren ifølge kvinden antydet, at hun kunne betale på anden måde, og hun følte sig ubehageligt til mode.\nPå Gammel Køge Landevej i Hvidovre opstod der uenighed om regningens størrelse. Chaufføren blev vred og tog hårdt fat i hende. Det knagede i rygsøjlen, har hun fortalt. Desuden tog han halsgreb på kunden, så hun mistede vejret. Kun ved at bide ham, lykkedes det hende at kaste sig ud af bilen og slippe fri.\nDa han i høj fart kørte væk, havde hun dog åndsnærværelse nok til at lægge mærke til registreringsnummeret på taxien.\nI den efterfølgende straffesag har såvel byretten som landsretten fundet ham skyldig i vold. Straffen er fastsat til ubetinget fængsel i tre måneder.\nI landsretten har chaufføren bedt om at blive fri for en såkaldt rettighedsfrakendelse.\nMen det ser dommerne ikke nogen god grund til. De noterer, at han også tidligere har været voldelig på jobbet. Der er "nærliggende fare for", at han igen vil misbruge sin stilling, og derfor frakendes han retten til at køre taxi i tre år.


Filosofien hjalp Lotte til at finde fodfæste, da hun fik kræft | Kristeligt Dagblad\n”Jeg vidste godt, at jeg var dødelig, men sygdommen udfordrede mig mentalt på en måde, så jeg var ved at blive eksistentielt rundtosset,” siger Lotte Seheim. Foto: Petra Theibel Jacobsen\nEn generende smerte i det ene bryst på løbeturene fik Lotte Seheim til at gå til læge. Da hun fik besked fra hospitalet om, at hun havde brystkræft, var hendes første tanke, at man måtte have byttet om på prøverne. Syg rimede ikke på hendes liv. Hun var 40 år og nået til et punkt i sit liv, hvor hun trivedes med udfordringerne i sit job som kommunikationschef i en it-virksomhed. Hun havde samtidig familieliv med tre mindre børn, en bolig i Brønshøj ved København med både natur og storby tæt på, og så var hun i sit livs form.\nI denne måned er det otte år siden, at Lotte Seheim, 48 år, fik diagnosen. To uger efter besøget hos den praktiserende læge fik hun fjernet sit ene bryst og 19 lymfekirtler, og et halvt år med kemoterapi og strålebehandling fulgte.\n”Hullet kommer den dag, hvor du er færdig med behandlingen. Jeg var stadig sygemeldt, men når jeg mødte folk, som spurgte ind til min situation, lykønskede flere mig med, at jeg var rask, underforstået at alt nu var som før. Nok var jeg færdigbehandlet, men mit liv var blevet et andet. Der er en version 1 af mig, som var hende, jeg var, da jeg blev syg, og så er der version 2, som er mig i dag.”\nHun beskriver, hvordan hun blev søgende, da hun blev syg, for det, hun havde bygget sit liv på, holdt ikke længere, erfarede hun. Ikke længe efter hun havde afsluttet strålebehandlingen, kom hun i kontakt med filosof, ph.d. Jeanette Bresson Ladegaard Knox fra Københavns Universitet. Det var på sundhedscentret for kræftramte i København, hvor forskeren søgte deltagere til sokratiske samtalegrupper.\nLotte Seheim husker, hvordan hun var kritisk indstillet over for tilbuddet om sokratiske dialoggrupper på et kommunalt center for kræftramte og kræftoverlevere. Hun så for sig, hvordan hun skulle fordybe sig i Sokrates eller Kierkegaard, og hun kunne ikke se sig selv som en del af det.\n”Alle syntes jo, det var fuldstændig tosset, hvordan en gruppe kræftsyge og kræftoverlevere kunne have gavn af et forløb med en filosof. Filosofi kædes normalt sammen med noget, som er højtravende og svært tilgængeligt.”\nHun kom dog til Jeanette Bresson Ladegaard Knox’ præsentation af projektet, og hun gav det en chance. Hun blev en del af en gruppe med otte kvinder, som enten var i behandling for kræft eller havde et behandlingsforløb bag sig. Gruppen mødtes seks gange af to timer, hvor filosoffen guidede dem gennem faser af samtaler. Gruppen blev enige om at arbejde med temaet: ”Hvad er meningen med livet?”. Og siden udviklede det sig til: ”Hvad er det gode liv?”.\nFor Lotte Seheim havde sygdommen gjort det nødvendigt at overveje, hvad der skulle til, for at hendes liv kunne være forbundet med en form for mening.\n”En sokratisk dialoggruppe er noget helt andet end hos psykologen. Gruppen tager udgangspunkt i de mennesker, som er samlet. Man er ikke nede og rode i sine mavefølelser, men vi er oppe i hovedet og får lov til at arbejde med spørgsmålet om mening. Jeg er vokset op på Møn, og da jeg blev syg, følte jeg, at jeg stod ude på kanten af Møns Klint med det ene ben udover. Det var ikke til at vide, hvilken vej det ville gå. Spørgsmålet om liv og død blev nærmest presset op i mit ansigt. Det pres satte en proces i gang i mig. Jeg vidste godt, at jeg var dødelig, men sygdommen udfordrede mig mentalt på en måde, så jeg var ved at blive eksistentielt rundtosset. Mine gamle svar og løsninger holdt ikke, så jeg kunne ikke fortsætte som før, men hvad var det gode liv for mig?”.\nDet er godt syv år siden, at hun første gang var i en sokratisk dialoggruppe. Siden har Lotte Seheim deltaget i flere forløb med Jeanette Besson Ladegaard Knox, og hun vurderer, at filosofien har hjulpet hende til at finde fodfæste i livet efter sygdommen.\n”Hvis jeg ikke havde de redskaber, som jeg har fået gennem den sokratiske dialog, hvor man taler om det egentlige, så ville jeg være blevet eksistentielt rundtosset. Jeg har fået redskaber gennem filosofien, som jeg ikke har fået andre steder. Sygdommen betød, at jeg på et meget direkte plan blev mindet om, at mit liv ikke er uendeligt, og min søgens fokus var, hvordan jeg kunne få det bedste ud af den tid, jeg nu måtte have tilbage. Og her hjælper filosofien dig til at tage bindet fra øjnene og være i livet på en ny måde.”\nHendes liv ser på mange måder anderledes ud nu, end da hun blev syg. I stedet for et fuldtidsjob i kommunikationsbranchen er hun blevet iværksætter. Hun driver en webbutik, Livja, hvor hun forhandler tøj til brystopererede kvinder, og desuden løser hun kommunikationsopgaver.\n”Da jeg blev syg, ofrede jeg ’plejer’ og mistede kontrollen over mit liv. Tør man ofre ’plejer’ og tage usikkerheden til sig, så er der ikke ret mange ting, som er særligt farlige. Der er okay nogle gange at være i limbo-land og se, hvad der sker, uden at jeg behøver at have kontrollen.”\nSenfølgerne af kræftbehandlingen gør, at hun trives bedst med hjemmearbejdsplads og fleksibilitet i dagens program. Fysisk er hun i god form og løber jævnligt ture på Vestvolden nær familiens hus, men hvad angår overskud svinger dagsformen. For to år siden blev hun skilt, og som eneforælder til tre i alderen 11 til 16 år sætter hun pris på at kunne arbejde hjemme og være til stede, når børnene kommer fra skole. Den sokratiske samtale har hjulpet hende til at finde frem til de nøgleord, som hun reflekterer over, når hun træffer valg: Nærvær, ydmyghed og respekt.\n”Kræftsygdommen har lært mig en respekt for min og andres tid. Ydmygheden og taknemmeligheden over at få en chance for at leve videre gør, at jeg er bevidst om, at det, som jeg vælger at gøre, gør jeg fuldt ud og med nærvær. Jeg er blevet mere tydelig i min kommunikation og pakker ikke ting unødigt ind af hensyn til mig selv og mine omgivelsers tid.”\nDet var en tilfældighed, at hun blev introduceret til de sokratiske dialoggrupper. Hun håber, at man i fremtiden vil gøre tilbuddet om eksistentiel omsorg for kræftramte til et fast tilbud.\n”Jeg har kunnet håndtere forandringerne på en helt anden måde takket være den hjælp, jeg har fået i grupperne. Det sker, at jeg bliver væltet omkuld, men jeg ved, hvordan jeg kan finde fodfæstet igen til at være i livet efter kræft.”\n18.06.2015Idé & Tanke\n22.10.2015Idé & Tanke


Metaldiktator: Slayer - Hell Awaits\n4. Praise Of Death (5:17)\n7. Hardening Of The Arteries (3:57)\nDet var en sørgelig nyhed, der tikkede ind her i ugen. Jeff Hanneman var død efter leversvigt. Jeff, der for et par år tilbage pådrog sig en aggressiv kødædende bakterie, som efter omfattende operationer på armen gjorde ham ude af stand til at spille guitar. Manden, der egenhændigt stod for at skrive Slayers allerstørste sange og plader var nu væk. Taget fra os alt for tidligt ligesom en række af andre vigtige metalmusikere, såsom Cliff Burton, Pete Steele, Dimebag Darrell, Chuck Schuldiner osv. osv. Men hvor førnævnte var ikoner, kan Jeff Hannemans afgørende betydning sommetider godt blive glemt fordi han på scenen står i skyggen af Tom Araya og Kerry King, der på hver sin måde præsenterer Slayer udadtil.\nTom Araya er den chilenskfødte forsanger, der med sin store, sorte manke, der dog godt nok er ved at gråne nu, er frontmand og indpisker. Arayas stemme, sceneoptræden og store smil er det naturlige omdrejningspunkt til en koncert med Slayer. Samtidig har vi Kerry King, der med sin fysiske fremtræden, tatoveringer, udklædning, hårpragt (i gamle dage var det langt hår, nu er det langt skæg) og guitar står som det perfekte visuelle udtryk som metalmusiker. Og så havde vi den introverte Jeff Hanneman, der godt nok havde fået lavet en guitar med et logo, der minder om Heineken-mærkatet fra deres øl, blot med hans efternavn på og så nogle skinnebensbeskyttere. Han kunne på ingen måde hamle op med de to andre på scenen.\nDet kunne han så til gengæld bag scenen. For Jeff Hanneman skrev nærmest egenhændigt al musikken på Slayers første fire-fem plader, hvorefter Kerry King stille og roligt også fik cementeret sin position som sangskriver. Indtil da havde han kun været med til at skrive tekster og ganske sporadisk også været med til at skrive musik. Hanneman var arkitekten bag Slayers musik!\nHer kommer vi til 'Hell Awaits'. Fans af Slayer og metalmusik generelt vil måske studse over, at vi ikke valgte den oplagte 'Reign in Blood'. Men opfølgeren til 'Hell Awaits', der i folkemunde anses som en af de mest indflydelsesrige metalplader nogensinde udgivet må lige vente lidt. Det kan ikke udelukkes, at Metaldiktatoren på et tidspunkt kigger nærmere på den historiske udgivelse, men denne gang er det pladen, der kom før 'Reign in Blood', der får opmærksomheden.\nFor 'Hell Awaits' var en vigtig plade for Slayer. De havde udgivet debutpladen 'Show No Mercy' i 1983 og efter nogle turnéer og en EP var de klar til at gå i studiet igen i 1985 og lave opfølgeren. Debutpladen havde de selv finansieret, men den havde solgt så godt, at pladeselskabet Metal Blade nu godt ville give Slayer en smule forskud, så de kunne hyre en producer og komme i et rigtigt studie. Sangskrivningen havde fået et hak opad. Sangene var mere komplekse, længere og der var skruet godt op for effekterne.\nPå starten af pladen er der en skummel intro til titelsangen 'Hell Awaits', der ligesom skal skabe lidt spænding og en dyster stemning. Det var i tiden i USA, hvor skræmte forældregrupper heksejagtede rockmusikere for at være satanister. Mens grupper som Judas Priest og Twisted Sister kæmpede kampe i retten for at rense deres navne, gik Slayer linen ud og gav de skræmte forældre noget at komme efter. Albummets titel og cover i sig selv gjorde et godt stykke af arbejdet. Og at når man spillede introen baglæns, så sagde Araya faktisk "join us" gjorde kun det kontroversielle endnu værre. Sangtitlerne og teksterne understregede så blot med al tydelighed, at Slayer ikke havde tænkt sig at pakke noget ind. Satan blev i høj grad brugt som chokværdi.\nHell Awaits' er fra første trommeslag en knytnæve lige i mellemgulvet. Titelnummeret går i gang og sætter med det samme standarden for, hvordan midtempo thrash lyder anno 1985. Der, hvor sangen så for alvor åbner sig, ændrer det markant karakter. Mere brutalt og hurtigt. Slayer!\nDerfra kigger Slayer sig ikke tilbage. De næste 35 minutter går meget hurtigt. Det er Slayer, hvor de er både hurtige, aggressive og hvor samspillet er virkelig godt. Netop det, at de føler sig mere sikre i hinandens selskab bevirker også, at de tør udfordre rammerne mere end på 'Show No Mercy', hvilket gør, at de inkorporerer flere hurtige temposkift og det hele virker meget ubesværet. Og på 'At Dawn They Sleep' kan man i introen høre, hvorfra de har fået ideen til riffet til 'Raining Blood'.\n'Hell Awaits' er en fantastisk mørk, skarpskåren og voldsom plade, der i dag står som en af de stærkeste thrash-plader nogensinde udgivet. Nogle har sågar kaldt den for Slayers mest progressive plade, idet de komplekse temposkift og sangkonstruktioner egentlig aldrig rigtig blev brugt af bandet siden. Tre af sangene varer over seks (6!) minutter. Kvaliteten på pladen var da også så høj, at det blev startskuddet, der skulle sende Slayer ud af undergrunden og op i superligaen af metalbands.\nJeffs afløser blev fundet i 1985\nFor med 'Hell Awaits' kom Slayer på turné med Venom og Exodus. Det var her, venskabet med guitaristen i Exodus, Gary Holt blev dannet. Senere skulle det jo så vise sig, at det var netop denne Gary Holt, som Slayer kontaktede da Jeff Hanneman måtte opereres pga. sygdommen nævnt tidligere.\nVenom og Exodus var dog ikke de eneste, der fik øjnene op for Slayer med 'Hell Awaits'. Det gjorde en vis producer ved navn Rick Rubin også. Og det, han gjorde på den efterfølgende plade er, som de siger, historie.\nI dag står opfølgeren 'Reign in Blood' fra 1986 som den måske bedste thrash-plade nogensinde udgivet. En titel, som fans stadig debatterer om er korrekt, idet Metallica også udgav en ret anerkendt plade i 1986, der måske lige så godt kunne gå med titlen.\nFaktum er dog, at det var med 'Hell Awaits' at grundlaget for Slayers fremtidige succes blev lagt. Her fik Jeff Hanneman styr på sit sangskriveri og Slayer som band fandt hinanden og det univers, som de fremover skulle begå sig i.\nFor Slayer har altid flirtet med det kontroversielle og danset om den varme grød med emner som satanisme, nekrofili og andet godt fra den mørke krypt. Med deres Slayer-ørn blev de sågar anklaget for at være nazisympatisører. Alt sammen var det med til at bære ved til bålet. Slayers fans blev draget af det farlige, og på den måde var 'Hell Awaits' utvivlsomt, sammen med Venom, med til at inspirere tusindvis af unge musikere, der i samme periode begyndte at udvikle genrerne døds- og black-metal.\n'Hell Awaits' står i skyggen af efterfølgeren. Sådan er det. Men for kendere af bandet, genren og historien er 'Hell Awaits' mindst lige så vigtig. Produktionen er ikke nær så god som man kunne have ønsket, men sådan er det med de første plader, skrabede budgetter og et band, der lige skal finde deres ståsted. Det gjorde Slayer med 'Hell Awaits' og de har reelt ikke lavet noget nyt siden. De har blot udgivet plader i den støbeform, som de lavede færdig med udgivelsen af 'Hell Awaits'.\nMed tanke på Jeff Hannemans alt for tidlige død er denne Metaldiktator dedikeret til Slayers kunstneriske livsnerve. Bandet er pt. skåret ned til kun at tælle Tom Araya og Kerry King pga. kontroverser med trommeslager Dave Lombardo. Hvordan fremtiden ser ud for Slayer er uvist. Én ting er dog sikkert. Deres plads i metalhistorien er mejslet i sten og én af de vigtigste begivenheder var tilblivelsen og udgivelsen af 'Hell Awaits', samt den inspiration, som pladen indgød i tusindvis af spirende musikere. Vigtigst af alt dog; den frygt og nysgerrighed, som blev vakt til live i deres fans' ører. Det var her, Slayer startede deres felttog, der skulle cementere deres position som én af 'The Big 4' i thrash-metallen.\nNyd den tidløse klassiker. Det er hermed beordret af Metaldiktatoren!