WOW air får nyt langdistancefly - CHECK-IN.dk\nWOW airs nye Airbus A330neo-fly er i sidste fase af produktionen. Foto: WOW air\nAf: Danny Longhi Andreasen i Flådenyt 16. april 2018\t Print\nDet islandske lavprisflyselskab WOW air udvider sin flåde med en helt ny Airbus A330-900neo, der skal operere fra Island til de nordamerikanske destinationer.\nWOW air sænker gennemsnitsalderen på en i forvejen ung flyflåde.\nI slutningen af 2018 vil det fremadstormende lavprisflyselskab modtage en spritny Airbus A330-900neo, der i øjeblikket er i sidste fase af produktionen hos den europæiske flyproducent. Flyet vil indgå i en flåde med en gennemsnitsalder på blot 2,9 år.\nTilføjelsen af det nye langdistancefly er et led i WOW airs moderniseringsstrategi, der skal gøre flyselskabet mere effektivt. Flyselskabet står til at modtage i alt fire fly af denne model.\nAirbus A330-900neo-flyet er fra den nye generation af widebody-fly. Flyet får påmonteret motorer af typen Rolls Royce Trent 7000 med en helt ny motorcelle. Motoren skiller sig ud ved at have en tocifret forbedring af brændstofforbruget, ligesom støjniveauet reduceres til 10:1. Førhen var det 5:1. Herudover vil turbinebladene have en diameter på 285 centimeter, og der vil være en ny ’zero-splice’-inlet.\nVingerne på WOW airs nye widebody-fly er også værd at bemærke. Specieludviklede, buede vingetipper – såkaldte ’Sharklets’ – er en del af flyet, og de kendes fra teknologi fra Airbus A350 XWB. Spændvidden øges på den måde til 64 meter.\nFlyet bliver desuden produceret med Airbus’ high-tech Airspace Cabin, der er et nyt koncept med mere plads til håndbagagen, bakteriebekæmpende toiletter samt behageligt LED-lys.\nWOW air får leveret Airbus A330-900neo-flyet i slutningen af 2018, og flyet vil straks indgå i lavprisflyselskabets flåde. Flyet kommer til at operere på de længste strækninger fra Keflavik International Airport på Island til vestamerikanske destinationer som for eksempel i delstaten Californien.\nPassagerer hos WOW air kan nyde godt af 38 destinationer i Europa og Nordamerika. Flyselskabet har 13 destinationer i Nordamerika. I foråret 2018 åbner WOW air ruter til blandt andet Detroit, Cleveland, Cincinnati, St. Louis og Dallas i USA.\nWOW air har 18 fly i sin flåde fordelt på to Airbus A320-200, én A320-200neo, 11 A321-200, én A321-200neo samt tre A330-300.\nAirbus Airbus A330 Airbus A330neo Keflavik Lufthavn WOW air\t2018-04-16\nTagget med: Airbus Airbus A330 Airbus A330neo Keflavik Lufthavn WOW air\nSAS har igangsat luftbro fra Birmingham til Bruxelles |


→ Køb Hønsetarm på nettet – Se hele listen her\nEr du på udkig efter hønsetarm? Vi anbefaler følgende webshops…\nDe største e-firmaer indenfor planter og blomster\nPlantetorvet.dk er pt. en af de bedste internet forhandlere med planter og blomster. Butikkens sortiment udgøres af over 15000 varer fra en række mærker. Deres Trustpilot-score på 8,9 af 10 bevidner stor tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 6440 vurderinger, hvoraf 4860 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 17187 personer tilhængere af Plantetorvet.dk, og herpå har forhandleren modtaget 1288 anmeldelser med en middel score på 4,45 ud af 5, som også er vældig overlegent.\nBlomsterverden.dk er nu imellem de mest benyttede webbutikker med planter og blomster. Webbutikkens sortiment udgøres af ca. 2000 varer fra en række brands. Netbutikkens Trustpilot-rating på 9,7 af 10 bevidner utrolig tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 2413 bedømmelser, hvoraf 2189 af dem giver topkarakter. På Facebook er 2866 brugere fans af Blomsterverden.dk, og herpå har firmaet modtaget 21 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,3 af 5, hvilket tillige er yderst godt.\nPlantorama.dk er aktuelt imellem de mest populære e-butikker med planter og blomster. Forhandlerens sortiment udgøres af over 10000 produkter fra forskellige brands. Butikkens Trustpilot-score på 8 af 10 demonstrerer en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 1468 vurderinger, hvoraf 1019 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 74484 brugere fans af Plantorama.dk, og herpå har forhandleren modtaget 293 evalueringer med en middel rating på 4 ud af 5, som tillige er utrolig godt.\nPlanteshop.dk er i dag iblandt de mest populære internet varehuse der sælger planter og blomster. Forhandlerens udvalg rummer mere end 150000 produkter fra forskellige mærker. Butikkens Trustpilot-score på 8,9 af 10 viser en høj grad af kundeloyalitet. Tallet er baseret på 6440 bedømmelser, hvoraf 4860 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 17187 personer fans af Planteshop.dk, og herpå har webbutikken modtaget 1288 ratings med en middel rating på 4,45 ud af 5, som tillige er ekstremt overlegent.\nHaveHandel.dk er nu en af de største internet firmaer der sælger planter og blomster. Butikkens sortiment rummer i omegn af 1000 produkter fra forskellige mærker. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 8,2 af 10 markerer stor kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 20 vurderinger, hvoraf 17 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 686 mennesker tilhængere af HaveHandel.dk, og herpå har webshoppen modtaget 4 bedømmelser med en middel rating på 4,1 ud af 5, som ligeså er temmelig overlegent.\nHønsetarm handles på internettet\nMasser af internet foretagender udlover nu alverdens leveringsmetoder. En af de mest almindelige er lige nu at få leveret til et afhentningssted, hvor du selv kan afhente de bestilte varer når du har lyst. Muligheden er nemlig rigtig hensigtsmæssig, og i mange tilfælde derudover den billigste metode til levering.\nDu burde ligeledes påtænke at bestille levering hjem til dig selv eller til når du er på job. Fragtløsningen viser sig godt nok en smule mere bekostelig, men til gengæld i høj grad let. Den billigste leveringsløsning af hønsetarm kan ikke benægtes at være selv at hente produkterne, men det betinges af at du fysisk befinder dig nærved hønsetarm internet virksomhedens lager.\nLeveringstiden kan være særligt aktuel når vi står og skal bruge pakken omgående, og herved er det utvivlsomt vigtigt at man ser nærmere på det anslåede leveringstidspunkt for den respektive vare.\nEn stor portion hønsetarm forretninger på nettet reklamerer med levering på blot en enkelt hverdag på en lang række varenumre, som alligevel regnes ud fra at ordren køres igennem tidligere end et besluttet klokkeslæt, så at de kan nå at få hønsetarm ud af døren inden personalet har fyraften.\nVisse internet virksomheder præsterer gratis levering, men i reglen er det så præmissen at du shopper for en konkret sum. Alternativt må man vælge den mest letkøbte slags levering, der i de fleste tilfælde – hvad end du opholder sig nær Horsens, Frederikssund eller Haslev – er at få kørt din pakke til et afhentningssted.\nDet er i dag ultra let for internetbrugere at lave prissammenligning på hønsetarm i blandt flere internet selskaber, og på grund af dette har massevis af online firmaer fundet det uundgåeligt at sænke priserne på deres varer – til børn og babyer, og ligeledes også til damer og herrer – kolossalt, og endda nogle gange garantere portofri levering.\nTrods dette kan det ikke desto mindre være tiden værd at prøve et par e-butikker efter hønsetarm rabat før du gennemfører din bestilling, sådan at du er velinformeret til at opnå den bedste pris.\nDu bør trods alt være årvågen med, at når en forhandler på nettet afhænder hønsetarm for en pris der kan ses som ekstraordinært fordelagtig, så bør det mange gange være et faresignal om en svindel internet butik. Køb med gængse betalingskort er heldigvis en del af en lov, som begunstiger køber imod uoprigtige internet virksomheder.\nGenerelt foreslår vi køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som alternativ bør du anvende en løsning fra for eksempel ViaBill, forudsat du hellere vil dække pengene over en længere periode.\nFør folk bestiller hønsetarm på en online webshop burde man helt sikkert skimme e-shoppens betingelser, det er dog normalt ikke videre spændende.\nEn anden mulighed kan derfor være at tjekke hvorvidt internet forretningen er tilsluttet e-mærket, siden det kan være et tegn på at online forhandleren opererer i overensstemmelse med de danske love, og at e-handlen ofte føres tilsyn med af specialister der forstår de gældende regulativer. Dette er desuden din mulighed for bistand, hvis du bliver udsat for besvær i forbindelse med dit indkøb.\nTilmed er det prisværdigt at køber er påpasselig med de vigtigste retningslinjer der kan spille ind i forbindelse med bestillingen, eksempelvis hvilken returpolitik på hønsetarm hjemmesiden anvender. I den relation er det samtidig essesentielt, at man til enhver tid beholder sin faktura e-mail, så man en anden gang kan påvise sin bestilling, om man leder efter en vare til en pige eller dreng.\nTrustpilot forærer dig rigtig passelige chancer for at iagttage adskillige eksisterende kunders reflektioner og herved foreslåes det, at du studerer e-shoppens hønsetarm anmeldelser forinden du handler.\nFacebook frembringer derudover absolut pæne metoder til at få indblik i webbutikkens kundefokus. Herinde ses nogle online virksomheder hvor man kan afgive en bedømmelse af købsoplevelsen, hvilket på samme måde bør anvendes til at tage stilling til tilfredsheden hos kunderne.\nWebsitet finansieres af annonceindtægter. Vi arbejder tæt sammen med en gruppe af netbutikker hvor vi fremviser forretningernes tilbud, og indtjener godtgørelse ifald den besøgende vi sender videre laver et køb.\nVejledning omkring hønsetarm og firmaer på nettet værnes om løbende, men det er umuligt for os at give garantier imod justeringer der måtte være realiseret efter seneste opdatering af vores informationer.


See other products by Ecco Synlig for erhvervskunder\nECCO soft 2.0 damesko Blød og let basis snørresko med suveræn støtte. Slidstærk men let, og med en fleksibel sål. Denne sko er lavet af åndbart læder og nubuck, der holder fødderne kølige. Materiale: Cow Leather Vedligeholdelse af skoen med imprægnering og skocreme. DIP YDERSÅLE Der sprøjtes et holdbart og stødabsorberende materiale ind i en fodformet form; derved kan vi lave en binding mellem sålen og overdelen uden brug af hverken lim eller syninger. Resultatet er en anatomisk pasform, integreret stødabsorbering og ekstrem fleksibilitet.


Sri Lanka og Maldiverne | Jysk Rejsebureau\nKom og bliv inspireret til din rejse, jeg vil fortælle om de mange muligheder Sri Lanka har at tilbyde lige fra smukke templer til et fantastisk dyreliv. Vi slutter rejsen af med en afstikker til Maldivernes smukke ø-rige.\nEr du til kultur, aktiv ferie og adventure, store naturopleveler, afslapning, yoga eller måske en kombination af det hele? Så er Sri Lanka en perfekt destination som har det hele, og det er intet mindre end fantastisk at rejse i landet. Sri Lanka blev kåret til ”the place to visit” af det anderkendte, Lonely Planet i 2013 – Og det er bestemt ikke uden grund.\nDyrelivet er unikt på Sri Lanka og der er rig mulighed for at besøge nationalparker med elefanter. Det er også et land der byder på meget historie, storslået natur og skønne strande. Udover den skønne natur, har Sri Lanka hele otte UNESCO world heritage sites, som er værd at besøge, heriblandt Dambulla Cave Temple og Sigirya/Lion Rock.\nSri Lanka er perfekt hvad enten man er backpacker, et kærestepar eller en familie med børn.\nForedraget har primært fokus på Sri Lankas highlights og oplevelser, men vi slutter af med at snakke lidt om den oplagte mulighed der er for at kombinere en Sri Lanka rejse med Maldiverne. Her vil jeg fortælle lidt om hvad Maldiverne kan tilbyde både for budget rejsende og for de der foretrækker luksus badeferie. Maldiverne er et vaske ægte ø-paradis der kan danne gode rammer for en badeferie eller at udforske livet under vand.\nJeg håber at fortællingerne fra min rejse og mine erfaringer kan være med til at inspirere dig til din næste rejse.\nLedige pladser 27-04-2020 kl. 18:00 Tilmeld


Erhvervsrengøring | Erfaren rengøringsfirma på Sjælland\nHvis du nogensinde har overvejet, hvor mange timer du sidder på kontoret igennem dit liv, vil du blive forbavset. Det er selvfølgelig individuelt, men der er en fællesnævner til alles arbejdstid: alle lever inden for det samme slags indeklima. Fællesnævneren er her vigtig, fordi et dårligt indeklima kan forårsage større risiko for sygdom blandt medarbejderne. Derfor er det vigtigt, at der er et godt indeklima. Kontoret vil både se mere indbydende, og flere vil opleve en bedre sundhed. Et rengøringsfirma med mange års erfaring er derfor et godt udgangspunkt for at finde nogen til at varetage opgaven. Byens Rengøringsservice kan her hjælpe dig som virksomhed med deres mere end 30 års erfaring.\nErhvervsrengøring skal ikke have svinkeærinder\nByens Rengøringsservice tror på, at et godt indeklima er vigtigt som arbejdsplads. Derfor leverer de også en effektiv service, der ikke lever op til en standard, men din standard. Hvordan du vil have kontoret til at se ud, hvor rene krogene skal ende med at være, er helt op til dig – Byens rengøringsservice leverer erhvervsrengøring ud over det sædvanlige. Desuden er de et fleksibelt rengøringsfirma, som er omstillingsparate og derfor gode til at inddrage kundens behov og ønsker.\nOplever du din erhvervsrengøring som utilstrækkelig…\nså kan du kontakte Byens Rengøringsservice allerede i dag og få et uforpligtende tilbud. Deres store fleksibilitet og mange års gør det nemt for dig som kunde. De dækker hele Storkøbenhavn, så hvis du har brug for en effektiv erhvervsrengøring, kan du med fordel ringe til Byens Rengøringsservice og få det gjort efter din standard.


Kloakmester Søby Ærø: Se alle kloakmestre i Søby Ærø\nKloakmester Søby Ærø\nDu er her: Forside » Kloakmester Søby Ærø\nHer kan du se alle kloakmestre i Søby Ærø. Vi har samlet alle de firmaer, som kan hjælpe dig, når du har brug for hjælp til din kloak lige fra kloakrenovering til jævnlig kloakservice. Nogle af kloakmestrene har ikke en hjemmeside, men du kan altid komme i kontakt med dem ved at ringe til dem.\nDer er i øjeblikket ingen autoriserede kloakmestre registreret i Søby Ærø. I stedet kan du prøve at finde en kloakmester i en af de nærmeste byer som fx Ærøskøbing.\nHvad må du selv, og hvornår skal du kontakte en autoriseret kloakmester i Søby Ærø?\nEr du i tvivl om, hvorvidt du selv må udføre arbejdet eller ej, kan det være en god idé at kontakte Ærø Kommune. Du kan også finde information om, hvad du må og ikke må på Sikkerhedsstyrelsens hjemmeside. Her kan du også finde en opdateret oversigt over autoriserede kloakmestre i Søby Ærø.\nKloakmester Service gør det nemt at finde en kloakmester i Søby Ærø, som kan løse problemerne med din kloak © 2017


Plejer er død – dit nye liv i Kristus - Docks\nPlejer er død – dit nye liv i Kristus\nI lang tid har jeg været inspireret og udfordret af beretningen fra Johannesevangeliets niende kapitel, hvor Jesus helbreder en blindfødt mand. Hele passagen er spækket med sandheder om vores forhold til Gud og mennesker, og specielt én ting springer mig i øjnene, når jeg forholder mig til den: responsen fra mandens omverden. Vi læser i vers otte: »Naboerne og de, der ellers var vant til at se ham som tigger, sagde nu: ‘Er det ikke ham, der plejer at sidde og tigge?’« Efterfølgende går hele narrativet ud på at illustrere folks manglende forståelse for, at den blindfødte rent faktisk har oplevet et mirakel og er blevet seende.\nGud gør en stor ting i den blindfødte mands liv, og hans omverden reagerer med skepsis. Vi læser, at de havde været vant til at se ham som en blind tigger, hvilket synes ironisk i den forstand, at det nu er dem, der forekommer blinde over for det nye, som Jesus netop har gjort. Hvad lærer det os? At vi kan være så vant til at se det, som plejer at være, at vi bliver blinde over for det nye, som Gud vil gøre.\n“Kom nu ikke for godt i gang”\nDer findes næsten ikke noget mere demotiverende end at tale med mennesker, der er så fastgroet i det, som plejer at være, at de ikke længere har nogen forventning til fremtiden – hverken til deres egen eller til andres. Hvor tit har vi ikke holdt live i “kom nu ikke for godt i gang”-mentaliteten, at vi aldrig træder ind i den fremtid, som Jesus prøver at skabe for os? Hvor tit kommer vi ikke til at holde både os selv og andre fast i det, som plejede at være, og i dem, som vi plejede at være? Jeg har noteret mig, at dem, der siger “kom nu ikke for godt i gang”, aldrig selv kommer i gang. Vi er alle kaldet til større liv end det! Jeg snakker ikke om, at vi skal være naive, men om at vi skal være nådefulde.\nDen blindfødte mand plejede at sidde og tigge men har nu rejst sig og er gået hen for at vaske sig i Siloadammen. Hvorfor er det vigtigt at vide, hvad dammen hedder? Det er vigtigt, fordi Siloa betyder udsendt. Jesus giver ikke blot manden syn men også en helt ny identitet og sætter ham i bevægelse! Da manden kommer tilbage fra dammen og skal i gang med at implementere alt det nye i sit liv, bliver han straks konfronteret med sit gamle liv: “Jamen du plejede da at sidde og tigge…”. Deres reaktion på det nye svarer ikke ikke til den identitet, som Jesus netop har givet ham. Jesus råber “udsendt!”, men folket råber stadig “tigger!”.\nNår vi selv holder mennesker tilbage\nVi misforstår teksten, hvis vi ikke ser, at den er en anledning til seriøs selvransagelse. Du må spørge dig selv, om du kan rumme den fremtid, som Jesus prøver at skabe for andre, omend det til tider kan virke for godt til at være sandt. Har du råbt “tigger”, hvor Jesus har råbt “udsendt”? Holder du folk fast i menneskers fortid, eller fejrer du deres fremtid? Enten håner eller hepper vi. Menneskets hjerte er særligt disponeret for førstnævnte, for det er altid nemmere at være skeptisk, kritisk og fordømmende over for andre. Men det er præcis den indstilling, som Jesus korrigerer med dette mirakel! Han kalder os til at leve et større liv med en attitude, som bliver livgivende for andre og for os selv. Han siger til dig: “Jeg ønsker at gøre store ting i din verden og i dine medmenneskers liv, og jeg vil, at du skal være med til at bære det frem! Lad være med at blive blind over for det nye, som jeg vil gøre, fordi du har været vant til at se mennesker på en bestemt måde!”\nFor at træde ind i det nye, som Jesus skaber, må vi forstå, at plejer er død. Det allervigtigste at erkende i denne henseende er, at jeg først virkelig bliver motiveret til at hjælpe andre ind i deres fremtid, når jeg ser, at jeg er den blinde tigger i teksten, som har et uendeligt behov for, at Jesus helbreder og frelser mig. Du og jeg har så desperat brug for Guds kærlighed og retfærdighed, at vores behov for en frelser langt overstiger en tiggers behov for penge til mad. Det allermest skandaløse og det allermest forvandlende består videre i, at Jesus på korset blev som en “blind” for os, da han råbte »min Gud, min Gud, hvorfor har du forladt mig?«, for at vi kunne blive helbredt for vores åndelige blindhed og derved se »hans herlighed, en herlighed, som den Enbårne har den fra Faderen, fuld af nåde og sandhed« (Johannesevangeliet 1,14b).\nNår jeg ser, at han udslettede mit “plejer” af synd, død og fortabelse ved selv at påtage sig dette, og at han gav mig nåde, identitet og velsignelse, tvinger det mig til at gøre alt, hvad der står i min magt for at hjælpe folk videre fra det “plejer”, som holder dem tilbage fra alt det, Gud ønsker at gøre i deres liv. Når jeg ser, at han lod sig hænge på et kors for at frigøre mig til en nådefuld fremtid, bliver jeg nødt til at gå ud og give mig selv hen for andre med samme attitude. Plejer er død.\nMathias Schrøder er sammen med sin hustru Josefine ungdomspræst i Aalborg Citykirke. Han har en bachelor i dansk og kulturforståelse og er nu i gang med en kandidat i Kommunikation ved Aalborg Universitet.


Nyborgenser klar med ny omgang julehjælp til udsatte | Nyborg | fyens.dk\nNyborgenser klar med ny omgang julehjælp til udsatte\nPubliceret 02. december 2018 kl. 13:47\nBirgit Jensen håber på at kunne gentage successen fra 2017, hvor det lykkedes at samle varer nok til 14 velvoksne julekasser til glæde for lige så mange familier. Arkivfoto: Vibeke Volder\nTil daglig arbejder Birgit Jensen som privat dagplejer i Nyborg. Men op til jul har hun ekstra travlt med at samle ind til familier, der ikke selv har råd til at holde jul. Denne gang er det med en ny foreningen i ryggen.\nNyborg: Julesteg, rødkål, brunede kartofler, lidt godt til kaffen og...\nListen over ting, som hører sig julen til, er lang, og det er langt fra alle, der har råd til det hele. For efterhånden seks år siden besluttede Birgit Jensen fra Nyborg derfor, at hun ville sponsorere mad til en udsat familie gennem hele julemåneden.\n- Faktisk var det min datter, der satte det hele i gang, da hun sagde, at hun ikke ville have en julegave det år, hvis vi ikke samtidig kunne hjælpe en anden familie, husker hun.\nI 2017 udvidede Birgit Jensen, der til daglig arbejder som privat dagplejer, sin julehjælp til at omfatte flere familier. Det skete med god hjælp fra andre nyborgensere. Både forretninger, privatpersoner og hoteller i byen bakkede op om ideen, og der blev i alt samlet varer ind til 14 velvoksne julekasser til glæde for lige så mange lokale familier. Derudover blev der doneret kød og andre fødevarer i mindre portioner til andre, der havde brug for en håndsrækning i juletiden.\nNu håber hun så på at kunne gentage succesen. Indtil videre er der opstillet beholdere i Føtex og Rema 1000 på Frisengårdsvej, hvor alle har mulighed for at lægge varer i, som de kan undvære. Hun håber samtidig, at endnu flere forretninger vil være med i den gode sags tjeneste.\nIndsamlingen løber frem til den 22. december. Denne gang sker det med en ny forening i ryggen, nemlig Foreningen Næstehjælperne Fyn, der står for at udvælge de familier, der får glæde af julehjælpen.


Persondatapolitik - KOMPETENCEFORUM\nSprogøvej 24, 5610 Assens\nSeminar om tavlemøder\nTraditionelle Lean Agent uddannelse\nProgram for Lean Agent uddannelsen\nFå Jeres egen Lean uddannelse\nKaizen Tour i Japan\nProgram for kaizen Tour\nInternational kaizen Tour\nFå Lean på CVét\nDen 25. maj 2018 trådte en ny persondataforordning i kraft. I den forbindelse skærpes reglerne for håndtering og opbevaring af persondata i hele EU. Reglerne gælder for alle virksomheder og offentlige institutioner, der håndterer personlige oplysninger.\nNedenstående politik er gældende for CVR-nummer 28663129 Kompetenceforum Aps herunder www. Studerselv.dk samt forlaget Kompetenceforum. Formålet med nedenstående beskrivelse er at oplyse vores kunder om hvorledes vi behandler deres personhenførbare oplysning.\nPersonhenførbare oplysninger omfatter data, der kan bruges til at identificere personer, herunder men ikke begrænset til navn, alder, CPR nummer, køn, stilling, privatadresse eller anden fysisk adresse, e-mailadresse, telefonnumre eller andre kontaktoplysninger, uanset om de vedrører vedkommendes private bopæl eller arbejdsplads.\nLigeledes indeholder personhenførbare oplysninger også data som adfærd, købshistorik, økonomiske oplysninger mv., der alle benyttes i opretholdelse af kunde- og leverandørforholdet mellem kunder og Kompetenceforum .\nKompetenceforum Aps har brug for en række personoplysninger for at kunne handle med dig og din virksomhed, opretholde servicering af kundeforholdet samt markedsføre produkter og ydelser. Visse oplysninger indsamles og behandles også efter lovkrav, herunder eksempelvis Bogføringsloven\nNedenstående oplysninger kan blive indsamlet og behandlet, når du køber kurser, konsulentydelser eller andre former for leverancer hos Kompetenceforum ApS:\nNavn, stilling, adresse, telefonnummer, email, tekniske detaljer (IP-adresser inkluderet), adfærd (eks. inkluderet adfærd ved modtaget nyhedsbrev), geografiske data samt data der måtte være nødvendige for gennemførsel af en leverance. I forbindelse med tilmelding til kompetencegivende eksaminer indsamles CPR nr.\nHvornår indsamler vi data?\nKompetenceforum ApS indsamler oplysninger om dig via følgende kanaler:\nTilmelder kurer og kompetencegivende materiale\nSælger produkter eksempelvis gennemforlag\nSender forespørgsler /formularer via hjemmesider\nTilmelder dig og/eller interagerer med online markedsførings materiale ( herunder men ikke begrænset til nyhedsbreve, SMS- og notifikationer, annoncer på tredieparts hjemmesider eller lignende)\nAfgive personoplysninger på anden vis til os.\nKompetenceforum ApS indsamler kun de personoplysninger, der er nødvendige for at levere en ydelse eller et produkt, markedsføre ydelser og produkter eller behandle forespørgsler. Vi indsamler og/eller køber ikke personhenførbare oplysninger fra tredjemand.\nBemærk at ved fakturering opbevares fakturerings- og bankoplysninger i henhold til gældende love på området herunder eksempelvis bogføringsloven.\nTil rekruttering af personale\nVores hjemmesider scannes løbende for sikkerhedsbrister og svagheder, for at vi hurtigst muligt kan udelukke potentielle datalækager og dermed gøre vores hjemmesider så sikre som muligt.\nDine personlige oplysninger opbevares på sikrede netværk og kan kun tilgås af en begrænset mængde medarbejdere med rettigheder til denne type information.\nHvem videregiver vi personoplysninger til og hvor lagres de?\nPersonoplysninger videregives kun til:\nMedarbejdere i Kompetenceforum Aps\nBetroede tredjemænd der er nødvendige for opfyldelse af aftaler om levering, betaling og servicering herunder inkasso og retslige instanser. Tredjemænd dækker også over evt. brug af freelance konsulenter ved kurser og konsulentydelser\nKompetenceforum Aps anvender følgende samarbejdspartnere:\nMicrosoft Onedrive som firmaserver\nMailchimp som nyhedsbrevsformidler\nGoogle Analytic som analyseværktøj til hjemmesider\nDinero som bogholderisystem\nMoodle som E-læringsplatform hosted hos Optimon Aps\nErhvervsakademi SydVest ifm kompetencegivende uddannelser\nAlle forretningspartnere og leverandører har en databehandleraftale, der til hver en tid skal sikre brugernes og kundernes interesser.\nVed jobansøgninger (inkl. CV, foto og andre oplysninger) opbevares persondata kun frem til processen er afsluttet. Uanset slettes data senest efter seks måneder.\nVi tager sikkerhedsbrud og datalækage meget alvorligt. Dette indebærer blandt andet afdækning af den potentielle skades omfang, meddelelse til potentielt ramte kunder og brugere, meddelelse til Datatilsynet samt handlinger, der skal forsøge at inddæmme omfanget af skaderne.\nHar vi mistanke om datalækage fra Kompetenceforum ApS eller dennes eksterne partnere, vil alle implicerede, herunder også brugeren, blive informeret herom indenfor 72 timer. Har du mistanke om, at dine data er lækket fra Kompetenceforum ApS, bedes du til hver en tid tage kontakt til os\nDu kan til hver en tid bede om indsigt eller sletning af dine data. Data indsamlet i henhold til lovgivning kan alene slettes efter de i lovgivningen fastsatte frister\nDu kan få oplyst, hvilke oplysninger vi har registreret om dig. Hvis du ønsker at modtage en kopi af disse oplysninger, bedes du kontakte os på: mail@Kompetenceforum.dk. Såfremt du ønsker alle data slettet så kontakt ligeledes mail@kompetenceforum.dk.\nRevision og kontakt\nVi reviderer løbende vores processer for databehandling. Denne politik opdateres en gang årligt. Oplysninger om evt. ændringer sker på vores hjemmesider. Dataansvarlig hos Kompetenceforum Aps er:\nLars Tegl Rasmussen 7023 6050 mail: lars@kompetenceforum.dk\nRingsted den 5. januar 2021\n© 2022 KOMPETENCEFORUM. Built using WordPress and EmpowerWP Theme.


Skal hestepærer samles op? - Side 13 - Debatten\nDato og tid er 20. apr 2019, 09:23\nSkal hestepærer samles op?\nLikede indlæg: 11105\nRe: Skal hestepærer samles op?\nIndlægaf LaScrooge » 16. mar 2016, 09:38\nAllmost_Famous skrev: Altså, sådan en gullig babylort fylder altså en del, og er ret upraktisk besværlig at samle op fra gulvet, og det kan da ikke være rigtigt, at forældre skal tage det med sig, kan det?\nHvis du skiftede ble i vejkanten og din babys lort røg ud i rabatten, så ville jeg ikke kræve at du skrabede det op. Hvis min ganger sked på gulvet i en café eller i et andet menneskes hjem, så ville jeg samle det op.\nIndlægaf Akehurst2 » 16. mar 2016, 09:39\ndykkersild skrev: På et tidspunkt tog jeg faktisk hundelortsposen-debatten op på jobbet. Min ene kollega overraskede mig meget, ved at proklamere, at hvis han ikke måtte smide sin pose i en anden skraldespand så smed han den bare i haven - og han mente det sgu. Det var en ret livlig frokostpausen den dag.\nLort kan bare få folk op af stolene\nIndlægaf dykkersild » 16. mar 2016, 09:40\nDikus skrev: Servicemeddelelse: I har brugt 15 sider på at diskutere... hestepærer!\nTMI: Jeg elsker jer en lille smule\nJa, det er altså fantastisk\nOg husk at tænke det i sammenhæng med "andres hundelorteposer i min skraldespand" og "udekatte, der skider i mine blomsterbede"- tråde og indlæg. Lort kan bare sætte gang i en debat\n(Overvejer at smutte ned i Børn og starte en debat om, hvor man må skifte ble...)\nAltså, sådan en gullig babylort fylder altså en del, og er ret upraktisk besværlig at samle op fra gulvet, og det kan da ikke være rigtigt, at forældre skal tage det med sig, kan det?\nDon´t temp me...den bliver bare en god lorte-dag idag\nFor et par gange siden, jeg var i lufthavnen var der en mor der skiftede sit barn på gangen ved gaten - no problem. En stor lorteble blev pakket lidt sammen og så bum op i en skraldespand på gangen - big problem efter min mening. Der er sikkert lidt personale samt en del gæster ved gaten den dag - der sendte hende en "kærlig" tanke. Jeg kender ikke rigtig andre som ikke har en rulle skraldeposer med til lige præcis det formal - at mindske lugten i skraldespanden.\nIndlægaf LaScrooge » 16. mar 2016, 09:47\nUmiddelbart er det jo bare sådan det er. Så må man jo lade være med at ride så langt væk. På den rideskole hvor min hest stod, der var det bare sådan at man gik ud og samlede op når man kom hjem. Det var efter ordre fra bestyrelsen, der havde fået temmelig mange klager fra naboer og kommunen. Ellers må man altså blive på rideskolen. Vi skal ligesom alle kunne være her.\nGod løsning. Man har en hest, fx, som har brug for daglig motion af måske 1-2 timers varighed. Man rider i en cirkel om stalden med en radius på, lad os sige 1 kilometer, for alle stalde ligger i fladt terræn med en vej i en cirkel rundt om, kun beregnet til ryttere. Rundt og rundt. Så stimulerende og udfordrende. Der rider man med alle de andre ryttere, som også skal motionere deres dyr i det fri den dag.\nIndlægaf mulledit » 16. mar 2016, 09:57\nHelts seriøst, så står den hest jo det helt forkerte sted. Ellers må man jo ud og samle op. Faktisk er det imponerede at en sådan ikke-debat kan trække så mange sider. Man skal samle på, den er ikke længere. Vil man ikke det, så må man lade være med at ride ud.\nIndlægaf LaScrooge » 16. mar 2016, 10:24\nJeg er bare ikke enig. Vi har haft heste i min familie det meste af mit liv. De har stået i stalde ude på landet, vi har redet langs landeveje og i skove, over marker (med tilladelse) såvel som på bane og i ridehus. Aldrig har hestepærer været et problem og jeg er heller ikke enig i, at de er det i en sådan grad, at der skal indstiftes et generelt påbud om at samle op, uanset hvor og hvornår hesten tømmer tarmene. Jeg kan sagtens forstå at en tætbefærdet sti kan blive smattet til hvis der også færdes mange ryttere, og i det tilfælde er ideen med, at den eller de nærtliggende rideskoler eller stalde rytterne kommer fra sender hold ud for at feje stierne rigtig god. Men ikke når hesten skider i rabatten langs landevejen eller på en skovsti. Og at rytteren skal stå af og ordne det når det sker, er ikke et gangbart krav, af mange grunde, også mange ikke nævnt her. En pose til hestepærer påspændt hesten er heller ikke en gangbar løsning, af mange grunde, hvoraf nogle heller ikke er nævnt her. Men man skal måske kende mere til både ridesport og de dyr, heste er, for at have en idé om hvilke problemer der reelt er i det. Jeg gider ikke orientere om dem, fordi jeg synes tendensen i tråden går i retning af, at affeje alt med at så må man bare gøre noget andet end man gør. Er din hest kilden over krydset, så må du bare vælge en hest der ikke er det, eller nøjes med at ride på bane. Er din hest urolig og har brug for din fulde opmærksomhed og ikke at du vrider dig i sadlen for at mosle med en tung lortepose, så må du bare lade være med at have en urolig hest. Har du rygproblemer som gør, at en sådan manøvre ville være dårlig for dig, så må du bare lade være med at ride. Osv. Alle indvendinger underkendes. Der er masser af andre grunde til, hvorfor de krav og "løsningsforslag" I kommer med ikke er gangbare i praksis, men det er ikke jeres problem, jo, lyder det til, for I har en eller anden moralsk velbegrundet ret til at der ikke ligger hestepærer i naturen. Selv ikke steder hvor I aldrig standser op, men bare drøner forbi i bil.\nIndlægaf Fru Sunshine » 16. mar 2016, 10:33\nFru Sunshine skrev: Jeg synes altså stadig, det er ulækkert, når der ligger hestepærer smattet ud over vejen, fordi man ikke har kunnet undvige dem i bil.\nOg jeg vil være træt af at få det spredt ud over min lille bil (som jeg er afhængig af, hvis jeg gerne vil passe mit arbejde. Og det vil jeg gerne), fordi de ligger midt på landevejen.\nMan kan altså som minimum godt forvente, at rytterne får det væk fra vejen og ud i rabatten eller noget.\nJeg smider jo heller ikke æbleskrog o.l. ud af vinduet på bilen, selv om det er lige så hurtigt nedbrydeligt og sviner knap så meget som lort.\nMåske skal man bare have en aftale om, at det er god stil at rydde op efter sig selv og lade være med at svine mere end højst nødvendigt.\nSå du kan ikke passe dit arbejde fordi der er hestepærer på dine dæk?\nØh... Hvor i alverden læser du dog det?\nI denne sætning: "Og jeg vil være træt af at få det spredt ud over min lille bil (som jeg er afhængig af, hvis jeg gerne vil passe mit arbejde. Og det vil jeg gerne), fordi de ligger midt på landevejen. ".\nFor mig lyder det som om at det at få det spredt ud over bilen gør, at du ikke kan passe dit arbejde, fordi du er afhængig af bilen. Jeg kan ikke rigtig læse det på andre måder? Men jeg undrede mig også (derfor den undrende smiley).\nEj, det står der da overhovedet ikke.\nDer står, at jeg er afhængig af min bil for at komme på arbejde, som en kommentar til den, der har brugt forurening fra biler som et argument for, at man godt må lade hestepærer ligge, og at jeg faktisk synes, det er lidt træls, at der kommer en masse bæ på den.\nJeg synes også, det er træls, når fuglene skider på den, men det er lidt svært at få dem til at rydde op efter sig.\nIndlægaf Fru Sunshine » 16. mar 2016, 10:36\nLortebleer er altså heller ikke ligefrem velkomne midt på cykelstien. Eller på min bil\nLikede indlæg: 10438\nIndlægaf Zombie » 16. mar 2016, 10:42\nDet, jeg nok savner, er at rytterne lige tager et blik på omgivelserne. Ligger der 2 huse og 7 marker, og ingen andre hestepærer i syne, så synes jeg måske det er fint nok, at man lader lort være lort, hvor det nu lige lander henne.\nMen når man rider et sted med skoler, huse, lejlighedskomplekser, på en cykelsti eller velbenyttet vej. Så synes jeg altså, at man må tage ansvaret for, at man vælger at ride lige dér, hvor rigtig mange kan blive generet af lorten.\nDet er ikke svært. Jeg gør det selv med min hund. Når hun møver sig ind i et krat og skider et sted, hvor kun rotter og den mest ihærdige udekat kan mase sig ind og tage et kig - så ligger det der bare. Fuck it.\nMen skider hun på fortovet, så samler jeg det da op. Det gør jeg da.\nSynes måske ikke det er raketvidenskab lige at tage en kigger på, hvor man færdes henne med hesten og om det måske ville give mening at udvise hensyn derefter?\nIndlægaf Zombie » 16. mar 2016, 10:43\nFru Sunshine skrev: Lortebleer er altså heller ikke ligefrem velkomne midt på cykelstien. Eller på min bil\nJeg overvejer at knibe gårsdagens frokost midt på rideskolens parkeringsplads. Det bør jo ikke være problematisk.\nIndlægaf Zombie » 16. mar 2016, 10:50\nZombie skrev: Jeg overvejer at knibe gårsdagens frokost midt på rideskolens parkeringsplads. Det bør jo ikke være problematisk.\nDet er måske liiiidt for tidligt på dagen til det, men jeg vil mene at du har vundet internettet i dag. Du kan hente dine point i receptionen.\nSikke nogle overskrifter jeg kunne skabe - som uddannet pædagog, og en rideskole fuld af børn. Må dog indrømme, at jeg ikke føler nok for det. Mest fordi min hund heldigvis bare ignorerer hestelort og hverken ruller i det eller æder det.\nSenest rettet af Zombie 16. mar 2016, 10:51, rettet i alt 1 gang.\nIndlægaf mulledit » 16. mar 2016, 10:51\nNu skal man så heller ikke samle op i rabatten eller på en skovsti. Min far som har været med i DRF i en årrække og som formand for rideklubben i en menneskealder har brugt uhensigtsmæssigt meget tid på det her spørgsmål. Men det ændrer ikke på at man i bymæssig bebyggelse altså skal samle op og at man som rideklub eller opstaldningssted må tage ansvar for det område man færdes i.\nself sælger man ikek bare sin hest osv, men man må jo finde en løsning, så vi alle kan være her.\nIndlægaf LaScrooge » 16. mar 2016, 11:33\nNå, det er jeg da glad for at høre. Jeg mente ellers, at der var folk i tråden der mente, at man skulle samle op på landevejen og på skovstierne, jf. palaveret med beskidte bildæk og dialogen om løsningen med en træstub som opstigningsblok. Jeg mener også, at det var dig, der brød ind i den diskussion med et påbud om, at man bare måtte lade være med at ride langt væk fra en blok, hvis det gav problemer at man skulle fjerne hestens efterladenskaber, når man red i en skov. Jeg har lige læst den del af tråden igennem, og søreme så - det var det du skrev.\nJeg synes løsningen er to-delt:\nI de byområder, hvor heste, cyklister og fodgængere hyppigt deler strækning, så en overflod af hestepærer besværliggør almindelig færden - fx fordi det bliver glat efter regn - der arrangerer man jævnlig rensning af stien og rensningen påfalder rytterne. Og dem der rider i byområder stiger af hvis det er fysisk muligt og på anden vis forsvarligt og sparker pærerne ud på vejen (for de skal ikke ind folks hække eller indkørsler).\nDen anden del består i, at man er overbærende overfor eksistensen af hestepærer når de ikke begrænser en i ens færden, særligt på strækninger, hvor det ikke er forbudt for ryttere at færdes. Det gør, at mange flere har mulighed for at nyde den dejlige sport - også mennesker med fysiske begrænsninger og nervøse dyr.\nIndlægaf LaScrooge » 16. mar 2016, 11:48\nDet er nu ikke helt dét, der er i det. Det er en kommentar til diskussionen om gener - om dét, at man er generet af andres valg og aktiviteter betyder at de kan pålægges at mindske ens ubehag. Og det var specifikt rettet mod den del af pærefjerningsholdet der var trætte af, at der kom hestepærer på deres bildæk og derfor ikke syntes, at noget besvær var for stort eller nogen indsats for begrænsende til, at man som rytter kunne undsiges pligten til at fjerne dem.\nSelvfølgelig er det for mange en nødvendighed at have en bil, men biler er også til gene og mange bruger dem også på tidspunkter hvor de godt kunne lade være. Gener er gener og spørgsmålet er, hvornår man har ret til at bede andre lade være med at genere een og hvornår man skal veje sin generethed op mod de fordele, det giver den anden at de kan gøre det de nu gør, eller det uforholdsmæssigt store besvær og begrænsninger det vil medføre for dem man retter sit krav mod?\nIndlægaf mulledit » 16. mar 2016, 11:52\nJeg har linket til lovgivningen. Jeg har skrevet at man må lade være med at ride længere væk end man gider gå tilbage og fjerne lort, ikke noget med landevej eller hvor langt væk fra nogen opstigningsblok. Så måske du skal læse igen.\nJeg mener det er helt almindelig pli at rydde op efter sig selv, der er ingen undskyldninger herfor. Kan hesten, i dette tilfælde (eller rytter), ikke at man stiger af, så må man gøre det bagefter. Det er hver gang, uden undtagelse - i min verden. Rideskolerne har udfordringer nok og at nogen ryttere ikke kan forstå at hvis de vil fortsætte med at eksistere som de gør nu, hvor de ofte ligger tæt på villa kvareterer osv. så må man sku også finde ud af at begå sig sammen. I dette tilfælde, samle lort op - enten når det sker, eller bagefter.\nSelf er der forskel på om det er ude i skoven eller om det er foran fru. Hansens hus. Så lad være med at trække anders meninger ned over mig.\nFaktisk har hele tiden debatteret ud fra din løsningsmodel. Måske du har opfattet at jeg selv har haft hest....


Få hjælp til kunder der ikke betaler - kennelkaos.dk\nI alle virksomheder sendes der løbende faktura til de kunder, man arbejder med. Arbejdet, ydelsen eller produktet der leveres, kan være varierende fra virksomhed til virksomhed, men de fleste er naturligvis også afhængige af, at de får deres betalinger til tiden, da der kan være en del faste udgifter, som skal betales. Det kan være alt fra husleje, lønninger, nye produkter der skal købes eller andet. Der er flere ting ved manglende betalinger, som kan være bøvlede.\nFor det første er alle virksomheder afhængige af et bestemt flow ift. betalinger, der skal falde. Alt efter hvor stor en virksomhed er, og hvor sent betalinger falder, så kan det skabe en negativ ift., at virksomheden selv får svært ved at lave egne betalinger.\nFor det andet kan det være utrolig tidskrævende, hvis der er mange dårlige betalere. Og dette er tid som går fra andet arbejde, der kan laves.\nHyr hjælp fra et inkassofirma\nHvis du ikke ønsker at bøvle med kunder, som ikke betaler, så er der heldigvis god hjælp at finde. Der findes nemlig forskellige inkassofirmaer, som kan håndtere processen for dig. Det kan være alt fra at sende fakturaer, rykkere, inkassovarsler eller måske håndtering af retssager. Ting som disse kan nemlig være trælse selv at skulle håndtere, hvis man samtidig gerne ønsker at kunne opretholde et forhold til ens kunde. Med et inkassofirma behøver du dog ikke selv forholde dig til dialogen med kunden – hvilket også kan være rart i sig selv.\nDer findes forskellige muligheder for hjælp, alt afhængig af hvilket inkassofirma, du kontakter. Det kan dog altid være en god idé, at du tager en indledende dialog med firmaet, så de får sporet sig ind på de behov, du måtte have i dit firma. Du kan også læse mere her, hvis du ønsker en inkassoløsning: https://collectia.dk/services/inkasso-2/


Aerach - Kapitel 38. - Movellas\n39. Kapitel 38.\nSolen bager ned på os og jeg stønner højt: ”Det er SÅ varmt.” Elijah vender hovedet og kigger på mig. Han smiler skævt, men pludseligt ændres hans ansigtsudtryk.\n”Det er din skyld,” snerrer han, mens han langsomt kæmper sig op på albuerne. Cecilie og Hannah ser undrende op.\n”Jeg fik 10 i matematik og jeg får ALTID 12 i ALLE fag, Aaden. Det er fordi du har forhindret mig i at studere,” siger han. Jeg begynder langsomt at grine, da det går op for mig, hvad han sagde. Elijah langer ud efter mig, men jeg viger tilbage.\n”Jeg fik 7, og jeg er fandeme godt tilfreds,” forsvarer jeg mig. Elijah ruller øjne.\n”Ikke for at træde i noget, men jeg fik 12.” Cecilie kigger triumferende på os begge.\n”Al den karaktersnak giver mig hovedpine. Kom, Elijah. Vi skal ud og studere udvalget af damer!” Jeg rejser mig og børster lidt sand af mine arme.\n”Jeg er ikke til piger,” mumler han, men rejser sig alligevel. Hannah og Cecilie sender hinanden fortrolige blikke. De piger går mig efterhånden på nerverne… Der er virkelig noget, de skjuler for os. Elijah ryster sit håndklæde lige akkurat sådan, at da en let brise passerer os, flyver sandet i mine øjne og mod min forsvarsløse krop.\n”Hævn,” hvæser jeg og løber hen mod ham. Et tøset hyl flyver ud af ham, da jeg tager fat i hans ben og hiver ham over skulderen. Nu hænger han og slasker med hovedet ved mine lægge.\n”NEJ!” råber han og spræller med benene, da jeg løber ud mod vandet. Puh, han er faktisk ret tung.\nJeg bukker mig ned, og sætter ham af i vandet. Han skal til at løbe ind igen, men jeg er hurtig og tager fat i hans arm.\n”Du stopper. Lige der,” kommanderer jeg og hiver ham hen mod mig. Ih, hvor har jeg lyst til at kysse ham. Jeg løber om bag Elijah, og sprøjter vand på hans ryg. Han gisper og flygter længere ud i vandet.\n”Nej! Det er koldt! Stop!” råber han, og hopper ned under vandet. Han har gang i en flygtig crawl, da jeg er tæt på at indhente ham. Jeg hopper op på ham, og vi vender rundt i vandet.\n”Nej, Aaden. Nej, A…” griner han, men vandet drukner hans stemme.\nJeg nyder solen mod min bare ryg. Der er efterhånden kommet flere mennesker, og det vrimler faktisk med mennesker omkring os. Der var så dejligt fredfyldt tidligere. Jeg fantaserer lidt om Rosa, og om hvor utrolig lækker hun var. Jeg savner hende, det gør jeg virkelig.\n”Aaden! Er det dig?” Jeg vender mig om. Ann står der, med kæmpe struttende bryster og med det snobbede fjæs. Åh, Gud… hvad laver hun dog her?\n”Hej Ann,” hilser jeg og ser på de tre andre, som nysgerrigt følger optrinnet.\n”Det her er Ann, min ekskæreste fra der hvor jeg boede før. Ann, det her Cecilie, Hannah og Elijah. Mine venner,” fortæller jeg, og hun smiler sødt til Elijah.\n”Du er da noget af en godte,” flirter hun, henvendt til Elijah. Elijah kigger undrende på mig.\n”Hvad laver du her?” spørger jeg. Nok lidt hårdere, end hvad jeg ville. Hun ser noget stødt ud.\n”Jeg besøger Emily. Hende ved jeg, at du har dusket,” fniser hun. Jeg ser på Elijah, som ligner en, der lige har fundet ud af, hvordan Jorden blev skabt.\n”Det er der, du har dit vulgære sprog fra!” siger han. Ann ruller øjne og lægger armene over kors.\n”Nå, skal vi?” spørger jeg, henvendt til Elijah. Jeg magter simpelthen ikke at snakke med Ann. Måske var jeg et svin overfor hende, men hun var altså også en ko… Jeg mener, godt nok var jeg hende utro – men kun én gang! Så var hun sammen med to forskellige fyre, og følte så at hun havde fået hævn. Så slog jeg op.\n”Hvad skal vi?” spørger han undrende. Jeg sender ham et ”tag dig sammen”-blik.\n”Vi ses nok en anden gang.” Ann vender rundt og går med vrikkende bag væk.\n”Jeg tror bestemt, jeg har brug for en is…” mumler jeg og hiver Elijah op.\n”Giv mig den, Sina!” hører jeg Amal råbe, lige så snart jeg kommer ind af døren. Ih, de to skal altid skændes.\n”Sina, giv din bror traktoren!” Georg stiller sig op foran Sina.\n”Kun hvis jeg får slik,” svarer hun, mens hun stædigt lægger armene over kors. Hun har Amals grønne traktor i hånden.\n”Du kan ikke altid få slik,” sætter Georg fast, men Sina bliver selvfølgelig ved. Det har hun klart efter mig: ”Prøv lige at tænke på hvor svært jeg har det, Georg. Du har ligesom ikke lige mistet din mor, vel? Så giv mig noget slik. Ellers ruller jeg dig bare!”\nGeorg kigger hen mod mig. Han ser ud til at være lige ved at give sig. Både Elijah og jeg vender tommelfingeren i vejret, og han forsætter diskussionen med Sina.\n”Måske burde jeg hente mine og børnenes ting i lejligheden,” siger jeg til Elijah, da vi er i gang med at klæde om på værelset. Det er skønt at få de fugtige badeshorts af. Elijah bliver ikke en gang rød i hovedet, da jeg står helt nøgen foran ham. Han kigger bare smilende på mig.\n”Jeg tager med,” annoncerer han.\n”Det havde jeg bestemt også regnet med,” griner jeg. Han puffer kærligt til mig og planter et kæmpe kys på min kind. Vi bliver afbrudt af min mobil, som insisterer på at få opmærksomhed.\n”Aaden,” hilser jeg irriteret over at blive afbrudt.\n”Hej, Aaden. Det er Rosa..” I et øjeblik står alting stille. Mit hjerte galoperer derudaf.\nJeg aner ikke, hvad jeg skal sige.\n”Jeg ville ha’ ringet noget før, da jeg hørte om din mor… Men vreden over det du havde gjort, gjorde mig super egoistisk. Men jeg er ked af det. Klarer du og de små jer?” spørger hun, og jeg synker en gang. Åh, hvor jeg savner hende. Lyden af hendes stemme gør mig helt usikker. Jeg føler mig som en 13-årig dreng, der for første gang snakker med en pige.\n”Øh… Tak,” er det eneste, jeg kan finde på at sige. Elijah ser spørgende på mig.\n”Hvordan går eksaminerne?” spørger hun nysgerrigt, og jeg ruller øjne. Helt seriøst, vi har ikke snakket i uendelig lang tid – og så spørger hun ind til eksaminerne!!\n”Jeg fik 7 i matematik og 10 i engelsk. Resten var 4-taller. Men hvad med dine?”\n”10-taller for det meste. Men det er godt nok kedeligt at være her,” fortæller hun, og mine øjne fyldes med tårer. Jeg vender mig væk fra Elijah.\n”Jeg savner dig.”\n”Aaden… Jeg savner jo også dig, men jeg kan ikke bare droppe min karriere..”\n”Men… Vi havde det jo godt sammen,” mumler jeg og mærker Elijah stille sig op ad mig. Han krammer mig bagfra. Det får min tårestrøm til at holde op.\n”Du havde det godt, Aaden. Men du sårede mig virkelig meget!”\n”Kommer du ikke i ferien?” Jeg håber virkelig, virkelig at hun gør.\n”Nej, Aaden. Jeg må løbe. Hej” Og så lægger hun på.\nJeg ser på Elijah en sidste gang, inden vi træder ind i lejligheden. Der lugter… anderledes. Forkert.\n”Okay, jeg tager mit og drengenes værelse. Du kan tage pigernes,” siger jeg og forsøger at ignorere den store blodplet i gulvtæppet.\n”Tror du, at to flyttekasser er nok?” spørger Elijah og holder dem op.\nJeg nikker og sætter mig ned på knæ ved blodpletten. Det med at ignorere den gik ikke så godt.\nElijah lægger sine hænder på mine skuldre.\n”Lad være at se på det, søde Aaden.” Elijah hiver mig op igen.\n”Lad os få det her overstået,” mumler jeg og går ind på mit værelse. Alt er ved det gamle… Amals ting ligger og flyder, mens Milos ting er i en pinlig orden på vores fælles reol. Mine ting ligger under min seng. Hurtigt pakker jeg en masse legetøj og tøj ned i kasserne.\n”Fluffy!” hvisker jeg og tager min bamse op. Det skal forstille en kanin, men den har ikke længere hverken ben eller ører. Så nu ligner han en underlig skabning. Min far sendte den til mig, den gang jeg blev 5 år. Jeg kunne virkelig, virkelig godt tænke mig at møde ham.


Virksomhedsidentitet - Auerbach Art - gør tanker synlige\nQuilts of Denmark var blevet en succes. På kun tre år var virksomheden vokset fra 8 til 45 ansatte. Nu ønskede de en kunstner til at strømline deres image – og især emballagedesign - for at opnå større synlighed i butikkerne.\nJeg besøgte et par forhandlere og kunne godt se, at deres design virkede lidt tilfældigt.\nMen på vores første møde foreslog jeg at gå et skridt dybere. Det handlede ikke kun om design, men om at virksomheden var vokset så hurtigt, at de havde behov for at stoppe op og finde ud af, hvem de selv var. Og i stedet for at bruge ordet image, som er et konstrueret ydre – foreslog jeg at tale om identitet, som er noget autentisk og konsistent, og som er sandt både på inder- og ydersiden.\nUden en klar forståelse af egen identitet ville evt. ny briefinger på design, markedsføring eller branding let ende i nye tilfældigheder – hvad enten de blev givet til et reklamebureau eller mig.\nDen redefinerede opgave blev: ”At finde den fortælling, som er drivkraften i virksomheden både ud- og indadtil”.\nDerfor blev det et mål for selve processen at involvere både ledere, medarbejdere - og eksterne, som fx forhandlere, mest muligt.\nJeg indledte forløbet med at udstille af mine egne malerier i både administrationen og produktionshallen. Jeg bad hver medarbejder vælge det billede, der sagde mest om virksomheden. Formålet var at linke arbejdsliv og billedsprog.\nAlle medarbejdere blev inviteret til en 3-timers male-workshop, hvor vi sammen undersøgte Quilts’ selvopfattelse. De blev bedt om at skabe deres egne billedudtryk for virksomhedens værdier, mission - og af hvad der er unikt. Undervejs udstillede de for hinanden og knyttede ord og historier til billederne.\nDerefter indrettede jeg mit atelier midt ude i produktionshallen. Så jeg løbende kunne sætte billeder på samtalerne med ledelse, salgs- og marketingsfolk. Når jeg udstillede tegningerne, malerierne og collagerne på virksomhedens vægge koblede det flere på samtalen.\nFra begyndelsen havde jeg bedt virksomheden om at indsamle reklamer og brochurer fra hele deres branche. Ikke for at kopiere konkurrenterne, men for at kortlægge branchens billedunivers.\nDet blev til en stor collage med form som en vifte, der viste, hvilke veje de visuelle fortællinger går. Det gav overblik. Og det blev et håndgribeligt redskab til at involvere alle i debatten om, hvad Quilts stod – og ikke stod for!\nLedelsens vigtigste fortælling var: ”innovativ virksomhed”. Vi brugte collagen til at zoome ind på, hvordan andre fortalte om innovation – for selv at kunne skabe helt nye visuelle fortællinger som ikke før var set i branchen.\nTil sidst samlede jeg alle de mange input og historier om virksomheden til helheder. I en række nye collager kombinerede jeg billeder og tekst - og brugte reklamens velkendte sprog som virtuelt rum til at visualisere virksomhedens fortælling om sig selv. Flere medarbejdere legede med ved selv at selv at skabe slogans. Derfra kom vi frem til essensen: den historie, som er drivkraft i Quilts of Denmark.\nNu kunne vi gå tilbage til udgangspunktet emballagen og butikker og bruge historien i praksis:\nFantasien fik frit løb på et sælgermøde. Vi spurgte hinanden: ”Hvis alt var muligt, hvordan skulle der så se ud, hvor der bliver solgt Quilts?” Igen arbejdede jeg på atelieret på virksomheden. Denne gang med idegenerering og konceptudvikling af emballage, shop in shops og ”prop in shops”.\nArbejdet med at involvere forhandlerne lykkedes over al forventning, da Magasin du Nord inviterede os til at tage vores ideer og koncepter med til et brainstormmøde på Kgs. Nytorv. Det blev indledningen til et samarbejde om at afprøve nye veje i butiksindretning og events i sengeafdelingen - samt til en 25 m høj ruminstallation af flyvende, malede dyner i lysskakten rundt om de rullende trapper. Læs.\nVores samarbejde blev siden prisbelønnet med Tuborgfondens Innovationsalliance-pris for ”Den største erhvervsmæssige betydning” blandt 19 lignende samarbejder. Vi blev desuden nomineret til to andre af de i alt fire priser. Læs.\n"Artikler om dette samarbejde:\n"I sandhedens tjeneste"\n"Kunstneren i virksomheden"\n"Auerbach vil få dyner til at flyve"\nAtelier midt i produktionshallen.\nMalerworkshop: Salgskonsulent på opdagelse i virksomhedens selvbillede.\nBillederne gjorde det også muligt at tale om branding og markedsføring ude på cementgulvet\nEffekt. Quilts of Denmark vurderer selv, ar deres skærpede profil er direkte målbar på bundlinjen.Det var et vigtigt punkt i processen var, at vi fik omskabt et emballageproblem til en intern innovativ proces, der er fortsat efter, at projektet er slut.\nEt af de store vendepunkter var, da marketing-koordinatoren overtog de metoder og modeller, jeg havde udviklet, i sit eget arbejde. Hun siger, at samarbejdet gav hende vigtige kompetencer til selv at stå for udvikling af nyt design.\nLedelsen fremhævede en positiv sideeffekt: nemlig at alle var involverede i en fælles oplevelse.\nDet at processen forgik synligt for alle; med ny billeder på alle vægge, arbejdende atelier i produktionen og deltagelse i billedworkshops, gjorde det langt mere tydeligt og sanseligt, end ord og flip overs kunne gøre - at der var noget nyt i gang i virksomheden. Identitet, profil og branding er abstrakte sager. Men de billeder, der kom ud af atelier-arbejdet konkretiserede begreberne, så alle kunne være med. Det medførte en værdifuld spontan dialog med medarbejderne, som nu kunne bidrage med ideer og ny, mere specifik viden.\n”I stedet for at blive vredet ned i endnu en amerikansk inspireret marketing-teori, har vi fået sat en proces i gang hos os selv. Vi er ved at afklare, hvad vi står for, hvad vores værdier er, hvordan vi bygger værdierne ind i vores produkter og deres funktioner – og hvad vores kunder har ud af det.” Søren Løgstrup. Direktør. Quilts of Denmark\n”Normalt tænker vi meget kommercielt og målrettet her, men måske også lidt snævertsynet og kortsigtet. I begyndelsen havde vi svært ved at se meningen med kunsten: Flotte malerier! Og sjovt at male selv! Men hvor skulle det føre hen? Men resultatet var, at vi fik åbnet øjnene for en anden måde at se virksomheden på – og åbnet for ideer, vi ikke havde tænkt på før.” Carsten Niesen. Eksport- og salgschef. Quilts of Denmark\n”Samarbejdet med Karsten Auerbach har først og fremmest tilført mig en helt anden måde at se på markedsføringen. Det, der har påvirket mig mest er helt bestemt brochure-analyse-tavlen, hvor Karsten så fortrinligt får kortlagt alle branchens ”fortællinger”. Stor ros og skulderklap for hans tålmodighed med os og for hans vildt skønne ideer, som kan bruges i ”det virkelige liv”.” Betina Polzin, Marketing. Quilts of Denmark


Ingen hjælp til de fattigste | Information\nKun Norge brød ud af flokken og fremlagde en helhedsplan, som har til hensigt at sætte skub i IMF's og Verdensbankens gældslettelsesordning for de fattigste lande\nWASHINGTON - Gældslettelsen til de fattigste lande i verden blev henvist til nederste punkt på dagsordenen, da 182 finansministre samledes til Den Internationale Valutafonds (IMF) og Verdensbankens årsmøder i Washington.\nAlle industrilande fokuserede på finanskrisen. Kun Norge brød ud af flokken og fremlagde en helhedsplan, som har til hensigt at sætte skub i IMF's og Verdensbankens gældslettelsesordning for 40 fattige lande kendt under navnet Initiative for Heavily Indebted Poor Countries (HIPC).\n"Mange har sagt, at vores initiativ kommer ubelejligt midt i en finanskrise. Det er vi uenige i. Det er ikke nok at hjælpe de lande i Den Tredje Verden, som er berørt af finanskrisen. Vi skal også bistå dem, hvis udvikling er hindret af gældsbyrden," sagde Hilde Johnson, Norges minister for udviklingsbistand og menneskerettigheder.\nI forbindelse med fremlægningen af initiativet erklærede Norge endvidere en ensidig afskrivning af en fjerdedel af udestående lån hos udviklinglandene til en værdi af 1,4 mia. norske kroner over de næste fire-fem år.\nPå et seminar under årsmøderne blev gældslettelsesordningen HIPC kritiseret for at gå for langsomt.\nDet blev påpeget, at kun to lande - Bolivia og Uganda - har fået lettet deres gældsbyrde og fem andre - Burkina Faso, Elfenbenskysten, Guyana, Mali og Mozambique - har indtil videre kvalificeret sig til at deltage i ordningen.\nI mange tilfælde udgør rentebetalinger på fattige landes gæld et så enormt dræn på statsbudgettet, at ressourcer til uddannelse, sundhedspleje og social bistand må skæres ned. Det forsøger HIPC-initiativet at lindre.\n"Vi har budt initiativet velkomment, men adgangskravene er for stramme og kriterierne for en bæredygtig udvikling alt for lave. Men det egentlige problem er ikke teknisk. Det er politisk," sagde Veena Siddharth fra den britiske udviklingsorganisation Oxfam.\nKun de nordiske lande, Holland, Storbritannien og Canada har udvist entusiasme for gældslettelsesordningen.


Informationsmødet. afholdt. Mandag den 5. maj 2014 kl selskabslokalerne - PDF\nInformationsmødet. afholdt. Mandag den 5. maj 2014 kl selskabslokalerne\nDownload "Informationsmødet. afholdt. Mandag den 5. maj 2014 kl. 19.00. selskabslokalerne"\n1 Lyngby almennyttige Boligselskab SORGENFRIVANG II Kære beboere Hermed fremsendes referat fra: Informationsmødet afholdt Mandag den 5. maj 2014 kl i selskabslokalerne Mødet handlede om helhedsplanen/renoveringsprojektet, der efter planen påbegyndes i begyndelsen af På mødet blev beboerne orienteret om følgende: 1) Status for helhedsplanen/renoveringsprojektet. Hvor langt er styregruppen med forberedelserne? 2) Orientering om genhusningssagen. Hvordan håndterer styregruppen og DAB genhusningen af en hel blok (ca. 140 lejemål) på én gang? Efter orienteringen var der mulighed for at stille spørgsmål. Formanden for afdelingsbestyrelsen Preben Mac bød velkommen, og forestod herefter valg af ordstyrer. Hans Henrik Barfoed (fra DAB) blev valgt. Hans Henrik Barfoed takkede for valget, og præsenterede herefter de øvrige eksterne og interne deltagere: Administration: DAB Telefonekspedition: Kontorets åbningstid: Toftebæksvej 21, st. 9 Telefax: mandag mandag onsdag Kgs. Lyngby Postgiro: tirsdag - onsdag torsdag Telefon: SE. Nr: torsdag Internet:\n2 Side 2 af 19 Fra DAB: Torben Andersen - projektleder Dennis Christensen - udlejningschef Merrit Rosberg - referent Tine Kampmann - boligrådgiver Sabrina Kvistorf - boligrådgiver Fra ingeniørfirmaet Dominia: Christian Engkilde - udbud og flyttefirma vedr. genhusningssagen Jannie Rosendahl, næstformand i selskabsbestyrelsen og formand for styregruppen i Sorgenfrivang II Preben Mac, formand for afdelingsbestyrelsen Allan Olsson, ejendomsleder Derefter fik Torben Andersen ordet. Projektleder Torben Andersen fra DAB orienterede om, at sagen har været i gang i ca. 7 år. Torben Andersen har det overordnede ansvar for renoveringen. Siden opstarten har der været lagt flere tidspunkter for renoveringens start, og som det ser ud nu, påregnes der byggestart i begyndelsen af Styregruppen har haft projektet i beboerworkshop to gange. Det har været godt for styregruppen, så tingene kunne behandles godt og grundigt. Vi skal genhuse 3 højhuse og vi har søgt kontakt til andre boligselskaber, der har været igennem lignende genhusningssager, for at indsamle erfaringer. Projektet er sat i udbud den 11. april 2014 med licitation den 28. maj Licitationen er efterfølgende rykket til den 18. juni Entreprisen har været i EU udbud, hvilket den skal, ifølge lovgivningen. Når licitationen er afholdt, vil vi efter aftale med Lyngby-Taarbæk Kommune og Lyngby almennyttige Boligselskab, indsende skema B til kommunen. Godkendelsen af skema B vil sandsynligvis komme i oktober måned Senere på året afholdes der møde, med den valgte entreprenør. Etablering af byggeplads og skurby påregnes i starten af november måned Følgende entreprenører har prækvalificeret sig til selve udbuddet: MT Højgård, Asserballe & Knudsen, Einer Kornerup og NNC, Enemærke Petersen. Udbuddet til flyttefirmaerne er sat i gang den 27. marts I april/maj 2014 påregner vi at får oplyst, hvad det kommer til at koste for byggesagen. Der har været afholdt møder med flyttefirmaer og de har besigtiget området.\n3 Side 3 af 19 På tidsplanen for genhusningen er der nu indsat lysebrune og mørkebrune prikker. De lysebrune prikker viser, hvornår man får flyttet sit kælderrum. De mørkebrune prikker viser, hvornår man får sit kælderrum tilbage. Flyttefirmaet er forpligtet til at komme med en 6 fods container - til hvert kælderrum. Lejeren skal selv pakke ned i kasser. Nøglen til kælderrummet afleveres på ejendomskontoret, flyttefirmaet henter nøglen og flytter containeren med kælderrummets ting, til et lagerrum til opmagasinering. Det vil ikke være muligt, at hente ting, der er sendt til opmagasinering. Når renoveringen i egen blok er afsluttet, vil flyttefirmaet transportere kælderindbo tilbage til Sorgenfrivang II. Herefter kan nøglen til kælderrummet hentes på ejendomskontoret. Derefter fik Christian Engkilde ordet. Christian Engkilde informerede om, hvordan den store flytteproces tænkes gennemført i praksis, og følgende slides (aktivitetsplaner) blev gennemgået: 1. Flytning til genhusningsbolig\n4 Side 4 af Tilbageflytning til Sorgenfrivang II 3. Kælderrum opmagasineres\n5 Dennis Christensen orienterede herefter om hvordan genhusningen af beboerne håndteres. Følgende slides blev i den forbindelse gennemgået: Side 5 af 19 A. Genhusningssagens fase 1 B. Genhusningssagens fase 2\n6 Side 6 af 19 C. Genhusningssagens fase 3 D. Genhusningsaftalen (en individuel aftale der indgås mellem hver enkelt lejer og boligselskabet) del 1.\n7 Side 7 af 19 E. Genhusningsaftalen (en individuel aftale der indgås mellem hver enkelt lejer og boligselskabet) del 2. F. Genhusningsaftalen (en individuel aftale der indgås mellem hver enkelt lejer og boligselskabet) del 3 Bemærk: Alle beboere vil, i forbindelse med genhusningen, formelt set blive opsagt. Dette er i overensstemmelse med lejeloven og er en nødvendighed, for at sikre, at byggeriet ikke går i stå, som følge af én eller flere lejeres pludselige modvilje, til at fraflytte lejemålet. I stedet får man som lejer, en midlertidig kontrakt på genhusningslejemålet, samt en garanti for, at man efter endt renovering, kan flytte tilbage til det lejemål, man forlod i Sorgenfrivang II.\n8 Side 8 af 19 G. Genhusningsaftalen (en individuel aftale der indgås mellem hver enkelt lejer og boligselskabet) del 4 Bemærk: Som beboer fortsætter man med at betale sin nuværende husleje. Hvis man imidlertid bliver genhuset i en bolig, hvor lejen er mindre end den man betaler i dag, skal man betale den mindste husleje. Udgiften til a conto varme og evt. vand betales i genhusningsboligen. H. Genhusningsaftalen (en individuel aftale der indgås mellem hver enkelt lejer og boligselskabet) del 5.\n9 Side 9 af 19 I. Genhusningsaftalen (en individuel aftale der indgås mellem hver enkelt lejer og boligselskabet) del 6. Bemærk - vedr. boligstøtte: Der skal som udgangspunkt ikke indberette om ændring af husleje til Udbetaling Danmark. Boligstøtten fortsætter uændret, så længe der betales den nuværende leje. Bliver I derimod fritages for at betale husleje, f.eks. i forbindelse med egen genhusning hos familie eller i sommerhus, skal Udbetaling Danmark have besked (oplysningspligten). Er huslejen i genhusningsboligen væsentlig mindre end jeres nuværende husleje, skal Udbetaling Danmark have besked (oplysningspligten) og boligstøtten kan blive reguleret. J. Genhusningsaftalen (en individuel aftale der indgås mellem hver enkelt lejer og boligselskabet) del 7.\n10 Side 10 af 19 K. Genhusningsaftalen (en individuel aftale der indgås mellem hver enkelt lejer og boligselskabet) del 8. L. Nye spørgsmål og svar del 1\n11 Side 11 af 19 M. Nye spørgsmål og svar del 2 Bemærk: Alle beboere skal som udgangspunkt flytte tilbage til den samme bolig. Hvis du/i imidlertid ønsker at få en mindre bolig, i forbindelse med tilbageflytningen til Sorgenfrivang II, er I velkomne til at oplyse dette ved den personlige samtale, eller ved at tage kontakt til Lyngbykontoret. Vi vil forsøge at imødekomme et sådan ønske. N. Afrunding Torben Andersen fik derefter ordet. Der er tidligere på året udsendt Sorgenfrivang II Nyt til alle beboere. Styregruppen har besluttet at nedsætte et udvalg, der skal løse opgaven omkring information til beboerne i renoveringsperioden og i genhusningsperioden. De nuværende tavler i opgangene vil løbende blive fodret med ny information.\n12 Side 12 af 19 Og der vil efterfølgende blive opsat infotavler i de nye elevatorer. Der vil blive afholdt beboermøder og opgangsmøder om byggeriet og genhusningen, samt møder om selve flytningen. Det er endvidere foreslået, at der arbejdes med information via Facebook. Mere herom senere. Udbuddet til renoveringen er jo udarbejdet digital, med en Byggeweb (hjemmeside) som Sorgenfrivang II også kan benytte. På Sorgenfrivang II s egen hjemmeside kunne man forbinde egen hjemmeside med et link til Byggewebben. Endelig arbejdedes der med ideen om en Pixiebog, som skal indeholde nødvendige informationer, når man flytte til en anden afdeling. Det vil gøre det nemmere at integrere sig og ejendomsmesteren skal ikke genfortælle det samme til alle, der flytter ind. Spørgsmål og svar efter pausen: Beboer: Får vi stadig information om, hvordan det går med renoveringsarbejdet, når vi er genhuset? Dennis: Ja, I får information også det sted I måtte blive genhuset. Beboer: I vores lejlighed har vi opvaskemaskine og tæpper på alle gulvene - hvad sker der med disse ting? Torben: Opvaskemaskine, tørretumbler m.m. bliver flyttet af flyttefirmaet til genhusningsboligen. Det er med i aftalen med firmaet. Flyttefirmaet har en handyman med - for hjælp til dette. Hvis der ikke er plads i genhusningsboligen, kan man drøfte om maskinerne skal opmagasineres, eller evt. med i kælderrumsflytningen. I øvrigt gælder det, at faste gulvtæpper skal fjernes og alt løst inventar skal afmonteres og pakkes ned. Har man f.eks. et flygel, et stort skab eller andet, der ikke er plads til i genhusningslejemålet, vil der blive fundet en løsning på dette. Beboer: Vedrørende kælderrum; der blev sagt at alt skal pakkes i flyttekasser, men jeg har mine ting opbevaret i nogle hvide kasser. Er det ikke ok? Torben: Det må vi finde ud af. Beboer: I hvilken stand skal man efterlade sin lejlighed i Sorgenfrivang II? Torben: Der skal ikke gøres rent - entreprenøren gør rent når renoveringsarbejdet er overstået. Man skal heller ikke pudse vinduer, eller vaske badeværelser ned. Det skal i øvrigt bemærkes, at når man flytter tilbage til Sorgenfrivang II, er der 7 dage til rådighed til at istandsætte/male lejemålet - enten af maler eller af jer selv. Under alle omstændigheder, vil det dog være for jeres egen regning. Beboer: Vedrørende genhusningsperioden: kan man blive genhuset i 6 måneder - hvis man f.eks. er i sommerhus resten af tiden?\n13 Side 13 af 19 Skal man tage billeder af sin bolig, inden man fraflytter? Dennis; Det kan vi måske finde ud af, det må afhænge af en konkret vurdering, og derfor er det vigtigt, at vi får lavet individuelle aftaler. Torben: Man er hjertelig velkommen til at fotografere sit lejemål, inden fraflytning. Vi sørger dog også for, at alle lejemål bliver videoregistreret, så når I flytter tilbage, kan vi se på dette videomaterialet, hvis der i forbindelse med renoveringen, er sket skade i lejemålet. Beboer: Hvis man flytter undervejs (mens man er genhuset), kan man så få adgang til de ting, som flyttefirmaet opmagasinerer? Christian: Man kan sandsynligvis (mod betaling) få flyttefirmaet til at åbne for de ting, der står opmagasineret. Hvis man har brug for at få tømt sin container, fordi man flytter et andet sted hen, skal dette aftales direkte med flyttefirmaet. Eventuelle udgifter, der opstår i den forbindelse, afholdes af beboeren selv. Beboer: Det er lidt svært at afkrydse i spørgeskemaet vedr. malerarbejde, når vi ikke ved hvad det koster. Dennis: I skemaet kan man altid tage forbehold for prisen, før man siger endeligt ja til at få udført arbejdet. Når vi kender omfanget af hvor mange der skal have malet, kan vi indhente et konkret tilbud, hvorefter vi kan oplyse jer en pris. Beboer: Er det stadig aktuelt med et nyt klimaanlæg? Torben: Ja, der bliver installeret nyt ventilationsanlæg, med styrring af temperaturer. Beboer: Elektriske installationer - kan man få hjælp til installation af lamper mv. i genhusningslejemålet? Torben: Ja, der vil være mulighed for at rekvirere en handyman (gratis for beboerne). Beboere, som pga. handicap eller lignende, ikke er i stand til at pakke flyttekasser selv, kan rette henvendelse til ejendomsleder Allan Olsson. Han vil så drøfte mulighederne med pågældende, og om nødvendigt bevilge den fornødne hjælp. Beboer: Jeg har to spørgsmål: a. Mit køkken er 10 år gammelt og jeg har lige betalt sidste afdrag. Må jeg sælge køkkenet (eller tage det med i sommerhuset)? b. Vil der være mulighed for både at få malet og lakeret gulve inden tilbageflytning til Sorgenfrivang II? Torben: a. Det vil være tilladt at fjerne køkken og ting fra badeværelset, inden flyttefirmaet kommer. b. Vi har kun 7 dage til at få klargjort lejemålet, inden tilbageflytningen skal finde sted. Der vil derfor kun være tid til enten at få malet, eller ordnet gulve. Hvis beboeren ønsker at få ordnet gulve, må man selv sørge for dette. Beboer: Kunne afdelingen købe nogle flere boremaskiner? der bliver brug for dem når renoveringsarbejdet er færdigt, og alle beboerne skal flytte hjem. Allan: Ja, det vil vi absolut overveje.\n14 Side 14 af 19 Beboer: Med hensyn til genudlejning, kan man godt genudleje de tomme lejligheder i en kort periode? Dennis: I det omfang vi får tomme lejligheder koster det byggesagen penge (da den almindelige udlejning er indstillet). Så vi vil sørge for, at der bor nogle i den periode, indtil vi skal bruge lejemålene. Dette for at få så lille et tab som muligt. Disse midlertidige lejere få tilbudt tidsbegrænsede kontrakter. Beboer: Hvis man selv sørger for genhusning, skal man så også sørge for genhusning af møbler mv.? Dennis: Når man genhuser sig selv, skal man betale for opmagasinering af sine møbler (man betaler jo ikke husleje). Hvis det viser sig at man har betydelige omkostninger i forbindelse med dette, eller betaler husleje det nye sted, så må vi foretage en konkret vurdering. Beboer: Jeg har tre spørgsmål: a. Vi bor i en af de typer lejligheder, hvor væggene ud mod togbanen slår revner bliver der gjort noget ved det? b. Bliver der valgfrihed i forhold til de nye køkkener? C. Hvad med badeværelset får man selv mulighed for at vælge fliser? Torben: a. Afdelingsbestyrelsen har besluttet, at de ydervægge som ikke skiftes (og hvor der er revner) bliver repareret og der opsættes tappet/filt. Udgiften betales af afdelingens midler. b. Der er på forhånd udvalgt nogle bestemte køkkener, men som beboer vil man dog kunne vælge mellem forskellige løsninger så køkkenet så vidt muligt får et personligt præg. c. På badeværelserne vil der også blive et par valgmuligheder (valg af vægfliser og gulvklinke). Beboer: Hvis man vælger at får malet vægge, kan man så få andre farver end hvid? Torben: Måske, men det må man tale med ejendomslederen Allan Olsson om. Beboer: Fliser i bad. Vi har fået ordnet køkken og bad, de fliser i bad er nydelige og pæne selvom de har siddet i 10 år, skal de ned. Torben: Alle køkkener og badværelser bliver totalt nedrevet og i henhold til de nye bygningsregler, bliver der påført alle vægge i badeværelser en vådrumsmembran. Beboer: Hvordan sikres det, at man ikke bliver ansvarliggjort for eventuelle misvedligeholdelse der var i genhusningslejemålet, da man flyttede ind? Dennis: De lejemål der bliver brugt til genhusning, vil på forhånd blive gennemgået på normal vis dvs. med fraflytningssyn/rapport. Det vil sige, at alt vedrørende genhusningslejlighedens vedligeholdelsestilstand bliver tydeligt dokumenteret forud for indflytningen. Beboer: Vedrørende væggene i stuen; lige siden I har fjernet isolering, er der kommet en revne hele vejen hen over væggen mod fodboldbanerne, skal jeg selv betale for at få det ordnet? Torben: Vi må undersøge denne sag lidt nøjere, og vende tilbage med et svar.\n15 Side 15 af 19 Beboer: (Andersen 259, 11, dør 4.) Jeg har et skønt sommerhus, det er totalt renoveret og ligger i Tisvilde, I kan bare henvende jer, hvis I (i forbindelse med genhusningen) ønsker at leje huset. Bortset fra det, så bor jeg i en lejlighed, hvor lofterne tidligere er faldet ned. De er naturligvis blevet repareret flere gange med lille sænkning og lister helt ud til vindueskanten. Men alt det der er lavet med lofterne, kommer jo ikke til at passe (se ordentligt ud), når de nye vinduer og døre bliver monteret? Torben: Der bliver som udgangspunkt ikke gjort noget ved lofterne. Hvis der i et lejemål er problemer med lofterne, skal man rette henvende til ejendomskontoret. Beboer: Hvis der er vandafgift det nye sted man flytter hen (genhusningslejemålet), hvem betaler så for det? Dennis: I det tilfælde vil aconto betaling for vand blive lagt oven i huslejen (lige som varme). Den samlede husleje i genhusningslejemålet, kan dog aldrig blive højere end den I nu betaler i Sorgenfrivang II. Beboer: Hvis man har børn der går i skole i den anden ende af kommunen, hvem betaler for buskort? Dennis: Denne udgift skal I selv afholde. Beboer: Hvis den genhusningslejlighed man får tilbudt, er f.eks. 10 % mindre end ens eget lejemål, får man så sat sin husleje ned med 10 %? Dennis: Den bolig man genhuses i, skal være sammenlignelig med den man kommer fra. I overensstemmelse med lovgivningen, forholder vi os til antal rum og ikke til antal kvadratmeter. Hvis den bolig man bliver genhuset i er mindre, vil byggesagen betale for opmagasinering af de møbler, man ikke har plads til. Beboer: Hvis man får malet lejligheden og betaler for det over huslejen, kan man så få håndværkerfradrag (skattefradrag)? Hans Henrik: Nej, hvis man vil benytte sig af håndværkerfradragsordningen, skal man selv betale udgifterne. Hverken den kollektive eller individuelle råderetsordning kan bruges i denne sammenhæng. Beboer: Bliver der installeret en skydedør ud til toilettet? Torben: Ja. Beboer: I belaster os med en hel masse udgifter. Jeg kunne godt tænke mig at vide følgende: Når man selv sørge for sin genhusning, hvad skal man så ikke betale for i genhusningsperioden? Dennis: Man skal ikke betale husleje, varme, antenne og internet i afdelingen. Byggesagen vil betale for flytning af indbo, til det sted hvor man genhuser sig selv (dog kun i Danmark). Ligeledes betaler byggesagen også for flytningen tilbage til afdelingen, når renoveringen af blokken er færdig. Beboer: Jeg flytter til Malaga et år, men jeg har ikke bedt om at skulle flytte. Dennis: Det er korrekt, at det ikke er op til den enkelte beboer om han/hun vil flytte eller ej. Men det er besluttet, at alle skal flytte ud, så\n16 Side 16 af 19 renoveringsprojektet kan komme i gang. Men vi skal sammen finde de bedst mulige praktiske løsninger, og bestræbe os på, at genhusningen bliver så god, som overhovedet muligt. Beboer: Vi hjælper jer, hvad med alle de andre udgifter, der er udover huslejen f.eks. varme, strøm, tv m.m. Hans Henrik: I genhusningsperioden slipper du for disse udgifter i forbindelse med dit lejemål i Sorgenfrivang II. Til gengæld vil du blive bedt om at betale lignende udgifter i genhusningslejemålet. Bemærk, at selve (basis)huslejen i Sorgenfrivang II dog fortsat skal betales. Endvidere gælder: a. at (basis)huslejen i genhusningslejemålet ikke betales af lejer og b. såfremt (basis)huslejen i genhusningslejemålet er lavere end lejen i Sorgenfrivang II, får man som lejer tilbagebetalt differencen mellem de to huslejer og c. såfremt (basis)huslejen i genhusningslejemålet er højere end lejen i Sorgenfrivang II, betaler byggesagen merudgiften. Beboer: Der er revner i murværket inde i lejlighederne - ud mod togbanen. Der er koldt og revnerne bliver større og større bliver der gjort noget ved det? Torben: Det har jeg noteret, og vi vil helt klart se nærmere på dette problem. Beboer: Vi har fastmonterede skabe i to af værelserne. Skal de fjernes i forbindelse med renoveringen? Torben: Det bliver vurderet individuelt fra lejemål til lejemål dvs., hvis de er til gene vil de blive taget ned. Konkret vil det blive undersøgt i forbindelse med flyttesynet. Beboer: Vi har et loft der røg ned i hovedet på os, hvad hvis det sker i forbindelse med ombygningen? Torben: Hvis det problem skulle opstå, vil vi naturligvis drøfte det med entreprenøren, så det kan blive ordnet. Beboer: I forbindelse med genhusningen, laves der en midlertidig lejekontrakt med et sluttidspunkt. Hvis dette tidspunkt ikke holder, skal vi så flytte midt i det hele? Dennis: Nej, hvis det er sådan at tidsplanen skrider, så må/vil det sandsynligvis gælde for alle i blokken. Derfor må vi også finde en løsning, der omfatter alle beboere i den berørte blok. Det mest sandsynlige i den situation er, at genhusningsperioden bliver forlænget for alle. Beboer: Hvis man bliver genhuset i mere end 12 måneder, har man krav på at blive boende er det ikke rigtigt? Dennis: Det er korrekt det står i loven. Vi vil gøre alt hvad vi kan, for at ingen skal være genhuset mere end 12 måneder. Beboer: Her i afdelingen er der er en hel del store boliger, der har ekstra vægge - kan de blive stående? Torben: Det er nyt for mig. Jeg mener ikke at spørgsmålet har været rejst i styregruppe.\n17 Side 17 af 19 Emnet vil blive drøftet på det førstkommende styregruppemøde, og beboerne vil herefter få besked via Sorgenfrivang II Nyt. Beboer: I taler om 7 dages istandsættelse af lejemålet (maling mv.) når renoveringen er færdig - er det ejendomskontoret der står for det? - og hvis man vil have sine gulve afhøvlet, kan man så vente med at flytte ind? Torben: Vi kan ikke medtage afslibning af gulve indenfor den nævnte 7 dages periode, da det tager flere dage at slibe og lakere gulve, og så er man hurtigt ud over de 7 dage. Der er således kun tid til maling. Når spørgeskemaerne er returneret til DAB, får vi en oversigt over, hvor man der vil have malet lejligheden. Prisen vil herefter kunne oplyses, og DAB vil udfærdige en bindende maleraftale med jer. Beboer: Hvis man selv sørger for genhusning - kan man så flytte ind når man vil, hvis man ønsker at få sine gulve afhøvlet. Torben: Nej, af hensyn til flyttefirmaets (meget store) logistikplan skal flytningerne foregå efter den tidsplan, som på et tidspunkt bliver meldt ud. Beboer: Er der plads til opvaskemaskine i de nye køkkener? Torben: Ja. Beboer: Bliver der taget hensyn til de beboere, der har børn i institutioner og skole? Dennis: Ja, så vidt det overhovedet er muligt. Beboer: Bliver vores nuværende lejekontrakt annulleret i forbindelse med genhusningen? - vi har boet her i 40 år og vil faktisk gerne beholde vores kontrakt. Dennis: Vi afskaffer ikke jeres lejekontrakter. Vi opsiger lejeforholdet, men når I flytter tilbage, fortsætter I på jeres eksisterende lejekontrakt. Beboer: I det tilfælde man sørger for genhusning selv, får man så flyttet tingene hen hvor man vil? - jeg vil f.eks. gerne have opbevaret mine ting to steder. Dennis: Jeg kan ikke forstille mig andet end, at det må kunne lade sig gøre. Beboer: Får vi nyt komfur og køleskab i de nye køkkener? Torben: Ja, der kommer nye hårde hvidevarer ind. Beboer: De nuværende hårde hvidevarer, det er jo ejendommens, men må vi flytte dem (til sommerhus eller lign.) inden køkkenet skal rives ned? Allan: Komfurer og køleskabe er ejendommens, men det vil dog være styregruppen, der i sidste ende bestemmer, om afdelingen skal give mulighed for dette. Birgith Rasmussen: Der blev spurgt noget om skabe på de nye badeværelser. Det er besluttet i styregruppen, at der i forbindelse med renoveringen bliver mulighed for at få sat hylder og et skab op. Det er det\n18 Side 18 af 19 eneste der må sættes op, og hvis man ønsker dette, skal henvendelse rettes til ejendomskontoret. Beboer: Hårde hvidvarer - komfur, køleskab mv. bliver de nuværende hvidvarer genbrugt i de nye køkkener? Torben: Nej, der komme nye elementer ind. Beboer: Styregruppen har designet et skab til badeværelset, men det kan da ikke være rigtigt, at vi kun må hænge det op?! Torben: Styregruppen er blevet enige om dette, og formålet har været at finde en skabs/hyldeløsning der design- og kvalitetsmæssigt passer til de nye badeværelser. Beboer: Jeg fandt ikke ud af det med opvaskemaskinen. Skal de pille den ned og sætte den op igen? Torben: Hvis man har en opvaskemaskine i lejemålet, så sørger flyttefirmaet for, at den bliver flyttet. Hvis der er plads til en maskine i genhusningsboligen, vil den blive geninstalleret her (uden omkostninger for beboeren). I øvrigt kan det oplyses, at der bliver lavet stik til opvaskemaskine, i de renoverede lejligheder. Beboer: Jeg har en vaskemaskine stående i klædeskabet i entréen, med hul til gæstetoilettet, bliver den taget ned? Torben: Måske, men det vil sandsynligvis blive muligt at lave en lignende ordning, i forbindelse med de nye toiletter/badeværelser. Beboer: Ude i entreen har vi et tredobbelt skab, bliver der rørt ved det? Torben: Nej, det gør der som udgangspunkt ikke. Dog vil det i praksis afhænge af, om der er rørinstallationer som håndværkerne ændre på. Beboer: Der er ikke talt om penge - holder budgettet? Der må da være et overskud, en halv milliard kroner er mange penge! Torben: Flytteomkostningerne er budgetteret til ca. 47 millioner. I dette beløb er der indregnet en besparelse på ca. 17. mio., ved at der ikke er beboere i lejemålene, så længe der er håndværkere. Beboer: Bliver der stik til fastnettelefoner i de renoverede lejligheder? Preben Mac: Ja. Beboer: Kan man fortryde/annullere en aftale om en genhusningsbolig (hvis man f.eks. efter aftalens indgåelse, selv finder en midlertidig bolig? Dennis: Det burde man kunne. Vi kan dog stå i den situation, at vi har indgået en aftale med et andet boligselskab. I så fald er vi nok nødsaget til at fastholde den indgåede genhusningsaftale. Men det kommer til at afhænge af en konkret vurdering, i den enkelte situation. Herefter var der ikke flere, der ønskede ordet.\n19 Side 19 af 19 Ordstyreren takkede de fremmødte for mange og gode spørgsmål. Herefter blev ordet givet tilbage til afdelingsbestyrelsens formand, Preben Mac, der takkede for et rigtig godt og informativt møde. Mødet afsluttet kl


"Den danske krig" - Ture i Prag\n28. november 2007 · 2 kommentarer\nVi skrev om Prag i december d.12 november, her kommer fortsættelsen. Vi har fokus på General Wallenstein og “den danske krig” “Danska Valka”. Bemærk de opdaterede lister i højre margen med aktuelt i Prag og nyheder i Tjekkiet. Vi var selv glade for det grundige P1 program om det tjekkiske kommunistparti i Prag.\nSenest har vi tilføjet historien om den 60. fødsel af en giraf i Prags Zoo. Der er skønt til en familietur i Zoo, ved Prag bydelen Troja, nu hvor her er klare dage og sol. Prags bymuseum har slået udstillingen ”Bjørne og bamser” stort op, det er lige ved Florenc stationen.\nLæs i stedet om vinterture med os.\nBillederne i dag er først et rekonstrueret slag fra 30års krigen (ved Det Hvide Bjerg Bila Hora), som altid fra prague360.com – der er også nye billeder fra et af tjekkiets bedste bryggerier, ved Strahov klostret, og endelig den flotte facade af Loretta klostret, nærved. Billedet af Wallenstein til højre er fra Aktualne.cz, det er del af en fresco i hans palæ.\nUdstillingen om Albrecht Vaclav Eusebius Wallenstein (Valdstejn på tjekkisk), ”Wallenstein and his Era”, er den største om ham nogensinde. Det er en af årets vigtigste udstillinger i Prag, den holdes i senatet, som har til huse i Wallensteins palæ i Lillesiden. Udstillerne har forberedt 600 genstande, f.eks. klædningsgenstande fra det 16.årh. og hans vældig detaljerede, nyopdagede horoskop. Wallenstein blev øverstkommanderende general for den Habsburgske kejser.\nI dansk sammenhæng er Wallenstein også spændende. I forbindelse med den såkaldte “kejserkrig” (den hedder ”den danske krig” i Tjekkiet) i 1620erne besatte han med sine hære hele Jylland og de danske hertugdømmer i det nuværende Nordtyskland. Det var mellem 1627-29. Fra denne besættelse og plyndringerne findes f.eks. stadig danske manuskripter i Strahov biblioteket, nær Prags slot. Christian d.IVs udenlandske lejesoldater (og nogle danskere) spillede en stor rolle i Mæhren inden. Wallenstein blev snigmyrdet d.25 februar 1634 på kejserens ordre, i byen Cheb. Han var blevet for magtfuld.\nTjekkerne er meget lidt religiøse, det mærkes i juledag ene, hvor stemningen er præget af mad, gaver og forholdsvis få der vil til messer. En del er lukket d.25-26. december, ellers er der åbent overalt omkring julen. 1.januar er ligeledes en meget stille dag, hvor de fleste forretninger holder lukket. Læs om nytår i Prag her på siden i december. Vær sikker på at få smagt på de klassiske tjekkiske julesmåkager, cukrovi, butterdej og masser af sukker – i forskellige former – cukrarna er et konditori. Send os en mail. pavel-helge.dk\nKategori: Familie, Historie, Kulturkalender, Prag, Tjekkiet · Tags:\n2 Comments on “"Den danske krig"”\nJulekarpen er en bog der kan lånes på bilbiotekerne. Den får bedste anbefalinger og skulle indeholde flotte Prag-illustrationer. Julelæsning til børn fra 5år.\nOvenstående linker til en artikel af Strandberg fra dansk-tjekkisk dialog, som var baggrund for blog-ideen om “den danske krig” – fundet på InfoCzech/www.jakulff.com, en af de mest omfattende sider om Tjekkiet, på dansk.


Jan Magnussen på podiet efter vildt gaderæs i Long Beach – Jan Magnussen\nJan Magnussen på podiet efter vildt gaderæs i Long Beach\nJan Magnussen og Antonio Garcia kørte sig til en stærk andenplads i lørdagens vilde gaderæs syd for Los Angeles.\nLONG BEACH, CALIFORNIEN, 14. APRIL 2019\nIMSA-kalenderens korteste løb, Grand Prix of Long Beach, har aldrig skuffet med underholdningen, og dét var sandelig heller ikke tilfældet i årets udgave af gaderæset, som blev afviklet sent lørdag aften dansk tid. Antonio Garcia startede fra en femteplads i det 100 minutter lange løb, mens Jan Magnussen kørte den gule Corvette C7.R i mål på en andenplads.\n– Long Beach er en af mine favoritbaner, ikke mindst fordi der er garanti for action, når man kører side om side tæt op ad betonvæggene. Teamet havde givet os en fantastisk bil i år, og Antonio kørte et stærkt stint, inden jeg overtog. Allerede i pitlane hentede vi en position, og mod slutningen af løbet lignede det en tredjeplads, men det hele tog en drejning, da den forankørende Ford, som jeg jagtede, pludselig løb tør for brændstof, forklarer Jan Magnussen.\nGodt belært af forrige års Long Beach-ræs, hvor Antonio Garcia blev fanget bag nogle havarerede biler i løbets sidste sving, var Jan Magnussen ikke sen til at reagere, da konkurrenten med ét mistede farten med blot en halv omgang tilbage af løbet.\nTo Corvetter på podiet\n– Jeg frygtede straks, at jeg kunne blive fanget bag ham, så i stedet for at bremse, var jeg simpelthen nødsaget til at give fuld gas for at få ham af vejen, så jeg kunne komme sikkert frem til det ternede flag, forklarer Jan Magnussen.\nKontakten mellem de to biler var imidlertid ikke noget, som hæmmede hverken den gule Corvette eller føreren i den kapitulerende Ford, og Magnussen kunne krydse målstregen på en sikker andenplads – i øvrigt efterfulgt af teamkammeraten Tommy Milner, som sikrede søsterbilen en tredjeplads.\n– Det var et godt resultat efter to uheldige år her i Long Beach. Vi vil naturligvis altid helst vinde, men en andenplads hjælper os frem i mesterskabet, så det har bestemt været en god weekend.\nNæste opgave for Jan Magnussen, Antonio Garcia og resten af Corvette Racing er fjerde afdeling af det amerikanske IMSA-mesterskab, som finder sted på Mid-Ohio Sportscar Course den 3.-5. maj.


Kære muslimer: I er selv skyld i det had, I møder\nAf Michael Andersen, aktivist\nI mange år har man hørt fra den yderste venstrefløj og muslimske stemmer på internettet og i samfundsdebatten, at danskerne er racistiske, når det kommer til indvandrere og religion.\nIsær muslimer benytter sig hurtigt af offerrollen og smider racismekortet, når islam eller muslimers opførsel kritiseres og så kommer sætningerne de elsker at bruge: vold avler vold, og had avler had.\nMen at de (muslimer, og den yderste venstrefløj) bruger de udtryk overfor resten af befolkningen er lidt komisk, for ja, de to sætninger passer på nogen punkter. Men en ting ser de gladeligt bort fra, og det er, at for at hadet kan opstå, så er der i de fleste tilfælde en grund til det.\nLad os lige grave ned til grundstammen, af det som netop mange i de to grupper gerne ignorere - og nej, jeg forsvarer hverken vold eller had af nogen art.\nModstanden og hadet imod islam og muslimerne begyndte pga. muslimers opførsel ved, at jo flere de blev, jo flere krav og særhensyn begyndte de at kræve, og modstanden og hadet vil fortsætte med at vokse lige så længe, vi ser den muslimske opførsel markere sig i samfundet.\nHvis muslimerne vil sænke modstanden imod islam og muslimerne, så er muslimerne nødt til at indse, at problemet stammer fra deres egen baghave - og det er i deres egen opførsel. Så had avler had, men det hele stammer jo oprindeligt fra islam og muslimerne selv. Det glemmer mange.\nVi som ikke-muslimer kan ikke vinde den kamp, det er muslimerne selv der må tage kampen op imod alle de muslimer som ikke opfører sig ordentlig, og som ikke vil indordne sig vores grundlov og samfundsværdier og vores samfundsnormer som blandt andet inkluderer, at vi ikke har religiøse tørklæder og dragter på på offentlige arbejdspladser.\nOg nej, heller ikke i militæret og politiet har det noget med intolerance eller andet at gøre, det skyldes alene, at man skal være neutral og at man ikke kan være årsag til at en situation eskalerer. Med jeres tørklædekrav skaber I selv jeres problemer med at kunne få et job hurtigt, nøjagtig ligesom en der vælger at få piercinger eller tatoveringer i hovedet. Ligesom vi ikke har kønsopdelte svømmehaller,og ikke har halalmad i skolekantinerne, børnehaverne osv. og ikke har bønnekald i offentligheden.\nDanmark er et kristent land, det står skrevet i vores grundlov og selvom størstedelen af kristne danskere er kulturkristne så betyder det ikke at vi ikke er kristne og ikke er et kristent land.\nDanmark har i mange årtier, allerede inden Islam kom til Danmark, haft det sådan, at religion holdte man for sig selv og i kirken, synagogen osv.\nI 70’erne og 80'erne så man ikke denne modstand og had imod islam og muslimerne som vi ser i dag. Den modstand og det had, som muslimerne er udsat for nu, den har vi aldrig set andre religioner i Danmark være udsat for, og det er der kun en grund til at vi ikke har.\nGrunden til det er, at alle andre religioner og deres trosfølgere har indordnet sig Danmarks grundlov og samfundets værdier og samfundsnormer. Ingen andre religioner og deres følgere har presset deres religiøse regler og levevis ind i Danmarks samfundsværdier og samfundsnormer og de prøver heller ikke at presse deres religiøse følelser ind i vores grundlov ved at sige, at man ikke må kritisere deres religion eller lignende.\nDerfor har de ikke mødt den modstand og det had imod deres religion og dens følgere som islam og muslimer oplever. Så igen: ja, had avler had. Men det er muslimernes had mod det land, der har taget imod dem, som skaber danskernes had.\nHvis muslimerne begyndte at ændre adfærd og ville leve med deres religion som jøderne, buddhisterne osv. gør med deres religion, så ville problemerne med modstanden og hadet imod islam være på ca. samme niveau som modstanden og hadet imod alle andre religioner er i Danmark.\nSå hvis I muslimer vil have ændret modstanden og hadet imod jer og dermed få det gjort mindre, så er I nødt til at se indad, droppe jeres eget had mod alt, der er ikke-muslimsk og ændre jeres opførsel. Modstanden mod jer falder ikke, og det forsvinder ikke, før I selv indser, at problemet ligger i jeres egen baghave og at det er i jeres eget miljø, at kampen skal kæmpes.\nSamtidig skal I lære, at bare fordi man skriver ordet muslimer, så betyder det ikke, at det inkluderer alle muslimer. Ordet muslimer bruges til at beskrive en befolkningsgruppe ligesom når man siger, at polakkere, sigøjnere, rødhårede, blondiner, jøder psv. beskriver en befolkningsgruppe. Det har intet at gøre med, at man så skulle mene at alle i befolkningsgruppen er sådan.\nVi har en masse flinke muslimer i Danmark og dem værdsætter de fleste af os, men vi har desværre en al for stor gruppe muslimer, som ødelægger andre muslimers ry, fordi de ikke kan opføre sig ordentligt eller ikke kan lade være med at påvirke samfundet med deres religion.\nGrunden til, at der fra den etnisk danske befolkning aldrig har været et ret stort jødehad i Danmark, det er blandt andet pga. at jøderne aldrig har prøvet på at presse deres religiøse regler eller madkultur ind i samfundet.\nDe har altid affundet sig med at de selv måtte købe deres religiøse mad i specialbutikker og selv tage madpakke med, hvis de ikke kunne spise det som den etnisk danske og ikke-religiøse befolkning spiste. De har ikke prøvet at presse deres kalot ind på arbejdspladserne og i skolerne, og koshermad ind i dagligvarebutikkerne.\nDet er netop en stor del af grund til at f.eks jøderne ikke møder ret meget modstand og had i samfundet fra ikke-muslimers side. Jøder møder så stort had fra mange muslimer og det vokser hver dag, men det understøtter blot min pointe om, at hadet oprindeligt stammer fra muslimerne selv.\nSå kære muslimer, kig indad og bekæmp den virkelige fjende, som netop er at en al for stor del af jeres trosfæller ødelægger ikke kun samfundets normer og værdier, men de ødelægger også jeres eget ry. Og husk at der skal ikke være ret mange borgere, før deres dårlige opførsel i befolkningsgruppen ødelægger resten af befolkningsgruppens ry.\nI år 1970 og frem til ca år 2000 ca. frygtede man at blive kaldt racist, men nu har de to grupper brugt racismekortet så meget at ordet har mistet sin betydning.\nSå stop med at bruge racismekortet og offerrollen, og stop med at være så krænkelsesparat bare fordi I føler, at jeres religion bliver kritiseret, eller fordi at man forbyder jeres dragter som skjuler ansigtet.\nI ødelægger mere for jer selv ved det, så stop med at føle jer krænket over småting. Som I f.eks. gør ved, at I ikke føler jer inkluderet fordi I ikke får lov til at have tørklæder på arbejdspladsen eller når der ikke kan købes halalmad i forretningerne, i skolerne og børnehaverne.\nEller at I bliver krænket over, at I skal give hånd ved statsborgerskab og når I møder folk (det samme gælder iøvrigt indvandrere som f.eks føler sig krænket over at der synges “En blond ung pige”).\nEn af samfundets værdier og samfundsnormer er netop at størstedelen af den etniske del af befolkningen (medmindre barnet har en sygdom som f.eks OCD) bliver opdraget til at give hånd og vise vores ansigter allerede fra man er barn.\nSå længe I ikke tager den kamp og modsiger jeres egen trosfællers og befolkningsgruppes opførsel og religiøse krav, så kan vi ikke vinde kampen, vi ikke-muslimer kan ikke gå forrest i den kamp. Vi kan kun støtte jer, ligesom at kvinderne måtte gå forrest i kampen om ligestilling.\nPt. vil ca 28% af befolkningen have islam ud af Danmark (husk det er islam og ikke muslimer). Der skal altså ikke gå mange år før de 28% stiger til 50 - 51%, og så er det for sent at gøre noget, for til den tid så vil presset for at forbyde islam være så stort på politikerne, at de ikke kan gøre andet end at forbyde islam (ikke muslimerne).\nEt demokrati kan altid ændres, ligesom vores grundlov kan ændres. Det eneste det kræver, det er at utilfredsheden i befolkningen bliver stor nok til at ændringen sker via en grundlovsændring, og dette gælder også den såkaldte religionsfrihed.\nIntegration er ikke den etniske del af befolkningens opgave og det er heller ikke samfundets opgave. Integration er en personlig opgave, som ikke skal pålægges samfundet og heller ikke skal pålægges den etniske del af befolkningens skuldre.\nDet er jeres egen opgave at blive integreret og på den måde optjene respekten fra resten af samfundet og optjene respekt fra alle andre befolkningsgrupper. Respekt gør man sig fortjent til at have hver dag, det får man ikke bare udleveret med det samme - og man får ikke bare lov til at beholde den hele livet, hvis man ikke fortsætter med at opføre sig respektfuldt overfor andre og overfor grundloven og samfundets værdier og normer.