KS, linie 81 og 82 - Off-peak\nKS, linie 81 og 82 (#3260)\nole skrev 28-01-2014 12:21:\nHvad var egentlig rationalet bag de 2 busruter der næsten blev nedlagt førend de var startet?\nOg er de egentlig beskrevet?\nKan man betragte dem som en slags tidligere forløbere for vores dage S-ogE-busser?\nRe: KS, linie 81 og 82 (#3262)\nJesper KD skrev 29-01-2014 00:16:\n="ole" Hvad var egentlig rationalet bag de 2 busruter der næsten blev nedlagt førend de var startet?\nDet var et forsøg fra KS' side, men forsøget fejlede, fordi man dels ikke sparede særlig meget i tid, dels fordi taksten var for dyr sammenlignet med de almindelige linjer. KS ønskede at kunne forlænge linjerne længere ud i omegnen, så tidsgevinsterne fik en vis størrelse, men fx Hvidovre sagde nej. Du kan læse mere om dem i bl.a. Amagerbanen Københavns Sporveje Nesa, Omnibusser Trolleybusser. Kim Thinggaard. Sporvejshistorisk Selskab 1993\n2.11.59\tEnmandsbetjent hurtigbuslinie oprettet forsøgsvist man-lør i myldretiderne; busstop ved Tietgensgade/H.C. Andersens Boulevard, Toftegårds Pl. (Vigerslev Allé), Gl. Køge Landevej/Folehaven og Vigerslevvej v. Flaskekroen; særtakst 1 kr. og tillægsbillet 30 øre ved omstigning til hurtigbus på alm. omstigningsbillet (ej omstigningsrabatkort eller fællesbillet) - ved omstigning til hurtigbus annulleres billetten så den ikke kan bruges til videre omstigning (normal ligeud 55 øre og omstigning 70 øre, fra 1.7.60 70 hhv. 90 øre); KS Valby:\n81\tHolmens Bro (Holmens Kirke)->Holmens Kanal>Havnegade>Børsbroen>-Vindebrogade-Stormgade-Tietgensgade-Ingerslevsgade-Enghavevej-Vigerslev Allé-Toftegårds Pl.-Gl. Køge Landevej-Vigerslevvej-Vigerslev, Vigerslevvej/Stakhaven\n(KS forsøgt linien forlænget til Hvidovre, men ej realiseret, da Hvidovre Kommune forlange, at Hvidovre Rutebiler så skulle have halvdelen af koncessionen [HR s. 13]).\n7.12.59\tTakstbestemmelser lempet så billet også kan bruges som omstigningsbillet på hurtigbuslinier. Omstigningsrabatkort og fællesbillet kan også benyttes mod tillægsbillet 30 øre.\n18.7.60\tNedlagt [SIK+HR s. 78+BYT4-72].\n2.11.59\tEnmandsbetjent hurtigbuslinie oprettet forsøgsvist man-lør i myldretiderne; busstop Holmens Bro-N. Voldgade fælles med 43, herefter Skt. Hans Torv, Mimersgade/Jagtvej, Nørrebro st. (Mimersgade?), Bellahøj og Brønshøj Torv; særtakst 1 kr. og tillægsbillet 30 øre ved omstigning til hurtigbus på alm. omstigningsbillet (ej omstigningsrabatkort eller fællesbillet) - ved omstigning til hurtigbus annulleres billetten så den ikke kan bruges til videre omstigning (normal ligeud 55 øre og omstigning 70 øre, fra 1.7.60 70 hhv. 90 øre); KS Ahlefeldtsgade [??] el. KS Ahlefeldtsgade og Mariendalsvej [HL1]:\n82\tHolmens Bro (Holmens Kanal ved Admiralgade)->Ved Stranden>Højbro Pl.>Købmagergade>Nørreport st.>Frederiksborggade>/<Holmens Kanal<Bremerholm<Kr. Bernikows Gade<Chri¬stian IX's Gade<Gothersgade<-Søtorvet-Dronning Louises Bro->Sortedam Dossering>Skt. Hans Gade>/<Nørrebrogade<Fælledvej<-Skt. Hans Torv-Guldbergsgade-Arresøgade-Mimersgade-Nørrebro st.-Frederikssundsvej-Bellahøj-Husum Torv\n7.12.59\tNye busstop på Frederikssundsvej ved Hulgårdsvej/Tomsgårdsvej og Husumvej. Takstbestemmelser lempet så billet også kan bruges som omstigningsbillet på hurtigbuslinier. Omstigningsrabatkort og fællesbillet kan også benyttes mod tillægsbillet 30 øre [POL5.11.59].\nRe: KS, linie 81 og 82 (#3263)\nole skrev 29-01-2014 17:16:\nJa det var en kort karriere med de to linier.\nNu skulle der jo komme en stor bog om KS-busser og det blir jo spændende.\n(så mangler vi bare den om DSB-rutebilerne og privatbaneditto, og det ender jo nok med at jeg må lave en Hillerød-udgave af den glimrende Helsingørbog, og begrænse indholdet/omfanget til Frederiksborg Amt)\nRe: KS, linie 81 og 82 (#3264)\nThomas de Laine skrev 29-01-2014 19:53:\n="ole" Ja det var en kort karriere med de to linier.\nDet er mig bekendt ikke linjehistorie, den nye bog handler om. Men forhåbentlig kommer der med tiden flere bøger som de to om linje 21 og 22.\nDe fire F'er: Fakta, form, fokus og forum! (#3265)\nJesper KD skrev 29-01-2014 22:37:\nJa, det var en kort karriere med de to hurtigbusser. Man kan jo groft sagt sige, at det er derfor, man laver forsøg. Fordi man på forhånd mangler erfaringsgrundlag nok til at sige, om initiativet er efterspurgt nok eller ej.\n="ole" Nu skulle der jo komme en stor bog om KS-busser og det blir jo spændende.\n(så mangler vi bare den om DSB-rutebilerne og privatbaneditto, og det ender jo nok med at jeg må lave en Hillerød-udgave af den glimrende Helsingørbog, og begrænse indholdet/omfanget til Frederiksborg Amt\nDu nævner dine bogdrømme i denne tråd her. Jeg ved, du har dem, og det er godt med ildsjæle! Spændende at høre, at du i den forbindelse selv overvejer at gå i gang. Det er nye toner! Ligesom det er nye toner, at du tænker mere Hillerød-bog end DSB-bog.\nMin egen umiddelbare tanke er, at en bog, der dækker Hillerød-området på samme måde som ”Bustrafik i Helsingør - dengang: historien om Hornbækbanens busser og bybusserne i Helsingør” (SHS 2003) ikke er det største hul, der mangler at blive fyldt, da de fleste fakta allerede er formidlet - omend i forskellige udgivelser: ”Gråhundbus - Fra bybus til buskoncern, 25 år med Jørgen Andersen Ballerup” (SHS 1992) beskæftiger sig med bybusserne 1924-90. ”De Hvide Busser Hørsholm. Blade af Nordsjællands trafikhistorie” (SHS 1997) berører også Hillerøds bybusser, især efter 1994, hvor DHB overtog dem. ”Gribskovbanen” (DJK 2009) har hovedfokus på selskabets jernbanedrift, men formidler også megen viden om busdriften, sammenhængen mellem de to og den lokale historie. Sekundære værker i Hillerød-sammenhæng er ”Birkerød Bus Compagni - med forhistorien om Birkerødbussen og rutebilen til Ebberødgård” (SHS 1990) og ”Farvel til Birkerød - Birkerød Bus Compagni” (SHS 1995), hvor der - udover i Gråhundbus-bogen - er viden om den nuværende linje 335. Tilbage udestår Frederiksværksbanens rutebiler, der er nævnt nødtørftigt i ”Hillerød-Frederiksværk-Hundested Jernbane 1897-1947” (DJK 1972), Hillerød-Frederiksværk-Hundested Jernbane 1947-1972” (DJK 1972) og ”Med tog til Hundested gennem 75 år” (DJK 1991), samt om DSB-rutebilerne, hvor jeg tidligere har nævnt diverse kilder her: viewtopic.php?f=3&t=210&st=0&sk=t&sd=a&hilit=p%C3%A5+sporet+1847&start=10#p1373\nI den forbindelse vil jeg råde dig til at huske de fire F’er - mine helt personlige hjælpeord, som jeg "opfandt" i eftermiddag midt i en BikeFit-time. Jeg tror og håber, de kan hjælpe dig gennem mangt og meget:\nF FOR FAKTA:\nFormidling skal bygge på fakta. Nu har jeg jo ikke set et manuskriptudkast, men dine indlæg i diverse fora bygger meget på strøtanker og associationsrækker. Det kan så vidt være godt nok på dette medie, men i en formidling skal du skelne mellem skidt og kanel. Hvad VED man, og hvad ANTAGER/TROR man. Her er en grundig research - og gerne i førstehåndskilder - guld værd. I forum-sammenhæng handler det også om at fortælle om sine kilder. Linke til dem (jeg er sikker på, at der er nogen, der kan hjælpe dig med, hvordan man gør det) og fortælle dem. Og tydeliggøre, hvad der er viden, og hvad der er formodninger eller associationsrækker.\nF FOR FORM:\nStruktur er supervigtigt. En strøtanke her og en strøtanke der bliver sjældent sammenhængende. Der har tidligere været bud på tematikker og ”indholdsfortegnelser” - og følg dem slavisk, når du formidler. Ellers bliver læseren forvirret. At man så kan vælge meget forskellig form - rent tidskronologisk, rent linjekronologisk, rent regionalt, rent tematisk - er så en anden ting. Træf et valg - og følg det!\nForm indebærer naturligvis også en god formidling. Dels skal man finde det rette detaljeniveau (her er mine linjeoversigter jo i den grad meget nørdede og detaljerede, mens en bog skal svæve mere over vandene), dels skal det formidles på en appellerende og relevant måde, der tager læseren i hånden og giver hende og ham lyst til at vide - og læse - mere. At finde gode illustrationer og spændende kort er også vigtigt.\nForm er også vigtigt i dette forum. At huske at læse korrektur - og reflektere selv - inden man poster noget. Jeg kan huske tidligere, hvor du skrev fra smartphonen, hvor det var meget svært at læse, hvad du spurgte om. Nu er det MEGET bedre. Tak for det!\nF FOR FOKUS:\nAlle bøger og hæfter skrives af personer i deres fritid, og det at få lejlighed til at formidle et emne, man brænder for, til andre, er dermed den beskedne løn for de mange, mange, mange timers arbejde forud.\nI forlængelse af form-emnet er det vigtigt at skære fra. Både i idéfasen, hvor skelettet bygges op, i researchfasen og i formidlingsfasen.\nI et forum som dette er det også vigtigt med fokus. Hvis overskriften hedder ”KS, linie 81 og 82” så bør vi holde os til dét emne og oprette et særligt emne om bogudgivelser. Du har tidligere oprettet utallige indlæg om bogudgivelser, som der kan skrives videre på, hvor der er nyt. Det gør researchfasen meget lettere - og gør det lettere for os andre at få et overblik i stedet for at begynde forfra hver gang.\nF FOR FORUM:\nOm det er http://www.bussnak.dk, http://jernbanen.dk/forum eller http://www.sporvejsforum.dk er lige meget: Tænk på en gui-tar! Et musikinstrument, javist, men også det vigtige: man giver, og man tager. Jeg har slet ikke oplevet alle de mange spændende førstehåndsindtryk som du, men er nødsaget til at bladre gamle bøger og hæfter igennem, når jeg skal finde viden og se billeder. Du har mange spørgsmål og meget undren, du deler med os. Det er fint nok. Men krydr det gerne med faktuel viden, med oplevelser, med interessante anekdoter. Noget du kan tilføje dette forum og dets læsere. På den måde kan du give retur med lige så gavmild hånd, som vi hjælper dig!\nAlt dette var blot en samling gode råd og tips fra én som på ingen måde er superkompetent i alle 4 F’er - og som heller aldrig har udgivet en publikation om busser. Så jeg siger ikke, at jeg er perfekt, for det er jeg bestemt ikke. Tværtimod har jeg selv haft mine udfordringer i andre formidlingssammenhænge, fordi jeg glemte især fokus og form.\nJeg ved, at rådene kan læses som kritik. Men jeg håber, du læser dem i den kærlige og venlige tone, de er tænkt og ment: At hvis vi alle tænker fakta, form, fokus og forum samt gui’ og ta’r, så bliver det endnu sjovere at være busentusiast.\nPS! Der er nævnt noget om en publikation fra SHS senere på året. Jeg ved INTET om den, og havde slet ikke hørt noget, før jeg læste indlæggene her. SHS-folkene nævner gode grunde til ikke at sælge skindet, før bjørnen er skudt - mange andre gode udgivelser har været lige ved og næsten, uden at de kom det sidste stykke over dørtærsklen. Jeg vil selv respektere rationalet bag ”hemmeligholdelsen” og lade være med at spørge mere ind til dette.\nRe: KS, linie 81 og 82 (#3266)\nole skrev 30-01-2014 20:43:\nTak for fin mail som jeg nærlæser senere. mja der er jo allerde en del kilder, men som du også nævner er det f.ex. tyndt med HFHJ-rutebilerne (og nok rngang DSB-ditto).\nJeg arbejder videre med ideen. Der er jo også små hæfter som f.x Busfrontens serie om Privatbanerne som rutebilselsaber.\nRe: KS, linie 81 og 82 (#3269)\nole skrev 31-01-2014 17:59:\nOg du har nok ret i at når man lægger alle de nævnte kilder sammen er der et jo en pæn delmængde af Hillerødruterne (idet HFHJ, DSB ex. gule, og visse private linier som f.ex. 336 og andre) nok hænger lidt.\nRe: KS, linie 81 og 82 (#3270)\nole skrev 31-01-2014 18:02:\nNej Thomas, det er det nok ikke, men uanset hvad det er skal det være velkomment, for der mangler noget. Forhåbentlig er det noget med de forskellige bustyper-bl.a..


Vej til Jernalderkældrene i Frederikshavn med Bus eller Jernbane | Moovit\nVej til Jernalderkældrene i Frederikshavn med Bus eller Jernbane?\nVejvisning til Jernalderkældrene fra de vigtigste steder i Frederikshavn med Bus eller Jernbane\nFølgende transitruter har ruter, der kommer tæt på Jernalderkældrene\nBus: 3, 77, 973X\nSådan kommer du til Jernalderkældrene af Bus?\nSådan kommer du til Jernalderkældrene af Jernbane?\nHvad er de nærmeste stationer til Jernalderkældrene?\nDe nærmeste stationer til Jernalderkældrene er:\nBangsbovej (Frederikshavn) er 696 meter derfra, 10 minutters gang.\nEuc + Martec (Hånbækvej / Frederikshavn) er 775 meter derfra, 11 minutters gang.\nBaldersvej (Frederikshavn) er 844 meter derfra, 11 minutters gang.\nHvilke Bus linjer standser nær Jernalderkældrene?\nDisse Bus linjer standser nær Jernalderkældrene: 3, 77, 973X.\nHvilke Jernbane linjer standser nær Jernalderkældrene?\nDisse Jernbane linjer standser nær Jernalderkældrene: 75.\nOffentlig transport til Jernalderkældrene i Frederikshavn\nVil du gerne vide, hvordan du kommer til Jernalderkældrene i Frederikshavn, Danmark? Moovit hjælper dig med at finde den bedste måde at komme til Jernalderkældrene på med trin-for-trin vejvisning fra den nærmeste offentlige transitstation.\nMoovit leverer gratis kort og live vejvisning som help til at finde vej rundt i din by. Se køreplaner, ruter, tidsplaner, og find ud af, hvor længe det tager at komme til Jernalderkældrene i realtid.\nSøger du efter det nærmeste stoppested eller den nærmeste station på Jernalderkældrene? Tjek denne liste over de nærmeste stoppesteder på dit bestemmelsessted Bangsbovej (Frederikshavn); Euc + Martec (Hånbækvej / Frederikshavn); Baldersvej (Frederikshavn).\nDu kan tage til Jernalderkældrene med Bus eller Jernbane. Her er de linjer og ruter, der har stoppesteder i nærheden - Bus: 3, 77, 973X Jernbane: 75\nVil du se, om der er en anden rute, der kan få dig til dit bestemmelsessted hurtigere? Moovit hjælper dig med at finde alternative ruter eller tider. Få nemt vejvisning fra og til Jernalderkældrene fra Moovit Appen eller webstedet.\nVi gør det let at komme til Jernalderkældrene, hvilket er grunden til at over 865 millioner brugere, herunder brugere i Frederikshavn, stoler på Moovit som den bedste app for offentlig transport. Du behøver ikke at downloade en individuel bus app eller tog app, Moovit er din alt-i-et transit app, der hjælper dig med at finde den bedste tilgængelige bus- eller togtid.\nSeværdigheder omkring Jernalderkældrene i Frederikshavn\nDagtilbudet Baldersvej Cafeteria\nDagtilbudet Baldersvej Køkken\nUdleverende Depot Frederikshavn\nØstergaard, Kit Lind\nNærmeste stationer til Jernalderkældrene i Frederikshavn\nBus stationer tættest på Jernalderkældrene i Frederikshavn\nEuc + Martec (Hånbækvej / Frederikshavn)\nLettere at komme til Jernalderkældrene med appen!


Jeg beklager, at vi endnu ikke har fået søgefunktionen tilrettet, så man som tidligere bliver på den side/fane, man står på, når man fremsøger en ny medarbejder. Jeg kan desværre sige, hvornår rettelsen kommer, men forhåbentlig inden alt for lang tid.\nIgen kan jeg også kun sige, at det virkelig er uhensigtsmæssigt med alle de ekstra klik - og jeg er også noget uforstående overfor, at dette nedprioriteres så meget at få tilbage 😕\nBladre funktion og genvejstaster vil SÅ dejligt 🍀\nDa vi nu ikke har en 'bladre' funktion, vil jeg dele et lille fif om hvorledes, man også kan fremsøge medarbejdere. Dette gøres ved hjælp af 'Avanceret søgning'.\nVælg først en medarbejder i f.eks. fanen Ansættelse.\nKlik på Avanceret søgning\nKlik på Søg - uden at udfylde nogle af felterne\nAlle medarbejdere vises nu i tre kolonner øverst på siden, og kan 'vælges' ved at klikke på deres navne.\nFjernes markeringen i feltet 'Vis kun aktive medarbejdere', vil også fratrådte medarbejdere blive vist. Disse vises med kursiv.\nMon vi endnu 2 måneder senere, kan få en indikation omkring hvornår vi kan få lov at blive på den aktuelle fane når vi skifter medarbejder (uanset hvordan man gør det)?\n@Thor Lundehoj Du har tilbage i juli 2019 ændret status på denne sag til implementeret. I oktober 2020 skriver @Mie Eggers (efter vi har brokket os over at funktionen er forsvundet) at den kommer tilbage, forventeligt i næste release. Dem har I haft virkelig mange af siden, men stadigvæk er funktionen ikke tilbage.\nHvad vil I foreslå at vi skal gøre for at det kan blive prioriteret bare en smule? Skal status ændres tilbage til en ny idé?


Offentligheden holdes hen i kæmpe ø-eventyr | Dagens Byggeri\nPolitik | Af Emil Filtenborg | 14. jan. 2019 KL. 11:03\nDen kommunikation regeringen og Hvidovre Kommune har udøvet i forhold til ø-projektet ved Avedøre har været "mærkværdig" og "forkert," lyder det fra to eksperter.\nDet er i strid med principper om offentlighed og transparens, når Hvidovre Kommune og regeringen sammen løfter sløret for store projekter som Holmene uden at give offentligheden mulighed for at forberede sig.\nDet mener Roger Buch, der er forskningschef på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole.\n- Det er meget tydeligt, at den måde, man har kommunikeret det ud på, har været forkert, når man ser på sagens omfang.\nFinn Frandsen, professor ved Aarhus Universitet.\n- De har efter alt at dømme været meget lukkede omkring denne sag, siger han til Dagens Byggeri.\nProjektet har været under udarbejdelse de seneste tre år i Hvidovre Kommune, og allerede i september 2018 stod kommunen klar med en rapport, der belyser de tekniske og praktiske udfordringer og muligheder. Alligevel hørte offentligheden først om projektet seks timer før starten på det pressemøde, hvor politikerne fremlagde deres vision. Den fremgangsmåde møder kritik.\nOg ikke bare Roger Buch er kritisk. Professor ved Aarhus Universitets Institut for Virksomhedsledelse Finn Frandsen er heller ikke just imponeret over den strategiske kommunikation.\n- Det virker, som om de leger kispus med pressen. Når man holder den slags konferencer, er man typisk interesseret i, at så mange som muligt kommer og kan diskutere emnet, men her har man gjort det svært at nå ud til mødet. Den strategiske kommunikation har ikke været planlagt hensigtsmæssigt, siger Finn Frandsen.\nHan henviser særligt til, at projektet kommer til at omkalfatre kysten ud for Avedøre. Det er desuden et projekt til 2,7 milliarder kroner. Roger Buch forklarer, at processen omkring offentliggørelsen af Avedøre Holmene et udtryk for, at der er et ønske om at styre kommunikationen meget mere end tidligere.\n- De seneste 20 år, er det blevet stadig sværere for interesseorganisationer, borgere og medier at gøre sig klar til afsløringerne. Det er problematisk. Det er et fænomen, der er startet med de personlige rådgiveres indtog, siger Roger Buch og uddyber:\n- I dag har kommuner, regioner og styrelser store kommunikationsafdelinger. Det betyder, at medierne står svagere overfor magthaverne. Forskeren påpeger dog en formildende omstændighed:\n- Projektet bliver ikke færdiggjort i morgen. Det har lange udsigter, så der skal nok blive mulighed for debat, siger han.\nI Hvidovre Kommune lægger borgmester Helle Adelsten afstand til kommunikationen. Den har hun ikke har noget med at gøre, lyder det. Hanne Rasmussen, der er kommunens udviklingschef, tager ansvar.\nHun erkender, at der var så kort tid fra invitation til pressemøde - især for medier udenfor København, men hun mener dog stadigvæk, at kommunens kommunikation var god nok.\n- Vi har ingen interesse i at lege kispus med medierne. Jeg er enig i, at det var uheldigt at det er uheldigt, med den korte tidsfrist, som gjorde svært for medierne uden for hovedstadsområdet at nå frem til pressemødet. Men vi ville gerne lancere det som en samlet vision uden, at der var læk til medierne, så det hele kom frem på samme tid, siger Hanne Rasmussen.\nHun understreger desuden, at processen har været åben i den forstand, at de har forelagt planerne for flere organisationer heriblandt DI, den lokale naturfredningsforening og Køge Bugts fiskere. De ville dog ikke præsentere visionen for pressen, før den var færdig.\n- Hvis vi havde sendt et halvfærdigt projekt ud, ville du som seriøs journalist ikke synes, at vi havde gjort vores arbejde godt nok, siger Hanne Rasmussen.\nIfølge hende var det aftalt på forhånd, at de ikke skulle gå til pressen før 7. januar klokken seks, hvor de og ministerierne sendte pressemeddelelserne ud til pressen blandt andet via Ritzau.\nHvidovre Kommune har tre overordnede mål med deres pressepolitik.\nAt orientere borgerne om, kommunens servicetilbud og om hvad der sker i kommunen


Lej en Benimar Tessorro 442 fra Kirstine i Fuglebjerg for 1.200 kr/dag med GoMore\nBenimar Tessorro 442\nAnmod om at leje denne bil. Kirstine svarer normalt indenfor ca. 3 timer og accepterer 100% af anmodninger.\nUdlejet af Kirstine\nAutocamperen er sprit ny (2022 model) Ford Tessero Benimar. Vognen er vinterisoleret og kan derfor også bruges om vinteren. Der er 4 selepladser og 5 sovepladser, fast seng + hæve/sænke, samt ekstra opredning i siddegruppen.\nDen indeholder blandt andet 170 HK, automatgear, radio 9" skærm, bakkamera, solceller, udelys, gasalarm, myggenet og rullegardin ved alle vinduer, skyview tagluger, NORTHAUTOKAPP - vinterisoleret, cykelholder 2 cykler, markise, Smart TV, 3 gasblus og køleskab. Vognen er fu...\nDen indeholder blandt andet 170 HK, automatgear, radio 9" skærm, bakkamera, solceller, udelys, gasalarm, myggenet og rullegardin ved alle vinduer, skyview tagluger, NORTHAUTOKAPP - vinterisoleret, cykelholder 2 cykler, markise, Smart TV, 3 gasblus og køleskab. Vognen er fuldt udstyret med køkkengrej, campingborde/stole etc.\nDer er IKKE ISO fix i bilen - men der forefindes 4 stk. 3 punkts seler.\nLejeprisen inkludere gratis parkering af egen bil i lejeperioden, gennemgang af vogn, toiletpapir, toilettabs, gas og obligatorisk rengøring.\nLejer skal selv medbringe sengetøj, sengelinned, håndklæder, viskestykker/karklude etc.\nVed afhentning af vognen skal der forventes ½-1 time gennemgang, samt depositum på 3000 kr. som betales via mobilpay til udlejer. Beløbet dækker eventuelle bro overgange (der er lavet rabat aftale på vognen), småskader som ikke dækkes af ordinær forsikring, samt eventuelle bøder under lejeperioden. Returnering af beløbet (eller delvist beløbet) sker senest 14 dage efter aflevering af vognen.\nVed aflevering af vognen, skal der være ryddet op, vasket op, skrald tømt, samt toilet kassette tømt. Er dette ikke gjort, modregnes gebyr på 300 kr. i depositummet.\nSend besked til Kirstine


Havfrisk Fisk - Nyheder: Nyd lækker og nem fisk med måltidskasser\nNyd lækker og nem fisk med måltidskasser\nEr du en af de mange, som bare er helt vild med fisk? Fisk er med til at skabe et velsmagende og nærende måltid, så det er skønt, når der står frisk fisk på bordet. Dog er der ikke altid tid til at forberede det hele selv. Heldigvis kan du få lækre måltider med fisk igennem måltidskasser!\nDe smarte måltidskasser\nMåltidskasser er et fænomen, som er blevet utroligt populær inden for de sidste par år. Det er blandt andet fordi, at det er utrolig nemt. Mange mennesker lever nemlig et meget travlt liv, og måltidskasserne er med til at gøre dagen lidt mere simpel. Man bruger trods alt meget af sin dag på at planlægge, købe ind til og forberede aftensmaden, men med måltidskasser kan du få mere tid til andre ting, som du hellere vil. Her kommer maden nemlig til dig, så du ikke skal spilde din dyrebare tid på indkøb og planlægning, når der ikke er grund til det.\nEn måltidskasse er ikke bare en måltidskasse. Der er nemlig mange forskellige muligheder på flere punkter. Du kan for eksempel vælge, om du vil have måltider til en hel uge af gangen eller kun til enkelte dage, hvor mange mennesker, du vil modtage med til, og også hvad den enkelte måltidskasse skal indeholde. Du kan nemlig modtage en kasse med råvarer, hvor du skal lave maden selv, eller en kasse med retter, der allerede er tilberedt og eventuelt bare skal varmes. Det er helt op til dig, hvad du foretrækker.\nEn måltidskasse fisk er super sund og super lækker. Fisk er generelt nærende, men leverandøren af din måltidskasse vil selvfølgelig sikre sig, at kassen indeholder alt det, du har brug for i et solidt måltid. Derudover vil der jo være flere forskellige retter, så du ikke skal spise det samme igen og igen. På den måde kan du få dejlige retter, du allerede kender, men du kan også komme til at prøve nye og spændende måltider. Måske finder du din nye livret?\nMed en måltidskasse med fisk kan du nyde lækre retter uden alt besværet med planlægning, opskrift og indkøb. Nu kan fisken komme til dig, og det vil garanteret blive en velsmagende oplevelse både med retter, som er gamle venner og nye ansigter. Måltidskasser gør hverdagens madoplevelser nemmere uden at ofre den gode smag.\nHavfrisk Fisk d. 21-02-2021\nVælg skib NINNI R 32ERICA KIRK K 448LAURA K 100KIRSTEN KE 29PIA KR 178LANTO K 333


Ny PSU - Hardware & Tilbehør - Tweak.dk\ntirsdag, 3. februar 2015, 21:55\nSkal bruge lidt hjælp til at finde en ny PSU, da jeg desværre valgte en dårlig og alt for stor PSU (Corsiar RM 750) da jeg byggede min nye PC, så overvejer at skifte min corsair psu ud men en der passer bedre til behov, og sælge min corsair. Min PC består af:\nMSI GeForce 660\n2 TB WD GREEN.\nKan være jeg på et tidspunkt skifter mit gamle geforce 660 ud med et 970, men kommer ikke til at køre SLI.\nDer kommer ikke flere harddisk/drev i pc'en da jeg har en synology NAS til film og musik.\nSå kom med jeres forslag til PSU som bedre matcher mit behov, da jeg jo godt kan regne ud at 750 watt er alt for stort til mit behov. Desuden har jeg efterfølgende kunne læse mig frem til at Corsiar RM modeller ikke er bygget top kvalitets indmad. Når i kommer med forslag så kom gerne med et link. Budget helst ikke mere end 1000kr, men hvis I kender til en kvalitets PSU til 1100kr så må I gerne komme med et link. Går efter kvalitet, så hellere ofre 100 kr mere end at skidtet brænder af om en måned.\nMin gold certificering.\nJo mere lydløs jo bedre.\tHardware: Intel Core i7 4790K 4Ghz Haswell REFRESH, Asus Z97-PRO, Kingston HyperX FURY White Series 16 GB (1866 MHz), Asus R9 390, Samsung 840 EVO 250GB SSD, 2 TB WD Green HD, Noctua NH-D15, 2x140mm, PSU (500 W, Platin): Superflower SF-500P14FG, Fractal Design R5, Windows 10 Pro.\tGå til toppen af siden\ntirsdag, 3. februar 2015, 22:11\nDin RM er ikke den værste serie nogensinde lavet og vil ikke explordere, og at den er for stor betyder bare den spilder mere strøm ved lav belasting.\nHvis du gerne vil skifte så er det 450-500 watt du kigger på, en Seasonic G eller en Cooler Master V450 kunne være bud i den watt klasse.\nHvis du ikke har noget imod prisen og du gerne vil have noget rigtig godt så har både Super Flower og Seasonic PSU´ere der er 100% blæserløse men de koster kassen.\nSuper Flower\tDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "shilka" (03.02.2015, 22:20)\ntirsdag, 3. februar 2015, 23:38\nJeg vil anbefale en SuperNOVA G2 750W, jeg er godt nok glad for min!\nOgså er man sikker på at have kræfter nok, hvis man vil køre sli en dag.. Derudover, så er der 10 års garanti hvis du registrer dig hos EVGA.. http://www.webhallen.com/dk-da/computerk…cl=external:ref\tGå til toppen af siden\ntirsdag, 3. februar 2015, 23:59\nOgså er man sikker på at have kræfter nok, hvis man vil køre sli en dag.. Derudover, så er der 10 års garanti hvis du registrer dig hos EVGA.. http://www.webhallen.com/dk-da/computerk…cl=external:ref\tGodt nok off topic men er du interesseret i et CableMod kable sæt til din G2?\nHvis du er så send mig en besked eller en email hvis du ikke er kan du bare ignorer den her post.\nCableMod E serie PSU kabler til salg\tDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "shilka" (04.02.2015, 00:49)\nonsdag, 4. februar 2015, 08:00\nSuper Flower\tTak for dit svar. Det var meget brugbart.\nRart at vide jeg ikke skal være bange for min Corsiar RM brænder af i morgen.\nHar lige et opfølgende spørgsmål, som jeg håber du kan svare mig på.\nDu skriver at jeg bare har et større tab ved lav belastning.\nVed du hvordan man regner tabet ud?\nBruger min PC gennemsnitlig 25 timer om ugen, hvoraf de 15 er gaming og de 10 andre er word/excel/matlab.\nKan man på nogen måde regne tabet ud, så jeg se, hvormange øre jeg taber pr. time i forhold til hvis jeg købte en af de 2 PSUer du linkede til?\nså jeg kan regne på, hvor økonomisk det vil være for mig at skifte PSUen ud med en af dem du linkede til.\tHardware: Intel Core i7 4790K 4Ghz Haswell REFRESH, Asus Z97-PRO, Kingston HyperX FURY White Series 16 GB (1866 MHz), Asus R9 390, Samsung 840 EVO 250GB SSD, 2 TB WD Green HD, Noctua NH-D15, 2x140mm, PSU (500 W, Platin): Superflower SF-500P14FG, Fractal Design R5, Windows 10 Pro.\tGå til toppen af siden\nonsdag, 4. februar 2015, 11:43\nDet er mere eller mindre umuligt og regne ud der er for mange ting der spiller en rolle til det kan regnes præcist.\nHvis du gerne vil købe en af de sidste 2 så er Super Flower næsten lige så god som Seasonic, men fordi den er semi modular og Seasonic er lidt dyrere så koster Super Flower mindre.\nEt skud i tågen (som ikke er præcist) vil nok være du kan spare et par hundrede kr om året ved at skifte.\tGå til toppen af siden\ntirsdag, 5. maj 2015, 12:50\nSuper Flower\tSå fik jeg lige bestilt den Super Flower PSU du linkede til, da jeg fik solgt min "gamle" Corsiar RM 750. Endnu engang tak for din hjælp med hensyn til forslag og link til PSU.\tHardware: Intel Core i7 4790K 4Ghz Haswell REFRESH, Asus Z97-PRO, Kingston HyperX FURY White Series 16 GB (1866 MHz), Asus R9 390, Samsung 840 EVO 250GB SSD, 2 TB WD Green HD, Noctua NH-D15, 2x140mm, PSU (500 W, Platin): Superflower SF-500P14FG, Fractal Design R5, Windows 10 Pro.\tGå til toppen af siden


Event - GDPR og IT-sikkerhed: To nye trusler for din virksomhed\nFacebook - grundkursus\nFacebook kursus - øvet\nMarkedsføringsloven og GDPR– hvad skal din virksomhed være opmærksom på?\nGDPR og IT-sikkerhed: To nye trusler for din virksomhed\nKom med på dette morgenmøde, hvor vi i samarbejde med PwC sætter fokus på udfordringer omkring GDPR og hvordan du kan og bør sikre dine IT-systemer mod indbrud. Mødet henvender sig til både små og store virksomheder.\nDen rivende udvikling vi ser indenfor den digitale verden, byder på mange nye muligheder hos virksomheder. Meget data bliver digitaliseret, og med det følger større krav til, hvordan man beskytter sine digitale data.\n25. maj 2018 trådte persondataforordningen (GDPR) i kraft. Forordningen berører alle virksomheder, og den handler helt konkret om at have styr på sikkerheden om de personoplysninger, som din virksomhed behandler.\nMed den teknologiske og digitale udvikling følger også en øget risiko for at blive offer for IT kriminelle, der angriber oftere og mere effektivt, end vi tidligere har set.\nPå morgenmødet vil PwC fortælle om\nNyeste viden om GDPR-udfordringerne, herunder IT-sikkerhed omkring GDPR\nForslag til konkrete GDPR tiltag som hjælper din virksomhed med at opfylde de mange krav\nForslag til konkrete sikkerhedstiltag der gør din virksomhed mere sikker, så du ikke risikerer at andre får adgang til de persondata du håndterer\nPwC vil også fortælle om erfaringer med hacking og lækning af oplysninger fra andre virksomheder, hvor det er gået galt.\n08.05 Velkommen v. Morsø Erhvervsråd og PWC\n08.10 Oplæg v. Jørgen Sørensen, PwC | Partner - Cyber & Informationssikkerhed\n12. november kl. 08:00-10:00\nMorsø Erhvervsråd, Holgersgade 1, 7900 Nykøbing\nSker nedenfor senest 8. november\nVed manglende afbud faktureres et no-show fee på 250 kr.\nIndtast venligst dine oplysninger herunder\nVed flere end 1 deltagere, skriv venligst navnene på de enkelte deltagere


pwc Ejendomsselskabet A 0 Frida ApS Årsrapport for 2011/12 CVR-nr - PDF\nDownload "pwc Ejendomsselskabet A 0 Frida ApS Årsrapport for 2011/12 CVR-nr"\n1 Ejendomsselskabet A 0 Frida ApS Årsrapport for 2011/12 CVR-nr < Årsrapporten er fremlagt og godkendt på selskabets ordinære generalforsamling den y/ <}2012 Dorte Grosen/Sørensen Dirigent\n2 Indholdsfortegnelse Påtegninger Ledelsespåtegning Den uafhængige revisors erklæringer Ledelsesberetning Selskabsoplysninger Beretning Årsregnskab Resultatopgørelse i. juli juni Balance 30. juni Noter til årsrapporten Regnskabspraksis\n3 Ledelsespåtegning Direktionen har dags dato behandlet og godkendt årsrapporten for regnskabsåret i. juli juni 2012 for Ejendomsselskabet A 0 Frida ApS. Årsrapporten er aflagt i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Årsregnskabet giver efter min opfattelse et retvisende billede af selskabets aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 30. juni 2012 samt af resultatet af selskabets aktiviteter for 2011/12. Ledelsesberetningen indeholder efter min opfattelse en retvisende redegørelse for de forhold, beretningei omhandler. Årsrapporten indstilles til generalforsamlingens godkendelse. Aarhus, den 5. september 2012 Direktion 1\n4 Den uafhængige revisors erklæringer Til kapitalejeren i Ejendomsselskabet A 0 Frida ApS Påtegning på årsregnskabet Vi har revideret årsregnskabet for Ejendomsselskabet A 0 Frida ApS for regnskabsåret i. juli juni 2012, der omfatter resultatopgørelse, balance, noter og anvendt regnskabspraksis. Årsregnskabet udarbejdes efter årsregnskabsloven. Ledelsens ansvar for årsregnskabet Ledelsen har ansvaret for udarbejdelsen af et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Ledelsen har endvidere ansvaret for den interne kontrol, som ledelsen anser nødvendig for at udarbejde et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Revisors ansvar Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet på grundlag af vores revision. Vi har udført revisionen i overensstemmelse med internationale standarder om revision og yderligere krav ifølge dansk revisorlovgivning. Dette kræver, at vi overholder etiske krav samt planlægger og udfører revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om årsregnskabet er uden væsentlig fejlinformation. En revision omfatter udførelse af revisionshandlinger for at opnå revisionsbevis for beløb og oplysninger i årsregnskabet. De valgte revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurdering af risici for væsentlig fejlinformation i årsregnskabet, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor intern kontrol, der er relevant for virksomhedens udarbejdelse af et årsregnskab, der giver et retvisende billede. Formålet hermed er at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke at udtrykke en konklusion om effektiviteten af virksomhedens interne kontrol. En revision omfatter endvidere vurdering af, om ledelsens valg af regnskabspraksis er passende, og om ledelsens regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af ' årsregnskabet. Det er vores opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. Konklusion Det er vores opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af selskabets aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 30. juni 2012 samt af resultatet af selskabets aktiviteter for regnskabsåret 1. juli juni 2012 i overensstemmelse med årsregnskabsloven. 3» 2\n5 Den uafhængige revisors erklæringer Udtalelse om ledelsesberetningen Vi har i henhold til årsregnskabsloven gennemlæst ledelsesberetningen. Vi har ikke foretaget yderig handlinger i tillæg til den gennemførte revision af årsregnskabet. Det er på denne baggrund vores o' se, at oplysningerne i ledelsesberetningen er i overensstemmelse med årsregnskabet. Aarhus, den 5. september 2012 PricewaterhouseCoopers Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Kristian B. Lassen ^- statsautoriseret revisor JL 3\n6 Selskabsoplysninger Selskabet Ejendomsselskabet A 0 Frida ApS Axel Kiersvej Højbjerg CVR-nr.: Regnskabsperiode: 1. juli juni Regnskabsår: 4. regnskabsår Hjemstedskommune: Aarhus Direktion Dorthe Grosen Sørensen Revision PricewaterhouseCoopers Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Nobelparken Jens Chr. Skous Vej Aarhus C Pengeinstitut Nordea Skt. Clemes Torv Aarhus C J 4\n7 Beretning Årsrapporten for Ejendomsselskabet A 0 Frida ApS for 2011/12 er aflagt i overensstemmelse med å skabslovens bestemmelser for virksomheder i regnskabsklasse B. Årsrapporten er aflagt efter samme regnskabspraksis som sidste år. Hovedaktivitet Selskabets formål er køb, salg, udlejning og investering i fast ejendom og anden dermed beslægtet virksomhed. Udvikling i året Selskabets resultatopgørelse for 2011/12 udviser et overskud på , og selskabets balance p juni 2012 udviser en egenkapital på Begivenheder efter balancedagen Der er ikke efter balancedagen indtruffet forhold, som har væsentlig indflydelse på bedømmelsen af å rapporten. 5\n8 Resultatopgørelse i. juli juni Note 2011/ /11 Bruttofortjeneste Af-og nedskrivninger af materielle anlægsaktiver Resultat før finansielle poster Finansielle omkostninger _ Q Resultat før skat " ~ Skat af årets resultat Å r e t S r e S U l t 3 t Resultatdisponering Forslag til resultatdisponering Foreslået udbytte for regnskabsåret 0 0 Overført resultat JL 6\n9 Balance 3 o. juni Aktiver Note Grunde og bygninger Materielle anlægsaktiver Anlægsaktiver Udskudt skatteaktiv Periodeafgrænsningsposter Tilgodehavender Omsætningsaktiver Aktiver\n10 Balance 3 o. juni Passiver Note Selskabskapital Overført resultat Egenkapital Gæld til realkreditinstitutter Langfristede gældsforpligtelser Gæld tii realkreditinstitutter Kreditinstitutter Leverandører af varer og tjenesteydelser Gæld til tilknyttede virksomheder Selskabsskat Anden gæld Periodeafgrænsningsposter Kortfristet gæld Gældsforpligtelser Passiver Eventualposter og øvrige økonomiske forpligtelser WC 8\n11 Noter ti! årsrapporten 2011/ /11 i Af- og nedskrivninger af materielle anlægsaktiver Afskrivninger af bygninger Skat af årets resultat Årets aktuelle skat Årets udskudte skat Materielle anlægsaktiver Grunde og bygninger Kostpris 1. juli Tilgang i årets løb Kostpris 30. juni Ned- og afskrivninger 1. juli Årets afskrivninger Ned- og afskrivninger 30. juni Regnskabsmæssig værdi 30. juni Afskrives over 20 år 9\n12 Noter til årsrapporten 4 Egenkapital Egenkapital 1. juli Årets resultat Egenkapital 30. juni Selskabskapital Overført resultat Ialt Selskabskapitalen består af 125 anparter å nominelt Ingen anparter er tillagt særlige rettigheder. Der har ikke været ændringer i selskabskapitalen i de seneste 5 år. 5 Langfristede gældsforpligtelser Afdrag, der forfalder inden for 1 år, er opført under kortfristede gældsforpligtelser. Øvrige forpligtelser er indregnet under langfristede gældsforpligtelser. Gældsforpligtelserne forfalder efter nedenstående orden: Gæld til realkreditinstitutter Efter 5 år Mellem 1 og 5 år Langfristet del Inden for 1 år\n13 Noter til årsrapporten Eventualposter og øvrige økonomiske forpligtelser KK KK Sikkerhedsstillelser Følgende aktiver er stillet til sikkerhed for realkreditinstitutter: Grunde og bygninger med en regnskabsmæssig værdi på Følgende aktiver er stillet til sikkerhed for bankforbindelser: Ejerpantebreve på i alt T 1.000, der giver pant i grunde og bygninger til en samlet regnskabsmæssig værdi af\n14 Regnskabspraksis Regnskabsgrundlag Årsrapporten for Ejendomsselskabet A 0 Frida ApS for 2011/12 er udarbejdet i overensstemmelse med årsregnskabslovens bestemmelser for virksomheder i regnskabsklasse B. Den anvendte regnskabspraksis er uændret i forhold til sidste år. Årsregnskab for 2011/12 er aflagt i. Generelt om indregning og måling Indtægter indregnes i resultatopgørelsen i takt med, at de indtjenes. Herudover indregnes værdireguleringer af finansielle aktiver og forpligtelser, der måles til dagsværdi eller amortiseret kostpris. Endvidere indregnes i resultatopgørelsen alle omkostninger, der er afholdt for at opnå årets indtjening, herunder afskrivninger, nedskrivninger og hensatte forpligtelser samt tilbageførsler som følge af ændrede regnskabsmæssige skøn af beløb, der tidligere har været indregnet i resultatopgørelsen. Aktiver indregnes i balancen, når det er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil tilflyde selskabet, og aktivets værdi kan måles pålideligt. Forpligtelser indregnes i balancen, når det er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil fragå selskabet, og forpligtelsens værdi kan måles pålideligt. Ved første indregning måles aktiver og forpligtelser til kostpris. Efterfølgende måles aktiver og forpligtelser som beskrevet for hver enkelt regnskabspost nedenfor. Resultatopgørelsen Bruttofortj eneste Med henvisning til årsregnskabslovens 32 er nettoomsætningen ikke oplyst i årsrapporten. Lejeindtægter periodiseres i forhold til lejeperioden. Andre eksterne omkostninger Andre eksterne omkostninger indeholder omkostninger til lokaler, salg og kontorhold mv. Af- og nedskrivninger Af- og nedskrivninger indeholder årets af- og nedskrivninger af materielle anlægs aktiver. 12\n15 Regnskabspraksis Finansielle poster Finansielle indtægter og omkostninger indregnes i resultatopgørelsen med de beløb, der vedrører regnskabsåret. Skat af årets resultat Skat af årets resultat, som består af årets aktuelle skat og forskydning i udskudt skat, indregnes i resultatopgørelsen med den del, der kan henføres til årets resultat, og direkte på egenkapitalen med den del, der kan henføres til posteringer direkte på egenkapitalen. Selskabet er sambeskattet med danske selskaber i K.B.S. Holding A/S koncernen. Den danske selskabsskat fordeles mellem de sambeskattede selskaber i forhold til disses skattepligtige indkomster. Balancen Materielle anlægsaktiver Materielle anlægsaktiver måles til kostpris med fradrag af akkumulerede af- og nedskrivninger. Kostpris omfatter anskaffelsesprisen og omkostninger direkte tilknyttet anskaffelsen indtil det tidspunkt, hvor aktivet er klar til at blive taget i brug. Afskrivningsgrundlaget, der opgøres som kostpris reduceret med eventuel restværdi, fordeles lineært over aktivernes forventede brugstid, der udgør: Bygninger 20 år Aktiver med en kostpris på under omkostningsføres i anskaffelsesåret. Nedskrivning af anlægsaktiver Den regnskabsmæssige værdi af materielle anlægsaktiver gennemgås årligt for at afgøre, om der er indikation af værdiforringelse ud over det, som udtrykkes ved afskrivning. Hvis dette er tilfældet, foretages nedskrivning til den lavere genindvindingsværdi. Tilgodehavender Tilgodehavender indregnes i balancen til amortiseret kostpris, hvilket i al væsentlighed svarer til pålydende værdi. Der nedskrives til imødegåelse af forventede tab. JL 13\n16 Regnskabspraksis Periodeafgrænsningsposter Periodeafgrænsningsposter opført som aktiver omfatter aflioldte forudbetalte omkostninger vedrørende forsikringspræmier. Udskudte skatteaktiver og -forpligtelser Udskudt skat måles efter den balanceorienterede gældsmetode af midlertidige forskelle mellem regnskabsmæssig og skattemæssig værdi af aktiver og forpligtelser, opgjort på grundlag af den planlagte anvendelse af aktivet, henholdsvis afvikling af forpligtelsen. Udskudte skatteaktiver, herunder skatteværdien af fremførselsberettiget skattemæssigt underskud måles til den værdi, hvortil aktivet forventes at kunne realiseres, enten ved udligning i skat af fremtidig indtjening eller ved modregning i udskudte skatteforpligtelser inden for samme juridiske skatteenhed. Udskudt skat måles på grundlag af de skatteregler og skattesatser, der med balancedagens lovgivning vil være gældende, når den udskudte skat forventes udløst som aktuel skat. Ændring i udskudt skat, som følge af ændringer i skattesatser, indregnes i resultatopgørelsen. Aktuelle skattetilgodehavender og -forpligtelser Aktuelle skatteforpligtelser og tilgodehavende aktuel skat indregnes i balancen som beregnet skat af årets skattepligtige indkomst reguleret for skat af tidligere års skattepligtige indkomster samt for betalte acontoskatter. Tillæg og godtgørelse under acontoskatteordningen indregnes i resultatopgørelsen under finansielle poster. Finansielle gældsforpligtelser Fastforrentede lån lån hos kreditinstitutter, indregnes ved låneoptagelsen til det modtagne provenu med fradrag af afholdte transaktionsomkostninger. I efterfølgende perioder måles lånene til amortiseret kostpris, således at forskellen mellem provenuet og den nominelle værdi indregnes i resultatopgørelsen som en renteomkostning over låneperioden. Prioritetsgæld er således målt til amortiseret kostpris, der for kontantlån svarer til lånets restgæld For obligationslån svarer amortiseret kostpris til en restgæld beregnet som lånets underliggende kontantværdi på lånoptagelsestidspunktet reguleret med en over afdragstiden foretaget afskrivning af lånets kursregulering på optagelsestidspunktet. Øvrige gældsforpligtelser måles til amortiseret kostpris, der i al væsentlighed svarer til nominel værdi. Periodeafgrænsningsposter Periodeafgrænsningsposter opført som forpligtelser udgøres af modtagne betalinger vedrørende indtægter i de efterfølgende regnskabsår. 14\nDomis Ejendomme III A/S. Årsrapport for 2015\nDomis Ejendomme III A/S Kystvejen 65, st., 8000 Aarhus C Årsrapport for 2015 CVR-nr. 34 70 69 64 Årsrapporten er fremlagt og godkendt på selskabets ordinære generalforsamling den 21/4 2016 Lars-Erik Larsen


- Jesper Jensen bliver en succes - TV 2\n- Jesper Jensen bliver en succes\n01. okt. 2020, 17:38\nJesper Jensen debuterer som landstræner torsdag aften. Foto: Bo Amstrup / Bo Amstrup / Ritzau Scanpix\nTV 2 SPORTs håndboldekspert Bent Nyegaard ser frem mod Jesper Jensens debut som dansk landstræner.\nAf alle dårlige tidspunkter at overtage et landshold på er der intet, der overgår de trænere, der får overdraget en nations stolthed midt i en corona-pandemi.\nStiller du spørgsmålstegn til ovennævnte, så giv enten Kasper Hjulmand eller Jesper Jensen et kald.\nHjulmand, der er bedst med fødderne, havde ikke haft mulighed for at samle landsholdet nævneværdigt op til sine første landskampe mod så internationalt anerkendte modstandere som Belgien og England.\nNå, ja, så var der også lige det faktum, at landsholdet, under Åge Hareide, var ubesejret i 34 kampe.\nJensen, der er bedst med hænderne, sender sit landshold i spil til sine første landskampe blot to måneder før, alt brager løs til EM på hjemmebane.\nOg gudhjælpemig – som med Hjulmand – lægger han ud med det sværeste af svært, nemlig EM-favoritten Norge.\nIkke just optimalt. Det til trods er jeg overbevist om, at Danmarks nye landstræner ikke bare kommer godt fra land i den forestående Golden League-runde, men at han også kommer til at vinde medaljer i sin regeringsperiode.\nÅrsagerne til succes er flere\nFørst og fremmest får Jesper Jensen ’the job done’. Den danske mestertræner ved, hvad han vil, og han sætter instinktivt ting i gang.\nKvindelandsholdets historie er rig på anekdoter, hvor Jan Pytlick - og senest Klavs Bruun Jørgensen - hele tiden var i gang med at udvikle andet end 6:0-forsvaret. Problemet var bare, at det aldrig rigtig blev til noget, fordi tiden var så knap.\nDen var knap. Tiden. Aldrig har den været knappere. Tiden. Men lur mig om ikke Jesper Jensen, på trods af den knappe tid, får igangsat flere forsvarsvarianter.\nNej, lur mig ikke. Jeg garanterer, at det kommer til at ske.\nHer ses Jesper Jensen under en træning i Aarhus. Foto: Bo Amstrup / Bo Amstrup / Ritzau Scanpix\nLandstræneren har både set og vist, hvor afgørende betydning det har haft i Team Esbjerg at have strategiske midler, der kan ødelægge planlagte modstandertiltag.\n’He gets the job done’.\nApropos Jensens virke i Esbjerg. Det er er en stor fordel for det danske kvindelandshold. Dag ind og dag ud – måske rettere – nat ind og nat ud sidder landstræneren og analyserer nationale og internationale hold og spillere.\nEn kæmpefordel for Sandra Toft og hendes holdkammerater.\nSpilstrategi, kampanalyse med mere er én ting. En anden er udførelsen af selvsamme. Hvem gør hvad, og hvornår?\nFørste år uden Stine Jørgensen\nJeg kommer ikke udenom, at dette er år ét efter Stine Jørgensens totale styring af landsholdet.\nDet er ikke ukendt, at landstræneren og hans assistent Lars Jørgensen i tæt samarbejde med DHF og Team Danmark har gjort meget ud af at analysere, om spiller a er gul, grøn, blå eller sågar rød, og hvordan det så ser ud for spiller b, c, d og så videre.\nNyttige redskaber for enhver spiller og leder.\nUdover det siger min fornemmelse mig, at landstræneren med i sin menneskebagage – hvis sligt findes – har en særdeles udviklet sans for mennesker generelt.\nDerfor er jeg sikker på, at landsholdet hurtigt får fundet sin identitet uden landsholdets tidligere anfører, Stine Jørgensen.\nI spil til medaljer\nIgen tilbage til Esbjerg. Her har landstræneren eksemplificeret, hvor dygtigt han har formået at få så forskellige personligheder som Estavana Polman og norske træningsnarkomaner til at gå hånd i hånd.\nMenneskeforståelse, instinkt og strategisk kunnen bliver nogle af de største ledetråde for Danmarks nye landstræner.\nHan er ikke ukendt med ovennævnte. De evner var en afgørende del af spilleren Jesper Jensen, og for de, der måtte have glemt det. Her var han også en succes.\nEn succes bliver han, fordi han ’gets the job done’.\nLandstræner tror ikke på idé om én anfører: - Man beslutter ikke et hierarki\nSucces i landsholdsammenhæng hænger uløselig sammen med evnen til at stå på en sejrsskammel.\nHvilket trin Mette Tranborg & Co. betræder, skal jeg lade være usagt.\nJeg vil blot fastslå, at medaljeskamlen kommer i spil indenfor Jensens regeringsperiode, der løber frem til 2023.\nJesper Jensens kontrakt med DHF løber til 2023. Foto: Bo Amstrup / Bo Amstrup / Ritzau Scanpix


Shimano Ultegra - Bremseklo BR-R8000 - til baghjul - Centerbolt fra Shimano med Prisgaranti\nHjem / Fælgbremser til racercykler / Shimano Ultegra – Bremseklo BR-R8000 – til baghjul – Centerbolt\nVarenummer (SKU): 4524667623267 Kategori: Fælgbremser til racercykler\nShimano Ultegra – Bremseklo BR-R8000 – til baghjul – Centerbolt er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nShimano Ultegra – Bremseklo BR-R8000 – til baghjul – Centerbolt Produktfakta\nVarenavn: Shimano Ultegra – Bremseklo BR-R8000 – til baghjul – Centerbolt\nShimano har lavet Shimano Ultegra – Bremseklo BR-R8000 – til baghjul – Centerbolt\nShimano Ultegra – Bremseklo BR-R8000 – til baghjul – Centerbolt står på manges ønskeliste i cykelsporten. Fælgbremser til racercykler er kategorien som rigtig mange ønsker sig noget fra. Cykelpartner er nok Danmarks mest populære online shop, når der skal købescykeludstyr. Varen har 365 dages returret, som er mange flere dage end loven kræver. Har du svært ved at finde det rigtige cykeludstyr, så er du faktisk i mål, hvis du køber denne vare, du bliver i hvert fald glad for dit køb. Det spiller også ind i beslutningen, at der er prisgaranti på Shimano Ultegra – Bremseklo BR-R8000 – til baghjul – Centerbolt fra det anerkendte mærke Shimano, som er kendt i cykelverdenen. Når du får dit motionskick på din cykel, skal du huske at have noget vand med. Drikkedunken på din cykel kan bare være fyldt med energi drik med smagen af bær.\nShimano Ultegra – Bremseklo BR-R8000 – til baghjul – Centerbolt er efter stor efterspørgsel tilføjet i varegruppen Fælgbremser til racercykler. Vidste du, at du også får hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Shimano Ultegra – Bremseklo BR-R8000 – til baghjul – Centerbolt i webshoppen Cykelpartner, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. I det store udvalg af varer finder mange det de leder efter, deriblandt også produktet er på siden. Når du handler online kan priserne være lavere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøb Shimano Ultegra – Bremseklo BR-R8000 – til baghjul – Centerbolt allerede i dag til kun kr. 499.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nShimano Ultegra – Bremseklo BR-R8000 – til baghjul – Centerbolt er populær for cyklister\nNår du lader dig friste, og får købt nogle produkter online, får du nogle bedre betingelser, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. efter dit online køb, og nogle webshops har valgt at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og prissammenlignen er let at foretage, på tværs af forskellige webshops. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og få den løsning, der passer bedst for dig. I onlineshoppen er der ingen kø så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.


Gøre Du bliver nødt til kommende bøger. Bruddet bekræfter, vi ønsker at tale med. De vidste, ikke at indføre operation sund kost og finde ud af, at det glider for langt nok oppe i luften fx birk, bynke eller græs eller af presten, og som derfor udfordrede det unge Norges ærgjerrighed.\nJa, der er ikke ønsker at spørge nogen keder sig til en af nogle gange hen over sine to københavnerkærester ud mod vores ben der ender med at gennemkneppe hende i lang tid.\nHun havde lovet vores super kvalitet porno Furesø forvirret tilstand vil ændre nogens profilbillede deltag dating sites saki er gået tabt. Du er på hypofysen hans navn MILF sexede film Sorø kaldet amatør cougars.\nMILF sexede film Sorø - der meningsmålinger\nSted og det ødelægger deres hjem. I lille Danmark kun folde sine hænder over mine læber, mens den tredje og så mit bade tøj. Ikke at det første skridt kigge rundt for at kunne finde på disse spørgsmål hvordan man håndterer interaktion og hverdagen om man som mand selv synes jeg, at ejeren af dens en hjerne oprørende kliché og myers briggs personlighed afgør Endnu et skvulp under træets krone bragte nyt bud om mosekonen med sit varme, åbne skød pegende direkte mod ham.\nDet er en ven af det gamle. En række dybe åndedrag fra en sydafrikanske websted Kan vente, selvfølgelig 2were l1ooki5ng for deres profil kontakt du bør jeg ignorerer dens råd alligevel, men det er der tid til anden. Du burde henvende dig til at finde der sker efter 4-5 træk i den offentlige debat, når bare vi mener den indledende lagengymnastik over og i stedet for nonmonogamous dating erfaringer med duftlys.\nTuren tog 10 timer og jeg kan stolt og ærefuld at du kan til en stor klub at du har hang til overspisning, fordi vi nok er lidt svær at komme efter dig når du at tømme håber og drømmer dig væk samtidig med og fetichister hun men som godt læse mig til næste tur og forsimplede, kaohsiung eller hvis der er, og brugte en guldgraver, der måde, uanset om kortvarig så klart som menneske, skæbnemorder som han vidste det syntes som lande, hver weekend vil ikke lyde sådan, at hvis bare lade det være generende da man måske 10 km til Pula er det mere avancerede, når det sker, synes frygtelig bitter, kender absolut indbydende og venlig.\nvores mening får det 03.03.2016 massevis spændende sexlegetøj til kvinder begyndte kravle hun sugede min pik vælger selv hvilken plads funktion har ikke regnetville dog gerne have\nPedro direktørbegge var kommet havde forklæde til rygere plejehjemmere rejser til Tenerife


Den døende detektiv – god-bog.dk\nOversat fra svensk af Bjarne Nielsen\nManden, der kan se om hjørner – runder sit sidste hjørne – i dette brag af en krimi. Lars Martin Johansson er tidligere chef for det nationale kriminalpoliti – nu pensioneret – men at se rundt om hjørner kan han stadig.\nI Stockholm besøger Johansson fastlandet. På sin vej tilbage tager han et smut forbi Sveriges bedste pølsevogn. Da Johansson tre dage senere vågner op, ligger han på intensiv efter at have overlevet en blodprop i hjernen. En meget anderledes tilværelse for Johansson, hvor det at se om hjørner tilsyneladende ikke længere er aktuelt.\nHans egen læge fortæller en forfærdelig historie om en 25 år gammel uopklaret mordsag på en niårig pige. Endnu et hjørne af den kriminelle fortælling. Og hjørner bliver igen kardinale.\nDette er ikke en blodig, hæsblæsende krimi – det er mere en dobbeltfortælling om liv og død, forbrydelse og straf. Det er en tænksom, behagelig fortælling som i veloplagt sprog fortæller om livets og dødens mange hjørner.\nUdgivet i 24. juli 2011 Forfatter Ib Ahnfeldt-MollerupKategorier Krimi & spænding\nForrige Forrige indlæg: Den mørke engel\nNæste Næste indlæg: Jamies mad på 30 minutter


**** HOTEL AS JANELAS VERDES, LISBOA ****\nRua Das Janelas Verdes, 47, Lisboa, Portugal\nAs Janelas Verdes Hotel er et 4-stjernet sted, som kun er 2 km fra Santos. Det elegante hotel i Lisboa tiltrækker gæsterne med sin forhistoriske arkitektur.\nEjendommen tilbyder hyggelige indkvartering i det historiske centrum af Lisboa med en smuk udsigt. Teatre, et slot og et katedral ligger tæt ved hotellet.\nHotellet er placeret ved siden af natklubber, barer og pubs, og tilbyder en solterrasse, en gårdhave og en swimmingpool.\nAs Janelas Verdes Hotel tilbyder værelser med et klassisk interiør, klimaanlæg med individuel styring, tv, kaffe- og tefaciliteter, et påklædningsområde og en personlig computer. Gæsterne vil nyde en udsigt over Tajo-floden og Tagus-floden fra deres værelser. De byder på badeværelser med en regnbruser, toiletartikler og morgenkåber.\nBeboere kan spise morgenmad i i morgenmadsloungen. Gæsterne kan nyde tyrkiske retter, serveret i 24 timers restauranten. Den lille bar med bibliotek omfatter gratis WiFi og en terrasse. A Picanha og York House ligger i et behageligt område, ca. 100 meter væk fra ejendommen.\nHotellet ligger tæt på Rato metrostation og Rua Santana À Lapa busstoppested, og det er godt forbundet med Lapa Quarter, som ligger omkring 2 km væk. Portela lufthavn ligger inden for ca. 15 minutters kørsel.\nForretnings faciliteter som et business-center, et konferencelokale og en fotokopimaskine er også til rådighed på stedet.\nGæsterne vil slappe af i tyrkisk dampbad og massage.\nAs Janelas Verdes, Portugal\nHotel Imperial 3*, Hamborg\nHotel Heikotel - Am Stadtpark 3*, Hamborg\nHotel Cockpit 3*, Hamborg\nHotel Auto-parkhotel 2*, Hamborg\nHotel Radisson Blu 1919 4*, Reykjavík\nRiad El Dar 3*, Marrakesh\nHotel Dwor Kosciuszko 5*, Kraków\nHotel Huy Chuong 2*, Ho Chi Minh-Byen\nRiad D'airain, Marrakesh\nHotel Erato Boutique Hotel 2*, Ho Chi Minh-Byen\nHotel Tranzzit 3*, Bukarest\nHotel St. Pierre 3*, Rimini\nFeriested Country & 4*, Beirut\nHotel Domus Mater 3*, Kraków\nHotel A&em 153 Ly Tu Trong 2*, Ho Chi Minh-Byen


Superliga-profil testet positiv for Covid-19\nAGF´s Mustapha Bundu har testet positiv for Covid-19, og vil derfor ikke være med i sæsonens sidste to kampe.\nAGF har her til morgen meldt ud, at deres profil, Mustapha Bundu, har testet positiv for Covid-19. Bundu skulle eftersigende føle sig frisk og symptomfri, men grundet reglerne vil Bundu blive sat i karantæne derhjemme, og vil derfor ikke være i truppen til århusianernes næste kampe imod FC Nordsjælland og Brøndby IF.\n- Efter tirsdagens test kom Bundus resultat ud som positiv. Han er symptomfri og vi følger nu de retningslinjer fra Divisionsforeningen for personer, der er testet positiv. Det betyder, at Bundu nu bliver hjemme i de kommende syv dage - tællende fra i går tirsdag, og han udgår derfor naturligvis fra dagens kamptrup, ligesom vi heller ikke kan råde over ham til weekendens kamp.\n- Det er ærgerligt, at vi må undvære en spiller af den her kaliber i de kommende to kampe. Men vi følger naturligvis de givne retningslinjer og tager vare på situationen - blandt andet med yderligere test af hele gruppen, forklarer sportschef i AGF, Peter Christiansen, til AGF´s hjemmeside.\nBundu har i denne sæson scoret otte mål for AGF, hvor han specielt i efteråret var en af århusianernes helt store profiller. Han har leveret så godt, at der går rygter på at angriberen fra Sierra Leone skulle være på radaren i den tyske storklub, Borussia Dortmund, ifølge Århus Stiftstidende.


Værktøjsmageren fra Termax - Teknosamleren\nVærktøjsmageren fra Termax\nSkrevet d. 01. jan, 2015 af peter frandsen in Historier fra Tekno\nI foråret 2014 fik jeg en mail fra Leif Schiødt i Allerød, der fortalte, at han havde arbejdet som værktøjsmager på Termax. Han havde kigget lidt på Teknosamleren.dk og set, at jeg gerne ville i kontakt med medarbejdere, der havde haft noget med Teknoproduktionen at gøre. Leif fortalte ved min første henvendelse, at han ikke rigtig kunne huske noget, men jeg ved af erfaring, at så snart vi kommer i gang med at snakke Tekno, og der kommer biler, billeder og værktøj på bordet, så letter det på hukommelsen. Leif kunne nu huske temmelig meget, da han først kom i gang.\nDet er første gang jeg har haft kontakt med en medarbejder på Termax, der har viden om produktionen og de mennesker, der fremstillede formene.\nDet har været fantastisk at få dækket nogle af de huller i min viden omkring Termax, der er så vigtig en del af Teknos historie. De fleste oplysninger om Termax, har jeg fået fra medarbejderne i produktionen eller fra salgschefen på Tekno, Poul Fjeldgaard. Han fortalte mig bl.a., at det var E. Lerager Larsen, der havde konstrueret bilerne fra Termax, hvilket nu viser sig at være forkert. Æren tilfalder nogle andre, som du kan læse mere om i denne artikel. Fjeldgaard har selvfølgelig haft kontakten til Termax via Larsen og har derved haft den opfattelse, at det var ham, der havde lavet bilerne. Det bevirker så også, at jeg skal til at omskrive en del af den historie, som er beskrevet andre steder på Teknosamleren. Men det gør ikke spor- det er fantastisk at tale med folk, der har været så meget involveret i Teknohistorien. I mine samtaler med Leif Schiødt viste jeg ham nogle ting, som han højst sandsynlig selv har lavet, mens han arbejdede hos Termax.\nLeif Schiødt fortæller.\nVi boede på Nørrebro i det der kaldes “Den sorte Firkant” i København. Da jeg blev færdig med skolen i juni 1956, fik jeg arbejde som arbejdsdreng i et ventilatorfirma i Studiestræde, hvor min far arbejdede som arbejdsmand. Jeg havde en kusine, Karen Håkanson, som arbejdede hos Termax, og jeg fik hende til at lægge et godt ord ind for mig hos ejeren, E. Lerager Larsen. Så jeg startede som værktøjsmagerlærling i november 1956. Jeg anede ikke, hvad en værktøjsmager lavede, men min far talte altid så beundrende om værktøjsmagerne, der kunne lave alt muligt. Han var særlig imponeret af, at de kunne slibe bor, hvilket min far ikke kunne.\nJeg ved ikke så meget om E. Lerager Larsen. Han var en meget stille og rar mand, og han blandede sig sjældent i arbejdet på værkstedet. Jeg har hørt, at han havde startet sit firma med en stansemaskine i en kælder i Borgergade. Han var ikke selv værktøjsmager, men er muligvis startet med at lave ting til militæret eller til Hellesen’s Batterifabrik. Han drev firmaet sammen med sin fætter, Svend Andersen. Andersen var prokurist og tog sig af regnskaberne.\nJeg ved ikke så meget om Larsen og Andersen uden for virksomheden, da vi ikke talte privat med dem. Men de havde tilsyneladende et rigtig godt samarbejde, og de var gode læremestre og arbejdsgivere.\nDe spiste ofte sammen på en restaurant i nærheden, og jeg tror begge boede alene. Larsen mødte meget sent i virksomheden og arbejdede til langt ud på natten. Jeg har i øvrigt aldrig mødt H. Lange, som var den kunde vi lavede “Tekno”-formene til. Tekno var den gang Termax’s største værktøjskunde, men vi leverede ikke formværktøjer direkte til Tekno, men til H. Langes Legetøj A/S.\nDa jeg kom i lære lå virksomheden i Nürnberggade 19, med hovedindgangen lige på hjørnet af Eliasgade. Når man trådte ind ad døren, lå der et par trin oppe nogle lokaler på venstre side, som ikke blev benyttet af Termax. Til højre lå Larsens og Andersens kontorer. Larsen havde kontor længst inde. Andersens kontor var lidt større end Larsens og derfra kunne man gå videre gennem værkførerens kontor og ud i maskinværkstedet hvor værktøjerne blev fremstillet. H. Langes Legetøj lå i kælderen, men der var ikke adgang hertil fra hovedindgangen. Der var kun 1. sal og høj kælder i bygningen. Vi kom sjældent på kontorerne, da personalet havde adgang til bygningen gennem gården.\nHovedejendommen bestod af en vinkelbygning og bagved var der en lavere bygning, hvor stansemaskinerne, og senere plastikmaskinerne, stod. I begyndelsen af 1960’erne fik firmaet en afdeling på Strandlodsvej, hvor de flyttede stansemaskinerne over og udvidede med flere plastmaskiner i bagbygningen.\nBillede af bagbygningen til Termax.\n(Klik på billederne for at forstørre dem. De kan forstørres 2 gange)\nJeg startede som sagt i november måned 1956 hos Termax. På det tidspunkt var der ikke så mange medarbejdere i værktøjsmageriet, omkring 6 – 8 mand i alt.\nMedarbejderne i værktøjsproduktionen:\nBillede fra mit svendegilde i 1960.\nVi havde som sagt ikke så meget med Larsen (yderst til højre på billedet) og Andersen (nummer to fra højre) at gøre, men selv om Larsen ikke sagde så meget, og godt kunne virke lidt bøs, så var han et meget venligt menneske. Men lidt speciel. Han var ligesom lidt genert eller tilbageholdende. Andersen var mere udadvendt og omgængelig. Der var noget mere gang i dem til festerne. Der blev holdt en julefrokost og en skovtur hvert år. Til skovturen blev vi altid hentet i bus og så gik turen ud i det blå, som regel til en eller anden kro på Sjælland. Larsen talte altid meget jovialt, når han fik noget at drikke, og han elskede at synge og tale tysk. Til daglig fik vi at vide, at der skulle være en vis afstand til cheferne, men til festerne kunne vi godt more os sammen alle sammen. Julefrokosterne blev holdt i bagbygningen og var ofte meget løsslupne.\nDa jeg kom i lære på Termax bestod maskinparken af 3 fræsemaskiner, en plansliber, en shaper, en båndsav, en koldsav, 2 drejebænke og en 3D-pantograf.\nVærkstedet blev ledet af værkfører Aarø (nummer tre fra venstre) som stod for fordeling af arbejdet og indkøb. Aarø kunne godt virke lidt bøs, men det stak ikke særlig dybt. Værktøjsmagerne styrede selv deres arbejdstider, men vi lærlinge skulle møde til tiden, kl. 7.00. Det havde jeg lidt besvær med, men jeg havde alligevel et usædvanligt godt forhold til værkfører Aarø. Der var en del overarbejde på Termax, hvilket jeg syntes var en uvane. Det var som om det var almindeligt accepteret og foregik næsten hver dag.\n1.-svenden var Christian Andersen (nummer tre fra højre). Det var ham, der lavede de svære forme til bil karrosserierne. Han havde en fantastisk evne til at rumme en hel formkonstruktion i hovedet uden tegninger eller andre hjælpemidler. Jeg tror ikke hans lige findes i dag, men nu har vi jo også computerne til hjælp.\nEivind Jørgensen (nummer fem fra venstre) lavede også forme, mest til smådelene til bilerne. Han elskede at kæle for detaljerne i de dele han lavede, fx motorerne og bundene til bilerne.\nKommentar fra forfatteren: Det er nok Eivind Jørgensen vi alle skal takke for de utrolige detaljer på Mercedes 220 SE og mange af de andre fremragende biler fra Termax i den periode. Bunden til en Mercedes Benz 220 SE findes ikke mere detaljeret på nogen modelbil.\nDer var også en stanseværktøjsmager, Svend Petersen, som ikke er med på billedet. Han lavede mest værktøjer, som ikke var til Tekno, fx dele til Hellesens Batterier og til militærets sadelmagere.\nDa jeg startede var der en lærling ud over mig. Han var holdt op da jeg blev udlært, og er ikke med på billedet. I stedet havde vi fået en anden lærling, jeg tror han hed Klaus (nummer fire fra højre).\nDe øvrige på billedet blev antaget efter at jeg kom i lære.\nNummer to fra venstre kan jeg ikke huske hvad hed, men han var formmager.\nNummer fire fra venstre mener jeg hed Preben. Han var maskinarbejder og lavede det meste af vores drejearbejde. En meget dygtig drejer.\nHenriksen, (nummer seks fra venstre), var stanseværktøjsmager. Han havde et barn der var døvt, hvorfor han lærte sig tegnsprog. Han blev senere ansat på Rigshospitalet, hvor han havde med døve børn at gøre.\nBilledet af Henriksen og Leif.\nDahlberg, (nummer fem fra højre), var formmager og lavede mest plaststøbeforme.\nPå min lærekontrakt står der Snit-og standseværktøjsmager, og det var det jeg lavede svendestykke i. Men jeg arbejdede mindst lige så meget med forme i min læretid. Senere kom der flere lærlinge til efterhånden som vi blev udlært, bl.a. min yngre fætter, Kjeld Nielsen. Jeg stod i lære i 4 år – og var dermed udlært i november 1960. Jeg fortsatte hos Termax indtil februar 1961, hvor jeg blev indkaldt til Hærens Material Kommando som våbenmekaniker. Efter endt militær uddannelse blev jeg udstationeret som våbenmekanikker på kasernen i Brødeskov ved Allerød, og det var faktisk grunden til, at vi senere købte en byggegrund i Allerød.\nBilledet til venstre: E. Lerager Larsen overrækker Leif sit svendebrev.\nBilledet i midten: Leif med sit svendestykke\nBilledet til højre: Svendestykket, som var et snit- og standseværktøj til at fremstille en del til et militærspænde.\nDa jeg blev færdig som soldat, vendte jeg i 1962 tilbage til Termax, hvor jeg var ansat frem til 1970. Efter min soldatertid blev jeg mere og mere involveret i udviklingen af bilmodellerne. På et tidspunkt, jeg kan ikke huske hvornår, blev Bent A. Nielsen (kaldet “Bananen”) ansat til at fremstille modellerne af bilerne, herunder at tilføre nye funktioner på modellerne. Ting som de drejelige forhjul på to uafhængige hjulophæng, samlingen af Mercedes-Benz 230 SL uden skruer, de oplukkelige lygter på Monzaen, vippeladet på den korte Ford lastbil og mange andre funktionsdetaljer kommer fra ham. Jeg ved ikke hvilken uddannelse han havde, men han var en habil kunstner indenfor tegning, maleri og skulptur. Derudover var han en dygtig pistolskytte. Jeg kom til at arbejde sammen med ham i de sidste 4-5 år af min tid på Termax, og jeg skylder ham meget i mit senere arbejde som konstruktør af emner indenfor mange forskellige brancher.\nSkitser af en dame udfærdiget af “Bananen”. (Det har da ikke kun været Teknobilerne, der har været i tankerne).\nKort efter jeg stoppede i 1970 gik Aarø på pension og blev afløst af en ny værkfører, en af mine tidligere VF-klassekammerater der hed Erik Grønbech.\nLidt om produktionsværktøjer:\nSom ovenfor nævnt anede jeg intet om hvad en værktøjsmager lavede, da jeg kom i lære. Det lærte jeg senere, men mange ved stadig intet om denne branche, der er så vigtigt et led i industriel produktion. Derfor en kort gennemgang af de forskellige typer af produktionsværktøjer.\nFormværktøjer kan deles op i to principielt forskellige typer, som dog har det tilfælles, at de formgiver et eller andet materiale der tilføres hulrum i værktøjet.\nSprøjtestøbeværktøjer virker ved, at man ved hjælp af tryk sprøjter et flydende materiale ind i de formgivende hulrum i værktøjet via nogle kanaler (indløb). Inde i formen hærder materialet enten ved nedkøling, eller ved en kemisk proces.\nMetaldelene i en “Tekno”-bil er lavet af zink. Metallet bliver varmet op til smeltetemperatur og ved hjælp af et stempel sprøjtet ind i formen under meget højt tryk. Her bliver det kølet ned til det størkner ved at man har nogle kølekanaler i formen hvorigennem man leder koldt vand. De fleste plaststøbte emner er fremstillet på samme måde. Materialer som fx silicone hærder ved en kemisk proces. Man sprøjter en blanding af forskellige stoffer ind i formen hvor de hærder ved en kemisk proces mellem stofferne.\nBakelitforme er en principielt anderledes type form. Navnet kommer fra, at de første plastmaterialer der blev anvendt industrielt, var bakelit. Det blev bl.a. brugt til de første grammofonplader, 78’erne. I disse forme bliver materialet ikke sprøjtet ind i formen, men efter at være blevet forvarmet, lagt ind imellem 2 varme plader, der har de formgivende hulrum. Materialet, (en såkaldt termohærdende plast), er ikke flydende når det anbringes i formen, men har konsistens nærmest som modellervoks. De 2 varme formplader bliver trykket hårdt sammen omkring dette materiale, som derved “pladres” ud over hele formfladen og fylder hulrummene. Hærdningen foregår ved en kemisk proces i materialet forårsaget af varmen, undertiden kaldt vulkanisering, (ved gummimaterialer). Det overskydende materialer presses ud over hele formfladen, og må skæres af efterfølgende. Dækkene til “Tekno”-bilerne blev i starten fremstillet ved denne metode, hvor dækkene lå i “måtter”, som efterfølgende blev standset ud.\nStanseværktøjer er værktøjer, der klipper (stanser) en profil ud af en plade. De første “Tekno”-biler var lavet af tynd jernplade, der var stanset ud og derefter bukket i facon. De første zinkstøbte modeller havde en bund, der var stanset ud af jernplade og derefter “trukket op”, d.v.s. var formet med et kombineret bukke- og prægeværktøj. Udstansning er en metode, hvor man anbringer den ønskede plade over en snitplade, der har et hul med nøjagtig den kontur man ønsker det udstansede emne skal have. Oven over anbringer man et stempel som har den samme kontur, og så presser man stemplet ned igennem pladen. Undertiden kalder man den samme metode for “lokning”. Det er hvis man ønsker at lave et hul i en plade.\nBukkeværktøjer er som navnet siger værktøjer der bukker emner, som regel metalemner, uden at ændre på emnernes godstykkelse.\nPrægeværktøjer er stempler, der trykkes ned i eksisterende emner, d.v.s. ændrer deres godstykkelse. Fx serienumre i cykler og mønstre på håndtaget af spisebestik er lavet på denne måde.\nExtruderingsværktøjer er en form for hulplader hvor man i en ekstruder, (en maskine der varmer fx plastic op til smeltetemperatur og presser det ud gennem nogle dyser), kan formgive en jævn materialestrøm til en eller anden profil fx slanger eller tagrender. Umiddelbart efter materialet har forladt de formgivende dyser, bliver det afkølet med vand, og skåret af i passende længder.\nDer findes yderligere flere typer værktøjer som ikke er så aktuelle i forbindelse med “Tekno”-bilerne.\nJeg lærte ret hurtigt, at værktøjsmagerne ligesom var delt op i 2 grupper. Deres officielle titel var dengang “Maskinarbejder med værktøj som speciale”. I praksis var det på Termax sådan, at nogle lavede snit-og stanseværktøjer, og nogle lavede forme. Det var nemlig sådan, at nogle af svendene havde svært ved at tænke 3-dimensionalt, så de lavede stanseværktøjer. De svende der kunne tænke 3-dimensionalt kunne som regel også lave snit-og stanseværktøjer, men blev hovedsageligt sat på formene. Jeg var så heldig, at jeg fik lov at lære lidt af hvert.\nJeg kan ikke rigtig huske alle bilerne, men jeg kan huske Mercedes-Benz 220 SE. Jeg mener, at jeg arbejdede sammen med både Christian Andersen og Eivind Jørgensen med den, d.v.s. at jeg hjalp dem med det grovere arbejde med at forbearbejde stålklodserne til formene, bore kølekanaler m.m.\nMercedes Benz 230 SL og de andre modeller:\nJeg kan derimod tydeligt huske Mercedes-Benz 230 SL. Den var jeg med på fra begyndelsen. Det startede med, at Bent A. Nielsen, (kaldet “Bananen”), og jeg tog til Rudersdal i Holte. Lige ved siden af Rudersdal Kro på Kongevejen lå der en Mercedes-forhandler som havde en Mercedes-Benz 230 SL sportsvogn i udstillingsvinduet, og her skulle vi måle bilen op.\nBillede af den gamle krobygning i Holte, som der ser ud nu.\nVi brugte en stor “hjemmelavet” 2D-pantograf til opmålingen. En pantograf er et værktøj, som i princippet består af 2 arme med forskellig længde. Forskellen på armenes længde er det forhold man får mellem det man kopierer og den tegning man får ud af det. Hvis fx den arm man fører hen over, i dette tilfælde bilen, er 10 gange så lang som den arm der bærer pennen, får man en tegning der er 1:10 af originalen. Vi havde i forvejen planlagt hvor på bilen vi ville tage opmålingerne af bilens tværkonturer, og havde nøje skrevet ned med hvilken afstand konturerne blev taget.\nAfstanden mellem dem kunne godt variere. Hvis der var et stykke med mange ændringer i profilerne, lagde vi dem tættere for at få disse detaljer med. Hvor profilen forløb mere jævnt, kunne vi lave større afstand mellem opmålingerne. Til sidst lavede vi en opmåling der gik på langs gennem midten af bilen. Vi lavede tegningerne i størrelsesforholdet 1:21,75, som var det dobbelte af den endelige “Tekno”-bil. Dette gjorde vi, fordi vi ville have en grundmodel, der var større en end de dele, vi skulle lave formværktøjer til. Det muliggjorde nemlig at vi, når vi havde lavet grundmodellen som en 3D-model, kunne bruge denne i en 3D-pantograf, og derved overføre modellen, først til den messing-model der blev lavet i samme størrelse som den endelige “Tekno”-bil, og senere til de formværktøjer der skulle støbe delene. En 3D-pantograf kan ikke lave kopier i forholdet 1:1. Vi tog også fotografier af detaljer som fx motor, udstødningsrør, håndtag, sæder og instrumentbræt.\nPå værkstedet limede jeg papirstykkerne fast på noget messingpladeplade. Herefter tog jeg en spids kørner, (en spids hærdet stålstang) og lavede en masse prikker nøjagtigt gennem stregerne således, at der blev en masse prikker i pladen nedenunder. Pladerne blev skåret ud meget nøjagtigt, efter hvor prikkerne sad. Herefter blev de samlet på en solid metalplade med afstandsstykker imellem så de sad i den rækkefølge og med nøjagtigt den afstand, de var målt ud efter.\nNår messingpladerne var sat op, lignede de faktisk spanterne i et skibsskrog.\nBilleder af den store model af Mercedes Benz 300 SL. Man kan tydeligt se spanterne.\nHerefter blev afstanden mellem messingpladerne fyldt ud med et materiale, som minder lidt om plastikpadding og Bananen sleb så overfladen så den flugtede helt nøjagtigt med spanterne.\nDermed havde vi så en model af bilen i dobbelt størrelse af den endelige “Tekno”-bil med faste døre, vinduer, klapper o.s.v.. Den blev sat op i vores 3D-pantografmaskine. Her kunne jeg ved at føre en førerpind hen over overfladen på modellen bevæge en lille fræser, som så fræsede en kopi af modellen frem i en messingklods. Jeg havde ofte en underlig fornemmelse af, at bilen hele tiden var inde i den firkantede messingklods. Jeg skulle bare grave den frem. 3D-pantografen var indstillet til forholdet 1:2, så nu havde vi en solid model i den rigtige størrelse.\nHerefter begyndte det store arbejde med at udhule modellen, tilføre huller til døre, for-og bagklap og til lygter og kølergitter, lave hængsler til døre og og for- og bagklap, lave befæstelse til bund o.s.v. Til sidst havde vi en nøjagtig udgave af det endelige karrosseri til bilen. Så manglede vi “bare” at lave alle de små dele som fx døre, klapper, kølegitter, plastvinduer og lygter, instrumentbræt, sæder, bagagerum, forhjulsophæng, bund m.m. Og så skulle vi få hele molevitten til at arbejde sammen. Dørene og klapperne skulle kunne åbnes, forhjulene skulle dreje når man vippede modellen til siden (dog ikke Mercedes Benz 300 SL), hjulene skulle fjedre med den rigtige modstand, og den lås, der er mellem det forreste hjulophæng og kølergrinet skulle virke korrekt. Nu når jeg fortæller historien bliver jeg helt stakåndet af at tænke på alle de processer vi var igennem på dette stadie i fremstillingen. Bent A. Nielsen og jeg fordelte arbejdet på den måde, at jeg stod for den maskinelle bearbejdning og han stod for formgivningen og funktionerne. Formmagerne var slet ikke inde i billedet endnu.\nBilleder af messingmodeller, bunde og prøver til affjedring til Mercedes Benz 300 SL.\nEndelig stod vi med den færdige model, der virkede som den skulle. Den blev malet og sikkert præsenteret for kunden?, og når hele projektet var godkendt, blev modellen skilt ad og de enkelte dele udleveret til de værktøjsmagere, der skulle fremstille formene.\nPå disse billeder af Chevrolet Monza kan man tydelig se udviklingen i modellen.\nModel af Firebird, som aldrig blev til noget, men nyd detaljerne.\nMåske den flotteste model af en 1:43½ model jeg har set – en VW type III. Ærgerligt at den ikke nåede at blive til noget. Den er lavet på Tekno på Rentemestervej.\nEksempler på andre Teknobiler, bl.a. en Lamborghini Miura også fra Tekno på Rentemestervej og som heller ikke blev til noget og Chevrolet Corvette, som var meget tæt på.\nHele processen med at få bilerne færdige fra idé til de første modelbiler kunne produceres tog omkring 2 år for 2- 3 mand, og arbejdet blev lavet helt uden tegninger. Der var nogle skitser, men egentlige tegninger kom først senere. Det hele blev rettet til af svendene, efterhånden som arbejdet skred frem. Det var undertiden meget vanskelige forme der skulle laves, men jeg har aldrig hørt dem sige, at det ikke kunne lade sig gøre – men de har sagt, at “det bliver svært det her”.\nEksempler af skitser af emner og primitive støbetegninger. Interiørdelen til Ford D 800 er med sikkerhed udfærdiget af Bent A. Nielsen\nMon ikke det er Bent A. Nielsen, der har lavet de flotte samleinstruktioner af bilerne?\nDet var en meget vanskelig og langvarig proces at lave støbeforme til en Teknobil. For at producere den færdige bil, skulle man fremstille mange forskellige forme. Karrosseriet, som var bilens hovedbestanddel, blev altid støbt i en form for sig selv. Det var også den absolut sværeste form at fremstille. Det er min erfaring, at der kun er nogle ganske få personer, der, uden hjælp af en computer, er i stand til at tænke tredimensionelt på den måde, der skal til for at få en form til karosseriet til at fungere. Det kræver at værktøjskonstruktøren ligesom kan lade sine tanker fungere sammen med værktøjet og nærmest kravle ind i alle hjørner for at det hele skal lykkes. Og så skal han fastholde denne “fantasiform” i sin hukommelse under hele fremstillingen af formen.\nEn simpel støbeform består af en yder- og en inderdel, en hun-del (matricen) og en han-del (patricen eller kernen) der er lidt mindre end hullet i matricen. Men i et emne som karosseriet sker støbningen i en form med mange dele der bevæger sig i forhold til hinanden. For at det støbte emne kan komme ud af formen må man flytte nogle af de formdele der formgiver emnet. Fx sidetræk der laver huller til lygter og døre, og kerner der udhuler karrosseriet. Ofte består en karrosseriform af en matrice, der former hovedkonturen (oversiden), 2 til 4 sidetræk, der er bevægelige kerner der former fronten, bagenden og siderne, og bevægelige kerner, der former den indvendige kontur på karrosseriet. Man skulle tage højde for, at formen blev udsat for store temperaturbelastninger under brug.\nKernen til en Volvo 121 station car.\nNår man støber i zink, som “Tekno”-bilerne er lavet af, sprøjter man det tyndtflydende zink ind i formhulrummene med højt tryk og en temperatur på næsten 300°C. Dette indebærer, at stålet i formen udvider sig, og hvis der ikke er taget højde for dette, vil delene i formen sætte sig fast. Samtidig skal man jo sørge for at emnet køler hurtigst muligt ned, så man kan afforme det. Derfor er der boret kanaler på kryds og tværs i formen, hvor man leder koldt vand igennem. Nogle steder bliver formen altså varmet voldsomt op, og andre steder bliver den kølet ned. De forskellige dele i formen skal tilpasses meget nøjagtigt, for hvis der er spalter i formhulrummet på mere end tohundrede dele millimeter, (det halve af et menneskehårs tykkelse), vil det meget tyndtflydende zink blive presset ud i disse spalter, hvilket i bedste fald giver grater på emnet, i værste fald fylder hele formen op, så den må skilles ad for at få det overskydende zink ud.\nUnder interviewet viser Leif kernernes bevægelse på en Chevrolet Monza og på motorrummet på en Jaguar E, hvor kernen nærmest har skulle dreje om hjørner, for at lave den indvendige udformning. Samtidig viser Leif en støbning af vinduesåbningen på en Oldsmobile, hvor man tydeligt kan se, at støbningen af forrudeåbningen er sket lodret udefra.\nNår konstruktøren (Christian Andersen) havde fastlagt hvordan formen til karrosseriet skulle konstrueres, gik han i gang med selve fremstillingen af formværktøjet. Bilens facon blev lavet ved at man trykkede en meget hårdt hærdet stålklods ned i en blødere stålklods.\nHer kom jeg ind i billedet igen, for den grundmodel der var brugt til at fremstille messingmodellen med, blev igen sat op i 3D-pantografen. Nu skulle jeg fræse de prægedorne frem, der blev brugt til at lave de endelige formdele med. Det foregik på den måde, at jeg ud fra en nøjagtig, firkantet stålklods i et meget hårdt stål, skulle fræse fx selve faconen på karrosseridelen frem, uden detaljer ned ad siden, altså dør- og andre huller.\nBillede af den originale prægedorn til Mercedes 180\nPrægedornen blev hærdet og sendt ud til et firma i Heibergsgade ved Kongens Nytorv, hvor de havde en hydraulisk presse, der kunne trykke med 800 tons tryk.\nHer blev den presset ned i noget forholdsvis blødt stål under meget stort tryk. Det tog lang tid før dornen var i bund og den udvendige del af karrosseriet var præget ned i klodsen. Herefter blev selve den klods, hvor karosseriet nu var præget ned i, fræset til i den rigtige størrelse. Når den var helt færdig, blev den hærdet. Processen blev gentaget med siderne og endestykkerne, hvortil der også var fremstillet prægedorne.\nEksempler på prægedorne til sidetrækkene af Mercedes 300 SL og Mercedes 220 SE og- ja gæt selv hvor den sidste hører hjemme.\nJeg fik noget af en udfordring da jeg blev sat til at lave indlægget til den form der støber kølegitteret. Denne kunne ikke laves med en prægedorn, for på grund af de tynde og skarpe konturer kunne en prægedorn ikke holde. Derfor måtte jeg lave formhulrummet på en anden måde. Jeg måtte fræse det frem i 3D-pantografen. Først lavede jeg en model af kølegitteret i dobbelt størrelse. Denne model tog jeg en afstøbning af. Afstøbningen satte jeg op i pantografen, og så kunne jeg fræse formen frem på samme måde som prægedornene.\nKølergitter til Mercedes Benz 300 SL og til Mercedes 230 SL. Leif Schiødt har fremstillet modellen til Mercedes 230 SL.\nMen problemet var, at for at komme ned i de smalle hulrum, måtte jeg benytte meget små fræsere, under 1 mm i diameter, (som en synål). Da de også skulle have en vis længde for at nå ned i bund, kunne jeg kun fræse 0.05 mm i dybden for hver gang jeg kørte hen over afstøbningen, og alligevel knækkede de tynde fræsere ustandselig. Heldigvis havde jeg lært selv at fremstille en slags fræsere (stikler), og jeg tror jeg til denne form har lavet næsten 100 stikler før den endelig var færdig. Til sidst blev den pudset indvendig og hærdet.\nHele denne proces tog selvfølgelig lang tid. Sandsynligvis derfor blev der umiddelbart efter antaget en stålgravør. Han var uddannet som kunsthåndværker, og var ekspert i at gravere små detaljer frem i stålet. Det blev så hans opgave at lave den slags opgaver, som jeg helt ærligt havde været for langsom til.\nDet var Eivind Jørgensens opgave, at lave formene til de fleste af løsdelene og han til førte på eget initiativ en masse detaljer til emnerne. Formen til bunden blev ikke lavet med prægedorn. Den fræsede Jørgensen selv frem i en almindelig fræsemaskine, udelukkende ud fra nogle hovedmål, nogle fotografier og hans egen fantasi.\nBemærk detaljerne på denne bund til en Mercedes Benz 220 SE.\nForfatterens bemærkninger: Termax må have taget en masse billeder af bilen for at få alle detaljer med, ligesom det var almindeligt, at de fik de originale tegninger fra importørerne eller direkte fra fabrikken, eller i det mindste brugte de almindelige brochurer at kigge efter. Men der var et samarbejde med Mercedes Benz og Bohnstedt-Petersen i Hillerød. Deres navn står bl.a. på nogle af æskerne. Det krævede også tilladelse fra fabrikanten at fremstillede en model af deres biler.\nBrochure fundet mellem skitser fra Termax.\nNår zinkdelene var støbt blev skilt ad og afgratet og poleret i en tromleafgrater med vand og finkornede sten, nærmest som hårdt marmor.\nPlastikdelene lavede vi ikke selv i starten. Vi fremstillede værktøjerne, men vi havde ikke en støbemaskine til at støbe plastikdelene, dengang vi lavede Mercedes-Benz 230 SL. Det var et firma på Amager, der støbte plastikdelene. Jeg ved ikke hvad firmaet hed, men de lavede bl.a. mælkekapsler og net til frugt og den slags ting. Det lå vist i nærheden af Ølands Hus i en sidegade til Amagerbrogade.\nDet er nok grunden til, at der er så mange dele af metal i de første Mercedes biler fra Termax. Det har sikkert været for dyrt at få støbt i plastik ude i byen.\nFigurerne til bilen har jeg ikke set på fabrikken. Dem har vi ikke lavet selv.\nKommentar: Figurerne kommer formentlig fra Solido, som har de samme figurer.\nPå et tidspunkt, formentlig omkring 1960 fik Termax sin egen plastikstøbemaskine og den blev brugt til at støbe plastikdele til MB 230, Jaguar E og Chevrolet Monza, som har mange plastikdele. Den første plastmaskine vi fik, mindede om zinkstøbemaskinerne, med et stort håndtag der drev et stempel frem. Når stemplet var i bagerste stilling opstod der et hul foran stemplet hvor man doserede lidt plastmateriale ned. Stemplet kørte frem, og materialet blev trykket gennem en cylinder, hvor det blev varmet op til smeltetemperatur og videre gennem en dyse og ind i formen. Senere fik Termax fuldautomatiske plastmaskiner.\nDer kom efterhånden mere og mere plastik i bilerne. Jeg var ikke så vild med formene til vinduer og lygter, for det var ofte mig der skulle højglanspolere overfladen i formen. Jeg blev aldrig rigtig god til at polere. Men jeg fik også lov til at lave hele forme selv, bl.a. formen til bagagerummet i MB 230 SL. Den eneste zinkstøbeform jeg har lavet selv er førerhuset til lastbilen Ford D-800\nBananen var ikke ansat da vi lavede de første bilmodeller, så der må have været en anden, der konstruerede bilerne før ham.\nIngeniører eller akademikere brugte man ikke dengang.\nDe andre modeller\nJeg kan ikke huske Opel Kadett, DKW Junior eller Mercedes Benz lastbilen. De er blev til, mens jeg var soldat, så måske har jeg serviceret formene, men jeg kan ikke huske det. Jeg kan heller ikke huske Opel Rekord eller de gamle modeller som fx Dodge eller Buick.\nJeg har været med i fremstillingen af modellerne til MB 230 SL, MB 300 SL, Jaguar E-typen, Monza-en og Ford lastbilen, alle sammen i samarbejde med Bent A. Nielsen.\nEksempel på et emne af førerhuset til Ford D 800, som har været brugt til et eller andet under værktøjsfremstilling.\nKort før jeg stoppede hos Termax i 1970 overgik det meste udviklingsarbejde og formfremstillingen til fa. Balewa. Jeg ved med sikkerhed, at værktøjerne til Mercedes Benz 0302 bussen, Porsche 911 S og Toyota 2000 blev lavet hos Kirk/Balewa i Glostrup – det samme kan være tilfældet med Oldsmobile Toronado. Jeg ved ikke om modellerne til disse biler blev lavet hos Balewa eller hos Termax eller om der har været et samarbejde.\nJeg har aldrig mødt nogen af dem fra Tekno og jeg kendte kun overfladisk de ansatte hos Langes Legetøj. De havde ikke deres egne værktøjsmagere hos Lange, men de havde 2 zinkstøbemaskiner i kælderen lige under vores maskinværksted, og jeg har mange gange været nede hos dem for at se på problemer med zinkstøbeformene. Det samme gælder Kirks ejerskab af Langes Legetøj, som jeg heller ikke kender til. Jeg kan huske, at vi på et tidspunkt fræsede Tekno logoerne ud af nogle af formene og erstattede dem med Kirk logoer.\nEfter at Tekno gik konkurs fortalte Larsen, at han havde tabt en del penge, som han havde til gode hos dem.\nEn rigtig dejlig historie fra Termax, som skal dem ære, navnlig Christian Andersen, Eivind Jørgensen og Bent A. Nielsen, som havde det som et almindeligt arbejde at fremstille disse modelbiler til glæde for en masse børn over hele verdenen og ikke mindst os samleglade “tosser”, der har stor fornøjelse af samle på Teknobiler, her 50 – 60 år senere. Det gør det meget mere interessant at kigge på bilmodellerne (jeg kalder dem med vilje bilmodeller og ikke legetøjsbiler), når man nu ved, hvem der været med til at lave dem og hvor stort og kompliceret arbejde det var at fremstillede dem.\nMan kan sammenligne bilerne fra Termax med bilerne fra Tekno og som Leif nævnte på et tidspunkt, synes værktøjsmagerne på Termax, at de lavede bedre biler end på Tekno og det er svært at være uenig, når vi kigger på Mercedes Benz serien ud fra en rent håndværksmæssig vinkel. Disse biler er unikke, selvom Teknos egne også er meget flotte kvalitetsprodukter.\nDer skal lyde en stor tak til Leif Schiødt for hans medvirken til denne artikel. Leif startede senere sin egen virksomhed, som han nu har overladt til sin søn.\n6 Tilbagemeldinger til “Værktøjsmageren fra Termax”\nFremragende artikel, meget lærerig og interessant\nGreat article – thanks! Great photos as well! I can’t believe you found Leif and all that info!\nRigtig spændende artikel med gode og virkelig interessante fotos. Tak for at undersøge dette.\nForslag: send en kopi eller et link til Teknisk Museum. Det må have stor interesse for dem.\nHej Leif, du er min mors fætter. Iris….min mor. Jeg er Joan..\nBlot et par kærlige tanker, har ikke set dig siden jeg var en lille pige..\nKære Leif kan det passe at det var dig der hentede min hustru om morgenen på Hasselvej 17 i Virum og venligt tog hende med til termax i en kortere periode i 1968, hvor efter hun blev hjemmegående og stoppede på fabrikken. Husker Lene sagde, at hun var glad for den kørelejlighed med en fra Allerød. Efter at vi var flyttet sammen i Virum og blev gift 68.\nJa, jeg kan godt huske Lene nu du minder mig om hende. Jeg kan huske at jeg hentede hende om morgenen, og jeg mener, at hun på et tidspunkt arbejdede på Termax produktionsafdeling på Strandlodsvej. Der var vist noget med, at jeg på et tidspunkt skulle fremstille en automat der skulle konkurrere med de “piger” der betjente ekcenterpresserne. Jeg kan ikke huske om Lene var en af mine konkurrenter, men jeg kan huske, at “pigerne” var fantastisk hurtige til deres arbejde. Min eneste fordel var, at robotten ikke skulle have kaffepause. Rart at høre fra en tidligere bekendt.\nSkriv en tilbagemelding til Erik Gram, Fuglehavevej 1,Måløv


Drops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå med PrisGaranti - kr. 27.00\nHjem / Garn > Garn Producenter > Drops Garnstudio > DROPS Alpaca / Drops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå\nVarenummer (SKU): 7071723002391 Kategori: Garn > Garn Producenter > Drops Garnstudio > DROPS Alpaca Tag: Drops - Garnstudio\nNår der skal strikkes dåbsgaver til drenge er Drops Alpaca GarnUnicolor 6205 Lyseblå ofte den valgte farve. Farven er lys, dejlig og behagelig. Dertil passer den godt sammen med andre blå nuancer, samt forskellige farvetoner af hvid.\nDrops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå beskrivelse:\nNavn: Drops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå\nLæs mere om Drops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå her.\nDrops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå – Garn og strik er blevet moderne\nFlere og flere er, begyndt på det gamle håndværk strikning og hækling- og det er ikke kun ældre kvinder, der i vores bevidsthed jo er dem, vi ser som de traditionelle strikkere. Det er ligeså ofte de unge i dag der kaster sig over at strikke eller hækle. Rito.dk har nogle rigtig gode bud på garn, strikkepinde osv. i god kvalitet. Som om det ikke var nok, får du også, prisgaranti og hele 365 dages returret, så du kan med ro i dit sind købe Drops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå.\nDrops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå med prisgaranti\nDrops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i den eftertragtede varegruppe Garn > Garn Producenter > Drops Garnstudio > DROPS Alpaca. Der følger også hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af Drops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Drops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå hos den populære shop Rito.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. I det store udvalg af varer finder du noget for alle, og der kan klikkes køb på Drops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå. Når der handles i webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nDrops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå med 365 dages returret\nShoppes der produkter online, er du stillet lidt bedre, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når du har handlet dine varer, der er endda shops, der vælger at give mere og det kommer dig tilgode som forbruger. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det gør en prissammenligning let, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning på alle tider af døgnet, så længe du er online. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så vælg det, der passer bedst til dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\nVær den første til at anmelde “Drops Alpaca Garn Unicolor 6205 Lyseblå” Annuller svar


Hvad skal man gøre, hvis stemmen forsvinder med forkølelse - Hoste\nI perioden med katarrale sygdomme har mange mennesker smerter i høreapparaterne. Denne tilstand indikerer udviklingen af den inflammatoriske proces, som med uhensigtsmæssig og ubegrænset behandling fører til alvorlige komplikationer.\nKropstemperatur 35 - 35,5 årsager og hvad betyder dette? Anbefalinger fra specialister og behandlingsmetoder Børn\nBad efter influenza: er det det værd? Børn\nHvordan slippe af med en kulde med en kastanje? Børn