1 5. årgang nr 5 august 2007\n3 LEDER 5 Lav skat og gode vilkår for virksomhederne sikrer fremtidens Danmark Jens Klarskov TEMA: UDDANNELSE Der er stor tilstrømning til bygge- og anlægsuddannelserne, men der skal også satses på erhvervsuddannelsernes kvalitet, efteruddannelse og ingeniøruddannelserne 7 Mange udfordringer at tage fat på 8 Fremtidens erhvervsuddannelse 10 Ny lederuddannelse på vej 11 Entreprenører uddanner fremtidens forskere 12 Unge om branchen KORT OG GODT 15 Nyheder om bygge- og anlægsbranchen MENNESKER OG MENINGER 20 Pakket ind som gave Hoffmann A/S står bag det første nybyggeri pakket ind i et telt 22 Nyt land i Skagen En række entreprenører er sammen ved at udvide Skagen Havn 24 DDR-betonelementer får nyt liv Betonplader omdannes til miljøvenlige enfamilieshuse FAGLIGT 27 Værdifulde erfaringer fra Polen COWI har lært af samarbejdet med polske myndigheder og firmaer 28 Bedre tilbud er god kundepleje Jørn Johansen A/S har stor glæde af Bygteq its Visual Malerkalk 30 Hellere et nyt køkken end energiforbedringer Husejerne foretrækker at investere i synlige ombygninger 32 Tilbudsloven udvides med et nyt kapitel 32 Obligatorisk byggeskadeforsikring 32 Ny forældelseslov SERVICESTOF 33 Paragraffer 35 Entreprenørskolens kurser 37 Produktnyheder 39 Kalender INDKØBSNYT 43 Nyt fra indkøbspartnere INDHOLD AUGUST 2007 Redaktion Martin K.I. Christensen (redaktør),anders Hundahl (ansv.), Anders Ankerstjerne, Anja Binderup, Stine Christiansen, Heidi Theresa Coretto, Mogens Hjelm, Charlotte Larsen, Mette Schmidt og Sebastian Vestergaard. Design salomet-lucky group. Layout Ditte Brøndum og salomet-lucky group. Udgiver Dansk Byggeri er arbejdsgiver- og interesseorganisation for knap virksomheder inden for byggeri, anlæg og industri. Adresse Postboks 2125, 1015 København K, telefon , fax , danskbyggeri.dk. Annoncesalg Jan Hesselberg, Dansk Byggeri, Postboks 2125, 1015 København K, telefon , fax , Oplag , 9 gange årligt. Tryk Elbo Grafisk A/S, Nørrebrogade 14-16, 7000 Fredericia. ISSN Elektronisk ISSN Oplagskontrol Fagpressens Medie Kontrol (FMK). Indhold i annoncer og lignende er udelukkende annoncørernes ansvar og ikke udtryk for en officiel holdning hos Dansk Byggeri, annoncer skal leve op til Dansk Byggeris etiske retningslinjer, ligesom bladets redaktion alene redigerer bladets redaktionelle indhold. Redaktionen forbeholder sig ret til at forkorte i redaktionelt materiale og læserbreve. Forside: Elever på EUC-Midt. Foto: Nicky Bonne. 5. årgang nr 5 august\n5 JENS KLARSKOV, adm. direktør, Dansk Byggeri foto RICKY JOHN MOLLOY leder Lav skat og gode vilkår for virksomhederne sikrer fremtidens Danmark. Beskæftigelsen er høj, overskuddet stort, der er styr på integrationen og kommunalreformen er gennemført. Det kan vi takke regeringen og konjunkturerne for. Men det er danske virksomheder og deres medarbejdere, der lægger grundlaget for vores velstand og vækst. Uden veldrevne virksomheder ingen velfærd. Det er nu, at vi har overskuddet til at fremtidssikre landet. Og det skal vi gøre på to områder: Lavere skat på arbejde og en kvalitetsreform, der gør det lettere at drive virksomhed. Arbejdsløsheden er lav, og samtidig er der overskud på finanserne. Derfor skal vi sætte skatten på arbejde ned. For så bliver det attraktivt for de ældre at blive et år til på arbejdsmarkedet, at arbejde over, når der er brug for det og for indvandrerkvinder at få job. Og det er nødvendigt med deres hjælp, i en situation hvor der er brug for alle ledige hænder. "Det er nu, at vi har overskuddet til at fremtidssikre landet." - Jens Klarskov Da virksomhederne er grundlaget for vores velfærd, skal vi gøre livet lettere for dem. Jeg synes ikke, at kvalitetsreformen er konkret nok, når det drejer sig om virksomhederne. Der er fx et punkt, der hedder 'Afbureaukratisering', som skal sikre, at institutionerne bruger mindre tid på papir og mere tid på pleje. Fint nok sundhed og gode skoler er forudsætninger for, at man kan drive en god virksomhed. Men jeg vil appellere til, at regeringen går et skridt videre og indføjer et punkt, der hedder 'Virksomhedens hverdag enklere, bedre'. Her skal der komme forslag til, hvordan vi får bedre veje og skoler gennem offentligt-privat-partnerskab, hvordan vi afliver unødvendige procedurer, blanketter og indberetninger og får enklere og hurtigere godkendelser fra det offentlige. Med andre ord vi skal sikre en reform, der virker i virksomhederne. 2 5\n6 Sonofon Erhverv Så slip dog receptionisterne fri Der var engang, hvor receptionistens eneste rigtige plads var ved omstillingsbordet. I dag er friheden heldigvis større, for al traditionel om- og viderestilling kan foretages med en ganske almindelig mobiltelefon. Det fulde overblik over alle kolleger både i og uden for huset får receptionisten på pc en, og ved derfor med det samme, om den ønskede medarbejder er ledig på mobilen eller der skal stilles om til en kollega. Det mobile omstillingsbord er både effektivt, fleksibelt og billigt. Så den eneste grund til at bevare fastnetsystemet skulle da lige være for traditionens skyld. Ring til Sonofon Erhverv på allerede i dag, og få mere at vide om det mobile omstillingsbord og 100% mobile løsninger. Så kan du også høre mere om Sonofons aftale med Dansk Byggeri, som giver dig stor rabat på både minutpriser og abonnement. 6\n7 MANGE UDFORDRINGER AT TAGE FAT PÅ Det går godt på uddannelsesområdet. Antallet af lærlinge inden for bygge og anlæg er rekordstort. Byggeriet uddanner i øjeblikket 30% af alle lærlinge, virksomhederne efteruddanner medarbejdere som aldrig før, og mange læser videre som bygningsingeniører og bygningskonstruktører af LOUISE PIHL, grafik NIS NIELSEN er i gang med en lærlingeuddannelse i bygge- og anlægsbranchen, det svarer til ca. 30 % af alle lærlinge. Virksomhederne efteruddanner som aldrig før. I 2006 var der kursister på et AMU-kursus inden for bygge og anlæg. Hvert år starter ca. 500 unge på diplomuddannelsen til bygningsingeniør, og ca starter på uddannelsen til bygningskonstruktør. LOUISE PHIL er afdelingschef for Dansk Byggeris Uddannelsesafdeling. På trods af den positive udvikling er der masser af udfordringer at tage fat på, og i Dansk Byggeris nye 'Uddannelsespolitik 2007' udstikker vi rammerne for, hvad Dansk Byggeri vil arbejde for på uddannelsesområdet i de kommende år. En fælles indsats Uddannelsespolitikken er tænkt som et pejlemærke for de mange medlemmer, der er aktive og gør en kæmpe indsats i det uddannelsespolitiske arbejde i fx erhvervsskolebestyrelser og lokale uddannelsesudvalg. Alle virksomheder, der har lærlinge, som efteruddanner medarbejdere, eller som har praktikanter fra ingeniør- og konstruktøruddannelserne, er medspillere, når det gælder uddannelse. Rigtig mange er med andre ord involverede i uddannelsesarbejdet, og derfor er det vigtigt, at vi alle trækker i den samme retning. Erhvervsuddannelse 60% af medarbejderne i bygge- og anlægsbranchen har en erhvervsuddannelse. Derfor har den nye erhvervsuddannelseslov, som netop er blevet vedtaget, stor betydning for branchen. Den nye lov giver nogle gode rammer for at udvikle erhvervsuddannelserne i en fornuftig retning. Men hvis loven skal virke, kræver det en massiv indsats ude på skolerne. Nogle skoler er, som man kan læse i dette nummer af Byggeriet, allerede i gang med at arbejde efter den nye lov og laver særlige indsatser både for de svage elever og for de dygtige. Dansk Byggeri har fortsat fokus på, at lærlingene skal have en 37-timers arbejdsuge, når de er på skole, at kvaliteten af undervisningen er i top, og at der er tilstrækkelig mange faglærere til at undervise de rigtig mange nye lærlinge, der har valgt en uddannelse inden for bygge og anlæg. Vi skal også arbejde for, at gøre samarbejdet mellem skole og virksomheder bedre. Erfaringerne viser, at jo bedre samarbejdet bliver, des bedre uddannelser får vi. Efteruddannelse Arbejdet med efteruddannelse bliver centralt i de kommende år. Ved overenskomstforhandlingerne i foråret oprettede byggeriets parter en udviklingsfond, der skal være med til at finansiere øget efteruddannelse i branchen, og her har vi en udfordring. Det offentlige tilbud om AMU-kurser skal geares, så det bliver endnu nemmere og mere attraktivt for virksomhederne at sende medarbejdere på efteruddannelse. Når udviklingsfonden er fuldt etableret, bliver der omkring 60 mio. kr. om året, som står til rådighed for efteruddannelse til medarbejderne i byggeriet, og disse penge skal omsættes til mere viden på byggepladserne. Videreuddannelse På ingeniør- og konstruktøruddannelserne blæser der også nye vinde. Hele skolestrukturen for de videregående uddannelser er i opbrud, og Dansk Byggeri vil sikre sig, at bygningsingeniør- og bygningskonstruktøruddannelserne kommer til at ligge i nogle attraktive uddannelsesmiljøer, som kan tiltrække dygtige unge mennesker og uddanne den arbejdskraft, som erhvervet har behov for. Samtidig satser vi på at få skabt direkte adgang fra relevante erhvervsuddannelser til ingeniøruddannelsen, sådan som der i dag er til konstruktøruddannelsen. Fremtidens arbejdskraft Alle disse udfordringer viser, at vi i branchen har masser at tage fat på, når det handler om uddannelse og opkvalificering af arbejdskraften. Men de viser også, at der bliver gjort en stor indsats for at sikre, at virksomhederne i fremtiden kan nyde godt af kompetente medarbejdere, og at vi i branchen har en masse at tilbyde nuværende og kommende medarbejdere, der vil være blandt de bedste til deres fag. 2 7\n8 Fremtidens E Efter flere år med store frafald på erhvervsuddannelserne har EUC MIDT i Viborg startet et nyt projekt. Med studiestarten i januar så skolens nye initiativer, Pyramiden og Eliten, nemlig dagens lys for første gang. Pyramiden: Faglig og social støtte. Pyramiden hedder den del af projektet, der siden januar har hjulpet elever med faglige eller sociale problemer på EUC MIDT igennem studiet. Pyramiden er et netværk af lærere, psykologer og specialundervisere, som eleverne kan henvende sig til når som helst og med alle slags problemer, der har indflydelse på deres indsats i skolen. Ofte er det nemlig så forskellige faktorer som familieforhold, boligproblemer, stoffer eller psykiske lidelser, der står i vejen, når eleverne giver op og dropper ud. I Pyramiden kan eleverne både få ekstra faglig hjælp og socialpædagogisk støtte til at komme videre i grundforløbet. Eleverne kan henvende sig til hvem som helst i støttegruppen, og der er ingen regler for, hvor længe eller hvor meget hjælp eleven kan få. Ca. 60 pct. af de elever på årgangen, der har henvendt sig hos Pyramiden, har været i kontakt med støttegruppen mere end fem gange. Martin Hansen er koordinator på det nye forløb. Han pointerer, at projektet ikke blot skal hjælpe eleverne, men også gøre skolen klogere på, hvordan den bedst kan hjælpe. Derfor bliver alle henvendelser til støttegruppen bogført anonymt og skal senere danne grundlag for, på hvilke indsatsområder skolen fremover vil sætte ind. "Vi prøver jo at finde ud af, hvad der sker, dér hvor det går galt. Nogle elever har op til 10 afbrudte uddannelsesforløb på forskellige skoler, og det siger os, at det ikke kun handler om at tilbyde den rigtige undervisning," konkluderer Martin Hansen. Som en del af Pyramiden har EUC MIDT ansat en såkaldt Street runner. Street runneren vejleder eleverne om, hvad de skal gøre med deres studie og deres liv, og han kan gå helt tæt på. Nogle elever sms'er han til hver morgen, andre ringer han op. Hvis en elev får problemer eller ikke møder frem, opsøger Street runneren dem på deres bopæl og følger op på situationen "Tidligere så vi ofte, at en elev, der ikke mødte op, bare fik to advarsler med posten, og så blev smidt ud af skolen. Alene formuleringen i de breve siger noget om, hvordan det foregik, og sådan gør vi slet ikke mere. I stedet skal skolen tage ansvar for, at nogle elever ikke møder op, og lærerne skal tænke anderledes om deres rolle som lærer," opsummerer uddannelseschef på EUC-midt, Mette Selschau. 2 "Grundlæggende falder langt de fleste fra, fordi de enten får for få udfordringer, eller fordi de får for mange. Derfor er vi nødt til at gå ind og tage udgangspunkt i den enkeltes niveau." - Mette Selschau, uddannelseschef EUC-midt Inden selve uddannelsen starter, gennemgår eleverne et to ugers kompetenceafklaringskursus. Tre Individuelle uddannelsesforløb hovedforløb ordinært grundforløb pyramiden to ugers kompetenceafklaring hovedforløb/ elite eliteforløb Kurset skal afklare, hvor eleverne står stærkt og svagt, og munder ud i en individuel plan for resten af uddannelsesforløbet. De stærke elever planlægger, sammen med skolens undervisere, indholdet i et eliteforløb og kan gennemføre uddannelsen på mindre tid eller med ekstra fag. Andre elever identificerer deres svage sider og kan, i samarbejde med skolen, tilrettelægge den nødvendige støtte. 8\n9 rhvervsuddannelse ANDERS ANKERSTJERNE, foto NICKY BONNE Initiativerne skal sikre, at flere gennemfører uddannelsen, samtidig med at niveauet hæves. Målet er at støtte de svageste og udfordre de stærkeste. "Spørgsmålet er; hvor stopper vores rolle? Når først man begynder at arbejde med de her problemstillinger, så åbner der sig flere og flere, og det er ikke sikkert, at vi skal tage os af dem alle sammen her. - Mette Selschau, uddannelseschef EUC-midt Eliten: Udfordringer for de fagligt stærke. I løbet af kompetenceafklaringskurset i de første to uger af uddannelsen finder lærerne og eleverne ud af, hvem der har et ekstra, bogligt overskud til at gennemføre uddannelsen. De stærke elever kan vælge at gennemføre deres uddannelse på et eliteforløb og på den måde lære ekstra meget i deres tid på skolen. Eliten henvender sig typisk til de elever, der har flere års erhvervserfaring, studentereksamen eller en anden håndværksmæssig baggrund. Det er nemlig elever, der har ekstra nemt ved at lære fagene, og som har ambitioner om at udfordre sig selv på det uddannelsesmæssige område. På Eliten kan disse elever vælge at gennemføre grundforløbet hurtigere end resten af årgangen, eller de kan vælge at tage ekstra kurser eller koble uddannelsen sammen med et internationalt modul i praktik. Ordningen skal sikre, at de stærke elever bliver udfordret og når så langt som muligt. Målet er at tiltrække flere stærke elever ved at lade de bedste udnytte deres potentiale. Ellers vil denne gruppe elever til sidst miste lysten til at gå i skole og falde helt fra, vurderer koordinator på det nye projekt, Martin Hansen. For det meste er det de bogligt svage elever, der falder fra uddannelsen, men de stærke elever kan også miste motivationen til at gå i skole, pointerer han; "Vi skal ikke kun være en skole for de svage elever, og derfor er det vigtigt for os at tiltrække de stærke og sende et signal om, at vi har meget høje, faglige ambitioner. Mange af de unge tænker videre end deres uddannelse og ser på karrieren, og dem skal vi også have nogle seriøse tilbud til," siger han. På bygge- og anlægsuddannelsen har der indtil videre været to såkaldt hurtige forløb for stærke elever, og EUC MIDT så gerne flere regulære elite-klasser. Men uddannelseschef på EUC MIDT, Mette Selschau, lægger ikke skjul på, at tilbuddet på Eliten, ligesom med støtteordningen, har krævet en ændring i den traditionelle indstilling til skolen, både hos eleverne og lærerne. "Mange skal jo lige vænne sig til, at der er nogen, der hedder elite. Lærerne var i begyndelsen meget skeptiske, men det er helt nødvendigt for os at samle vores dygtige elever. Der er nemlig ikke meget ved at være elite, hvis man er alene om det," siger hun. 2 DE NYE TILBUD på EUC MIDT trådte i kraft ved studiestarten i januar i år. Omkring 160 af de ca. 500 elever på årgangen har siden gjort brug af støttegruppen, imens et mindre antal har gennemført elitekurser. Det første halve år viste, at indsatsen nytter noget. Hvor frafaldet på det første halvår tidligere var 30% af årgangen, er tallet i år faldet til 20%. Projektet finansieres foreløbigt af diverse fonde og sponsorer. Håbet er dog, at en øget gennemførselsprocent skal give flere penge i kassen og med tiden gøre ordningen selvfinansierende. Læs mere om den nye uddannelse på 9\n10 Ny lederuddannelse på vej UDDANNELSE Dansk Byggeri og Entreprenørskolen lukker dørene op for en helt ny 'Byggeriets Lederuddannelse'. Fra efteråret kan ambitiøse håndværkere igen sætte sig på skolebænken og blive klogere på, hvordan de bedst leder deres virksomhed af ANDERS ANKERSTJERNE, grafik NIS NIELSEN. Siden samarbejdet med erhvervskolerne om den gamle lederuddannelse ophørte i oktober sidste år, har det været svært at finde en dækkende lederudannelse for de håndværkere, der ønsker at få en større viden om virksomhedsledelse. Men fra efteråret er Dansk Byggeri klar med sin egen uddannelse i virksomhedsledelse i byggeriet. Med uddannelsen vil Dansk Byggeri tilbyde en komplet pakke af ledelseskompetencer til en bred gruppe af erfarne, nye og kommende ledere i byggeriet. Den gamle uddannelse blev kritiseret for at mangle kvalitet og sammenhæng, og derfor er målet med den nye uddannelse at tilbyde en grundig og effektiv instruktion i alle aspekter af det at lede en virksomhed fordelt på de fire overordnede moduler; ledelse, lovgivning, økonomi og markedsføring. Stort behov Jørn Johansen er medlem af Dansk Byggeris bestyrelse og har været med til at sætte projektet i søen. Han vurderer, at ledere i op mod danske byggevirksomheder kan have en interesse i den nye uddannelse. Det gælder både de store virksomheder og den erfarne mester, men især de nystartede selvstændige kan få et uvurderligt udbytte af at blive klogere på, hvad virksomhedsledelse indebærer, mener han; "Mange kaster sig i tidens ånd ud i at være selvstændige. Det er jo pærenemt at starte en virksomhed op, man skal bare købe en kassevogn. Men efter et stykke tid kommer mesteren til at mangle nogle redskaber. Hvordan giver han et tilbud, hvordan bestiller han materialer hjem i passende mængder, og hvordan får han styr på likviditeten? Disse ting lærer man jo hverken i folkeskolen eller på erhvervsskolen, og derfor er det vigtigt, at vi nu får en lederuddannelse, der dækker disse områder," siger han. Praktisk indlæring For at sikre, at kursisterne kan tage det lærte i brug i deres egen virksomhed, er undervisningen tilrettelagt ud fra en praktisk indlæringsidé. Lone Borup er konsulent på Entreprenørskolen og skal undervise på uddannelsens første modul. Hun forklarer, at uddannelsen giver kursisterne tid til at gøre sig praktiske erfaringer sideløbende med undervisningen: "Noget af det centrale i denne uddannelse er, at deltagerne får opgaver, der skal løses i deres egen virksomhed imellem hver lektion. Det giver deltagerne mulighed for at prøve deres nye viden af i praksis, og det giver mulighed for at stille konkrete, afklarende spørgsmål, siger hun. Fagfolk som undervisere Også derfor skal underviserne på uddannelsen være professionelle og have viden og erfaring direkte fra selve branchen. På den måde lægger undervisningen sig op ad den traditionelle undervisningsteknik i erhvervsuddannelserne, og det giver, ifølge Jørn Johansen, åbenlyse kvaliteter; "Idéen om teoretiske lektioner hænger jo ikke særlig godt sammen med virkeligheden. De praktiske problemer, som man står med ude i virksomhederne, det er dem, vi vil fortælle om. Det, at eleverne får nogle reelle kompetencer, er det vigtigste i den nye lederuddannelse," konkluderer han. 2 Forløb Modul 1 handler om ledelse og organisation. Undervejs udarbejder deltagerne deres egen organisationsplan. Modul 2 lærer deltagerne om økonomiske forhold. Her udarbejder deltagerne deres eget økonomistyringssystem. Modul 3 handler om lovgivning for aftaler og arbejdsmiljø. Deltagerne udarbejder til sidst deres egen personalehåndbog. Modul 4 lærer deltagerne om strategi og afsætning. Her udarbejder deltagerne deres egen strategi- og markedsføringsplan. uddannelse.dk 10\n11 Christian Thuesen er i dag ansat hos NCC og arbejder dels med at forankre projektets anbefalinger i praksis, dels med at understøtte virksomhedens fremtidige udvikling med forsknings- og udviklingsinitiativer Entreprenører uddanner fremtidens forskere Man kan faktisk uddanne forskere hos danske entreprenører. Det er Christian Thuesen et levende bevis på. Han har netop afsluttet branchens første virksomhedsfinansierede forskningsprojekt for NCC af ANDERS ANKERSTJERNE, foto JØRGEN TRUE. Det er fem år siden, at NCC ansatte ingeniør Christian Thuesen i en forskerstilling - en fuldtidsstilling med den opgave at udarbejde et forskningsprojekt som var godkendt af både NCCs ledelse og BYG-DTU. Projektet skulle give ham hans ph.d.-grad og samtidig gøre virksomheden klogere på vidensprocesserne i byggeriet. De fleste entreprenørvirksomheder interesserer sig for at få håndværket gjort her og nu og har kun begrænset fokus på den langsigtede udvikling af virksomheden. Da resultater af forskning netop ikke viser sig her og nu, opfatter mange entreprenører forskning for irrelevant, pointerer Christian Thuesen. Nye traditioner Men der ser ud til at være en større åbenhed over for forskning på vej. Og det er der, ifølge lektor i produktionsledelse, Christian Koch, DTU-BYG, hårdt brug for: Det står nærmest skrevet med flammeskrift, at der er behov for et udviklingsarbejde på det udførende område. Mange milliarder omsættes her hvert eneste år, og produktiviteten er ikke imponerende. Det kan ny viden være med til at ændre på. Teori bliver til praksis Hos NCC var det netop ønsket om en mere effektiv byggeproces, der førte til oprettelsen af forskerstillingen, og her øjner man store muligheder i at forske i byggeprocesserne. Vi i NCC mente, at der var et behov for at se på udviklingen i vores branche på lidt længere sigt, hvis vi skal leve op til vores for- ventninger til fremtiden, forklarer direktør i NCC, Per Tagora. Christian Thuesen har kunnet mærke ønsket om konkrete resultater undervejs. NCC har ikke haft nogen eksplicitte krav, men de har fulgt mig tæt og har haft en stærk forventning om, at kvaliteten af mit arbejde blev højt, og resultatet nyskabende. Brugbare resultater Løbende sparring imellem Christian Thuesen og en coachgruppe af ledende medarbejdere fra NCC har været virksomhedens måde at sikre, at den har kunnet udnytte resultaterne fra projektet løbende. Det, at vi har haft en praktisk orienteret teoretiker gående i blandt os, har hjulpet os med at sætte fokus på det vi gerne ville vide og sætte spørgsmålstegn ved vores procedurer, og det har fungeret godt, fremhæver Per Tagora. For Christian Thuesen har det været tilfredsstillende, at se, at projektet har sat nogle ting på dagsordenen, der har givet anledning til en ny måde at tænke på. Blandt andet arbejder NCC nu målrettet på systematisk at genbruge viden, så vi slipper for at opfinde den dybe tallerken igen og igen. Flere er klar Christian Koch håber nu på, at andre danske entreprenører vil følge det gode eksempel. Flere og flere entreprenører er klar til det, men der skal alligevel mere fokus på forskningen inden for byggeriet. Matchmaking mellem virksomheden og mulige unge kandidater er afgørende. Og flere universiteter skal inddrages i samarbejdet. Ellers vil der ikke komme flere projekter i fremtiden, spår han. Hos NCC har de i hvert fald tænkt sig at videreføre arbejdet med de gode erfaringer: Udfordringen er at bygge bro mellem den akademiske og den praktiske verden. Der er jo lavet et hav af rapporter, der ligger på en hylde et sted. Alle er enige om, at de er gode, men ingen bruger dem. Det er vi nødt til at ændre på, slutter Per Tagora. Titlen på Christians ph.d.-projekt er Anvendelse af den rette viden et studie af byggeriets kulturelle organisering. Her belyser han hvorfor branchens virksomheder ikke er i stand til at lære af deres egne erfaringer og viser, hvordan de enkelte byggeprojekter indgår i en ond cirkel, der producerer svigt og som dermed er en indirekte årsag til byggeriets lave effektivitet. Konklusionen er, at det kræver en grundlæggende ændring af byggeriets kulturer. CHRISTIAN THUESEN sidder i dag lige over for NCCs nye ph.d.-studerende, civilingeniør Casper Schultz Larsen. Lektor Christian Koch håber nu på, at andre danske entreprenører vil følge det gode eksempel. I øjeblikket er der ca. 15 ph.d ere, der arbejder med tværfaglig udvikling af byggeriets processer. Kun de to phd er hos NCC har været direkte støttet af en entreprenørvirksomhed. 11\n12 Unge om branchen: Håndværkere og hårdt fysisk arbejde Byggeriet har haft 18-årige Christian Hundahl på Roskildefestivallen for at forhøre sig hos andre unge, om hvad de forbinder bygge- og anlægsbranchen med tekst og foto CHRISTIAN HUNDAHL, Når man skal finde ud af, hvordan man bedst tiltrækker de unge til byggebranchen, er det naturligt at opsøge de unge, hvor de er. På årets Roskilde Festival var der godt besøgende, af dem danskere, med en gennemsnitsalder på 24 år. Med disse tal i baghovedet, kunne man nemt tænke sig, at det er her, de unge danskere, der er på vej ud på arbejdsmarkedet, eller som skal til at begynde deres uddannelse, kan findes. Kasper, 18 år, Roskilde Hvad er for dig det vigtigste ved et job? "At man har lyst til det, man laver" Ville du være interesseret i et job i byggebranchen? "Et job i byggebranchen? Den er svær! Hvad med arkitekt? Er det i byggebranchen? Det skulle nok være det. Arkitekt. Noget med at designe, altså at lave noget nyt, noget der ikke er set før, og noget der bryder grænser." Hvad forbinder du med at arbejde i byggebranchen? "Jeg tænker umiddelbart noget knofedtkrævende, noget med at arbejde på en byggeplads som arbejdsmand, hårdt og svedigt. Ikke noget jeg umiddelbart ville bryde mig om." Hvad kunne så få dig til at overveje et job i bygebranchen? "Et vellønnet job med frie tøjler, som sagt noget arkitekt eller ingeniør." Jakob, 18 år, Holbæk Hvad er for dig det vigtigste ved et job? "Tja Det skal være sjovt, og noget jeg kan lide at lave, ellers ved jeg ikke rigtig " Ville du være interesseret i at arbejde i byggebranchen? "Nej, jeg kan ikke lide den slags arbejde." Hvilken slags arbejde? "Fysisk arbejde, sådan noget med at arbejde på en byggeplads er ikke rigtig mig." Så du forbinder altså byggebranchen med hårdt, fysisk arbejde? "Ja." Hvad så med sådan noget som arkitekt eller ingeniør? "Det ville jeg nok snarere end det fysiske arbejde." Hvad skulle der så til for at gøre dig interesseret i byggebranchen? "Jeg ved ikke så meget om byggebranchen, de skulle nok markere sig noget bedre." Anne, 18 år, Aalborg Hvad er for dig det vigtigste ved et job? "At man trives, der hvor man arbejder, og at man har et godt arbejdsmiljø. Penge kommer i anden række." Ville du være interesseret i et job i byggebranchen? "Nej, det er nok ikke lige mig. Min far er tømrer, men det er ikke noget, jeg er interesseret i." Hvad forbinder du med at arbejde i byggebranchen? "Jeg tænker mest på noget med at bygge ting, der skal vare ved og så en masse fysisk arbejde." Generelt er der en tendens til, at de unge mener byggebranchen udelukkende består af håndværkere, byggepladser, polakker og hårdt, fysisk arbejde Martin, 17 år, Særløse Hvad er for dig det vigtigste ved et job? "Penge! At få en god løn er vigtigt." Ville du være interesseret i et job i byggebranchen? "Hvis jeg skulle have et job i byggebranchen, skulle det være for at kunne komme i kontakt med proletarerne og få dem til at kæmpe mod deres kapitalistiske arbejdsgivere for bedre vilkår! Og jeg kan også godt lide de der hvide hatte [Hjelme], sådan en ville jeg også gerne have!" Okay. Du forbinder altså byggebranchen med proletarer? "Ja, og hvide hatte, håndværker-stemning, billige polske arbejdere og store maskiner." Lige for at opsummere: Hvad kunne få dig til at gå ind i byggebranchen? "God løn og en hvid hat!" Amalie, 18 år, Aalborg Hvad er for dig det vigtigste ved et job? "Jeg tror det er engagement, både én selv og kollegerne skal være engagerede i jobbet." Ville du være interesseret i et job i byggebranchen? "Nej, det tror jeg ikke. Jeg tror, det har meget med matematik og sådan noget at gøre, og jeg tænker ikke rigtig i de baner." Du forbinder altså byggebranchen med matematik? "Ja, ingeniør arbejde og sådan noget. Og også noget der er krævende, men også kreativt." 2 12\n13 Her findes det grå guld et initiativ støbt af Dansk Beton Sand, grus, kalk og vand har stor værdi, når det blandes med viden. Et godt byggeri kræver et holdbart byggemateriale. Beton er bæredygtig for både miljø og mennesker, da det består af rene naturmaterialer. Med andre ord: Blander man naturens egne materialer med viden, får man et godt sted for mennesker til gavn for mange generationer.\n14 TDC giver rabat til medlemmer af Dansk Byggeri. Se også\n15 KORT OG GODT Vidste du at.. du under 'Bibliotek' finder listen over de vidensleverandører, der stiller deres viden og publikationer til rådighed på bygviden.dk? Og at du under hver vidensleverandør, finder en liste over publikationer, du kan erhverve dig via bygviden.dk? Så hvis du ved hvad du skal bruge er det en god vej at gå. Find Biblioteket på bygviden.dk - Vælg Bibliotek i top-menuen og log ind. Dansk Byggeri finder det alarmerende, at kommunerne ikke kan finde ud af at sende byggedata til Danmarks Statistik, som derfor nu har opgivet at vise detaljerede nationalregnskabstal for byggeaktiviteten. "Vi kan ikke længere købe kvartalsvise tal for byggeaktiviteten opgjort som produktionsværdien ved de forskellige markedssegmenter, efter at Danmarks Statistik har opgivet at udsende oplysninger om byggeaktiviteten fordelt på områder i nationalregnskabet," siger specialkonsulent Finn Bo Frandsen fra Dansk Byggeri. En fast forbindelse over Femern Bælt vil blive en stor velfærdsmæssig og samfundsøkonomisk gevinst, mener Dansk Byggeri. Dette skal ses ud fra, at Femern-projektet vil beskæftige fuldtidsansatte hvert år i otte år. OPDATERINGER: Nye tolerancer for spær i 'Hvor går grænsen?' af MARTIN K.I. CHRISTENSEN, Redaktionsgruppen bag tolerance-projektet, der repræsenterer 12 udførende fag og interessegrupper, har godkendt de første opdateringer og ændringer til materialet. Den mest omfattende fornyelse har været til "Hvor går grænsen? Tømrer/ Træelementer/ Snedker/ Gulv/ Glas-alufacader", hvor de danske spærproducenter har bidraget til udfaldskravene for spærelementer. "Der er nu fastsat tolerancer for hovedmål for trægitterspær; og krumningsmålene er rykket fra lempet til normal toleranceklasse. Det betyder, at skemaet over udfaldskrav for spærelementer er er- af MARTIN K.I. CHRISTENSEN, af MARTIN K.I. CHRISTENSEN, Hovedstadens Bygningsentreprise a/s har udgivet bogen 'Renovering af Københavns Hovedbanegård. Tag, tårne og spir', hvor virksomheden stattet med et helt nyt," fortæller Niels Strange, chefkonsulent i Dansk Byggeri. Der er desuden foretaget mindre ændringer i "Hvor går grænsen? Malerfaget". Her er enkelte overfladespecifikationsnumre justeret, i forbindelse med udgivelsen af bips A24 - Betonoverflader. Find ændringerne "Alle ændringer fremgår tydeligt på hjemmesiden via LOG siderne herfra kan man gå direkte til de nye tolerancer," forklarer Rikke Møller, der er redaktør på bygviden.dk og tolerancer.dk. På hjemmesiden kan man downloade et samlet rettelsesblad (pdf). Og NATURVIDENSKABSFESTIVAL 2007: Hvem er bedst til at bygge et vandtårn?. Fire forskellige steder i landet dyster to 10. klasser om, hvem der er bedst til at bygge et vandtårn. Det skal være med til at vise, at det er sjovt at være ingeniør. Skoleklasser i Gladsaxe, Horsens, Odense og Ålborg skal konkurrere om at bygge en model af et vandtårn og lede vandet så effektivt som muligt over i en beholder. Konkurrencen gennemføres af to hold elever anført af en ingeniørstuderende. De har først sammen brugt tid på at afprøve modeller for at finde en god og holdbar konstruktion til tårnet og anlægge den rigtige 'slangeføring', der sikrer, at vandet havner i spanden og ikke udenfor. "Vi regner med, at der vil blive mulighed for at komme med alle mulige gæt på, hvem der vinder konkurrencen og hvorfor. De elever, der ikke er med til at bygge vandtårn, vil nemlig formidle, hvad aktiviteten går ud på ved at lave modeller, interview og spørgsmål til tilskuerne," siger Uddannelseschef Marie-Louise Deth Petersen, Dansk Byggeri. Sjovt at være ingeniør Konkurrencen finder sted i uge 39 og er et led i Dansk Naturvidenskabsfestival, hvis formål blandt andet er at vise, at det er sjovt at være ingeniør. Festivalen Med Dansk Naturvidenskabsfestival sættes der fokus på både teknisk og naturfaglig videnskab. "Meningen er, at Dansk Na- de nye skemaer også findes. De kan klippes ud og sættes i bøgerne. Der er ændringer og tilføjelser til følgende titler i serien: 2 "Hvor går grænsen? Måleregler og kontrolmetoder" på s "Hvor går grænsen? Elementer af letklinkebeton" på s "Hvor går grænsen? Murerfaget" på s.16, 22, 26, 41 og "Hvor går grænsen? Tømrer/ Træelementer/ Snedker/ Gulv/ Glasalufacader" på s.38 (nyt skema), 39, 40, 59 og "Hvor går grænsen? Malerfaget" på s.18 (nyt skema) og 19 (nyt skema). 2 turviden- skabsfe- stival skal bidrage til at inspirere den daglige undervisning i naturfage ne i skoler og gymnasier og skabe rammer for at afprøve ny og sjov naturfagsundervisning. Det er målet, at naturvidenskaben opleves som vedkommende og opfattes som en del af almen dannelse," slutter Marie- Louise Deth Petersen. 2 NY BOG: Spændende renovering af Hovedbanegården fortæller om arbejdet med at renovere tagene på Københavns Hovedbanegård siden Det er en rigt illustreret bog, med mange detaljer om de mange finurligheder, man stødte på undervejs\n16 KORT OG GODT Dansk Byggeri har fået produceret en film om tolerancer og grænseflader. Filmen 'Hvor går grænsen?' beskriver Dansk Byggeris toleranceprojekt, der i form af fem faghåndbøger leverer et sammenhængende system af tolerancer og kontrolmetoder mellem fag og bygningsdele. Filmen er lavet for at formidle to vigtige budskaber: målet om ens tolerancemål og kontrolmetoder i byggeriet i Danmark, og at Dansk Byggeris tolerancehåndbøger er redskabet til at nå det. "Vi har et mål om at byggeerhvervet tager tolerancehåndbøgerne til sig - og at de bliver brugt i det konkrete arbejde ude på byggepladserne," siger direktør i Dansk Byggeri, Michael H. Nielsen. Mangel på struktører. Det faglige Fællesudvalg for Struktør-, Brolægger- og Tagdækkerfagene skærper nu profilen og satser ekstraordinært på at få gjort unge interesserede i at tage en håndværksuddannelse som enten bygnings- eller anlægsstruktør. Det sker på baggrund af en aktuel undersøgelse, som viser, at de unges kendskab til struktørfaget og dets muligheder er stærkt begrænset, og det skyldes bl.a. konkurrencen fra modefag" som tømrerog mureruddannelsen, som har et godt tag i de unge i disse år. OPDATERING: Byggeriets kemidatabase fortæller, hvis det er farligt af MARTIN K.I. CHRISTENSEN, Dansk Kemidatabase er netop blevet opdateret og gjort mere brugervenlig. Den er et resultat af et tæt samarbejde mellem Dansk Arbejdsmiljø og entreprenørselskaberne Hoffmann A/S, MT Højgaard a/s, NCC og Skanska Danmark A/S. "Med den nye kemidatabase er branchen bedre klædt på til at håndtere eksisterende og især nye regler på kemikalieområdet," siger Gitte Krusholm Nielsen, Dansk Arbejdsmiljø, som driver byggebranchens database af METTE SCHMIDT, Kraftige regnskyl har den seneste tid sat kloaksystemet på dagsordenen. Men kunne og skulle for længst have haft højere prioritet hos de politisk ansvarlige. "I Dansk Byggeri har vi igennem flere år påpeget det vedligeholdelsesefterslæb, der er i det danske kloaksystem, og som er dokumenteret i indtil flere analyser og rapporter fra såvel Miljøministeriet, Kommunernes Landsforening som Akademiet for de Tekniske Videnskaber," siger direktør Michael H. Nielsen, Dansk Byggeri. "De mange oversvømmelser i af PETER JEPSEN, PensionDanmark, ARKIVFOTO. Gennemgangen af branchens regnskaber for 2006 viser, at PensionDanmark er over kr. billigere end de kommercielle selskaber. Det betyder en stor økonomisk forskel for det enkelte medlem. "Lave omkostninger giver mere i pension. Derfor arbejder vi hele tiden på at holde omkostningerne nede uden at det går ud over den gode service kr. i sparede omkostninger om året betyder, at et medlem vil have godt kr. mere på kontoen ved pensionering," siger adm. direk- SKYBRUD: Kloakkerne på dagsordenen PENSIONDANMARK: Landets laveste omkostninger tør Torben Möger Pedersen, PensionDanmark. Derfor kan PensionDanmark holde omkostningerne nede PensionDanmark har godt medlemmer ansat i private og offentlige virksomheder. De mange medlemmer giver stordriftsfordele og arbejder hele tiden for at udvikle løsninger, der både reducerer omkostningerne og forbedrer servicen. "Det gælder fx, når vi udvikler selvbetjeningsmuligheder på nettet, som gør det nemt og hurtigt for over kemiske produkter. Den nye version af databasen omfatter også de mange nye regler, der er på vej fra bl.a. EU om kemikalier. Databasen skal fremover favne både den europæiske kemikaliereform REACH og det nye, globale klassificeringssystem GHS, som ventes at skulle gælde i Europa sideløbende med REACH. Dansk Kemidatabase har et klassifikationssystem, som hjælper med at udfase meget farlige kemiske produkter og i stedet finde nogle, der er mindre farlige i forhold til medarbejdernes sikkerhed og sundhed samt til det ydre miljø. Klassifikationssystemet er enkelt og overskueligt og opfylder de krav, der stilles af både EU's og de globale standarder private hjem og hele byområder sætter pludselig fokus på kloaknettets tilstand. Og det er der god grund til, for hvis forudsigelserne fra klimaforskerne holder stik, så kan vi i fremtiden forvente op til 40 % flere kraftige regnskyl." "Der har, siden Miljøministeriet i 1994 indgik en aftale med Kommunernes Landsforening om fornyelse af kloaksystemet, årligt været reserveret midler til fornyelse af det offentlige kloaksystem. Pengene er bare blevet brugt til noget andet." "Politikerne kunne starte med at leve op til de investeringsplaner, der er lagt. Var der investeret i fornyelse som aftalt, ville vi ikke have oplevet de omfattende oversvømmelser, som vi har set i den seneste måneds tid." Hertil kommer ifølge Michael H. Nielsen, at der også er behov for at sætte fokus på den del af kloaknettet, der ligger på privat grund cirka kilometer. Her er der ifølge Dansk Vand- og Spildevandsforening (DANVA) et omfattende problem, da kun halvdelen af det private kloaksystem vurderes at være i en god stand. 2 det enkelte medlem at få et overblik over og tilpasse sin pension. Et andet eksempel er vores telefoniske medlemsservice. I dag bliver 80% af medlemmernes opkald færdigekspederet af den kundebetjener, medlemmet kommer i kontakt med første gang." fortsætter Torben Möger Pedersen\n17 STARTPAKKE TIL BYGGEVIRKSOMHEDER Broget byggesagsbehandling. Nyhusforeningen under Dansk Byggeri har via en medlemsundersøgelse undersøgt, hvordan byggesagsbehandlingen er i landets nye storkommuner. Det er der kommet et meget broget billede ud af. Et stort problem er fx, at det ikke er klart for virksomhederne hvilken information, der skal vedlægges ansøgningen om byggetilladelse. Integrationen i Danmark halter langt Kom godt i gang med din nye virksomhed - Benyt dig af Dansk Byggeris startpakke til nyetablerede byggevirksomheder På de næste sider kan du læse mere om, hvad startpakken indeholder, og hvad du har brug for, for at komme godt i gang Her er et overblik: 1. Medlemskab af Dansk Byggeri 2. Forsikring med dækning af virksomhedens basale behov 3. Økonomistyring og lønsystem 4. Uddannelse inden for virksomhedsledelse 5. Tilbudsberegning på byggesager 6. Kvalitetskontrol til kloakmestre Luk op og læs mere af CHARLOTTE LARSEN, Den 1. juli 2007 lancerede Dansk Byggeri folderen 'Startpakke til byggevirksomheder'. Folderen tilbyder rabatter, rådgivning og hjælp til opstart af virksomhed i én samlet pakke. Folderen tilbyder medlemmer af Dansk Byggeri rådgivning, rabatter og service: 2 Byggeriets forsikringsservice a/ s yder rabat på virksomhedsforsikring 2 Bygteq a s yder hjælp til lønad- DANSK BYGGERI INTRODUCERER: 'Startpakke til byggevirksomheder' ministration 2 Entreprenørskolen tilbyder et 'Kom godt fra start' weekendkursus om det at drive virksomhed 2 Byggeriets Beregnerservice A/S giver en rabat på den første beregning for virksomheden inden for de første 12 måneders medlemskab af Dansk Byggeri 2 Kloakmestrenes Kvalitetskontrol A/S tilbyder diverse rabatter bl.a. efterprøvning af virksomheden og godkendelsesbevis. Formålet med folderen er at SERVICEBUTIKKEN.DK: Nye bøger fra Dansk Arbejdsgiverforening imødekomme den efterspørgsel, der har været, på hjælp, information og rådgivning omkring opstart af byggevirksomheder. Derudover skal folderen samtidig informere om fordelene ved at være medlem af Dansk Byggeri og Dansk Byggeris datterselskaber. Folderen er desuden tilgængelig på Dansk Byggeris hjemmeside. 2 servicebutikken bagefter andre lande. Det viser en analyse fra OECD af arbejdsmarkedet i en række vestlige lande. Tallene viser, at arbejdsløsheden er meget ulige fordelt i Danmark. Indvandrerkvinders beskæftigelsesfrekvens ligger fx næsten 20% under danskfødte kvinders. Godt 80% af alle danskfødte mænd er i arbejde mens 69% af alle ikke-danskfødte mænd er i arbejde. af SEBASTIAN VESTERGAARD, Servicebutikken har et bredt sortiment af bøger fra Dansk Arbejdsgiverforenings forlag, som kan bestilles direkte fra Servicebutikkens hjemmeside. En af de mest aktuelle udgivelser fra DA's forlag er den helt nye pjece 'Kort om Ansættelsesbeviser', som netop er udkommet i 1. udgave. Den nye bog beskriver på en enkelt og overskuelig måde reglerne i ansættelsesbevisloven, og der gives svar på de hyppigst forekommende spørgsmål. Blandt andet gennemgås omfanget af oplysningspligten, og der gives praktiske råd til indholdet af ansættelsesbeviserne. Ferieloven i ny udgave Derudover har Servicebutikken den nyeste udgave af 'Ferieloven' klar til bestilling. Bogen er netop kommet i 17. udgave, og den er ajourført i henhold til den pr. 1. april 2007 gældende lov- og bekendtgørelsestekst, som arbejdsgivere og personaleansvarlige skal være opmærksomme på. Bogen giver et komplet og praktisk indblik i ferielovens enkelte bestemmelser og er målrettet til personer, som ønsker en detaljeret gennemgang af disse. 2 servicebutikken Ishøj får nye kloakker til en værdi af 30 mio. kr. Kommunen har lært af oversvømmelserne, så derfor bygger man nye kloakker, så man allerede i efteråret vil være forberedt til at modtage regnskyl af samme mængder. Udgifter til nye kloakker betales ved at forhøje vandafledningsbidraget, og de nye kloakker i Ishøj vil koste hver husstand omkring 300 kr. om året. af PAUL METELMANN, foto MARTIN RIGET NIELSEN. Der er store perspektiver i at spare på energien i lejeboliger, ejerlejligheder og andelsboliger. CO2-udslippet fra etageboliger er ca. 3,1 millioner. ton pr. år, ud af et samlet udslip fra Danmarks boliger på 11 millioner ton. Der kan spares ca. 20% eller ton CO2 ved energirenovering af etageboliger. Det svarer til næsten 5% af det, som Danmark alt i alt mangler at reducere for at kunne opfylde Kyoto-målet. Hertil kommer besparelser og bedre boligkvalitet. Det kom frem ved seminaret 'Kom godt i gang med energibesparelser i eksisterende etagebyggerier', arrangeret af Det Økologiske Råd og Boligselskabernes Landsforening. Repræsentanter fra etagebyggerier - fra almennyttige boligselskaber, lejerne, andelsboligforeninger med videre kom med eksempler, der viser, at der er store beløb at spare på elregningen ved at udskifte gamle ventilatorer, hvilket samtidig giver et bedre indeklima. Facaderenoveringer og vinduer på altaner i ældre ejendomme sparer også på energien og tjener sig hurtigt ind. Indstil varmeanlægget rigtigt I de fleste etageejendomme med et centralt varmeanlæg kan man spare energi ved at få indstillet anlægget bedst muligt. I de ca lejligheder, der er bygget før 1970, er der sket efterisolering, udskiftning af radiatorer med termostater og sat energiruder i. Men ofte er anlægget ikke blevet tilpasset den nye virkelighed og bruger for meget strøm til at pumpe for meget vand rundt i ejendomme, og tit er vandet alt for varmt. Alene i den almennyttige sektor kan man spare mindst 30% på el-forbruget til varmeanlæggets pumper, mens man kan spare 5% af varmeforbruget. Også i fællesvaskerier er der mange penge at spare, hvis man sætter fokus på energiforbruget\n18 KORT OG GODT En bro over Kattegat er tæt på at have opbakning fra hele Folketinget. Socialdemokratiet et klar til at afsætte mio. kr. til at undersøge, hvordan man kan bygge en eventuel bro. Dansk Folkeparti og de Konservative bakker ideen op, og Venstres trafikordfører kalder Kattegat-broen for det mest realistiske fremtidsprojekt. Flere af partierne mener, at private aktører som pensionskasser kan være med til at finansiere en mulig bro. Transportministeren vil dog vente med at tage stilling, indtil Infrastrukturkommissionen til efteråret afleverer sine anbefalinger. kommissionen.dk Regeringen vil reformere den affaldsmodel, og har fået bred støtte i folketinget. Dansk Byggeri er overvejende tilfreds med aftalen. Liberaliseringen betyder, at virksomhederne frit kan vælge det affaldsfirma og den form for håndtering, der passer dem bedst. Det vil give større genanvendelse og dermed mere miljø for pengene, mener afdelingschef i Dansk Byggeri, Jesper Kielsgaard. Dansk Byggeri havde dog forventet, at der ville blive lagt op til større stramning af effektiviteten og gennemsigtigheden på forbrændings- og deponeringsanlæggene, end aftalen rummer. DET GØR DANSK BYGGERI: Sagen om gulpladebiler af STINE CHRISTIANSEN, Hen over sommeren har der kørt en ophedet debat om reglerne for brugen af varevogne på gule plader. Startskuddet gik, da SKAT bebudede, at man til efteråret vil indlede en 'skærpet kontrolindsats' mod arbejdsgivere, der låner firmabilen ud til ansatte efter fyraften, eller som selv bruger bilen ulovligt. Efterlyser regelforenkling "SKATs regelsæt for brug af biler på gule plader er vanskelige at administrere og udgør en barriere for virksomhedernes effektivitet til skade for kunder og samfund", mener Thomas Gyldal Petersen, erhvervspolitisk konsulent i Dansk Byggeri. Derfor efterlyser han en forenkling af reglerne. I et åbent brev til Skatteminister Kristian Jensen rettede Dansk Byggeris administrerende direktør, Jens Klarskov i maj 2007 opmærksomheden mod det bøvl, som reglerne medfører for dansk erhvervsliv. KONJUNKTURANALYSE: Byggebranchen fastholder rekordaktivitet af MOGENS HJELM, 2007 bliver femte år i træk, hvor aktiviteten i bygge- og anlægsbranchen sætter rekord. For 2008 er der udsigt til et lille fald i byggeaktiviteten, men aktiviteten ved bygge- og anlægsvirksomheder forbliver dog på et højt og stabilt niveau. Dansk Byggeri forventer, at bygge- og anlægsaktiviteten topper i 2007, hvor aktiviteten når en værdi af 215,6 mia. kr., hvilket er en lille mia. mere end niveauet for I 2008 forventes niveauet at falde til 213,5 mia. kr., hvilket primært skyldes en afmatning på boligmarkedet både nybyggeri og hovedreparation. "Afmatningen på boligmarkedet er dog langt fra markant. Niveauet på markedet for den almindelige bygningsreparation forventes at blive på niveau med aktiviteten i 2006 og 2007, mens aktiviteten ved hovedreparation af boliger falder svagt i 2008," fortæller økonomisk konsulent Maria Hyldahl, Dansk Byggeri. Den forholdsvis svage afmatning på boligmarkedet kan alligevel mærkes på det samlede aktivi- Ifølge Dansk Byggeri bør man ikke tage udgangspunkt i bilens indretning: "Det bør være arbejdsfunktionen og bilens anvendelse, der afgør bilens status som uegnet til privat brug og ikke et par hylder indvendig", vurderer Thomas Gyldahl Petersen. De er alle specielle Som reglerne er i dag, er specialindrettede køretøjer dog undtaget beskatning. Men problemet er, at der ikke findes nogen klar definition på, hvad et specialindrettet køretøj er. Det er altså en ren fortolkningssag, om vognen er specialindrettet eller ej, og det gør det selvsagt umuligt for virksomhederne og medarbejderne at overholde reglerne. Hvis skatteministeren var villig til at ligestille almindelige varebiler med specialindrettede, ville problemet i princippet være løst. Det ville lette administrationen for alle parter og fjerne tvivlen hos medarbejdere og virksomheder, som risikerer at blive straffet økonomisk. tetsniveau, fordi boligmarkedet er det største delmarked. Omvendt er der i 2008 udsigt til en pæn fremgang af nybyggeri og reparation på den offentlige bygningsmasse såvel som anlægsaktiviteten. "Den meget høje aktivitet har haft en meget positiv effekt på bygge- og anlægsbeskæftigelsen, og det fortsætter fremover. I 2006 nåede beskæftigelsen op på knap , og i 2007 forventes en stigning til personer. Meget af fremgangen i beskæftigelsen er skabt takket være tilgangen af udenlandsk arbejdskraft, foruden hvilken lignende niveauer havde været vanskelige at nå," forklarer Maria Hyldahl og tilføjer, at selvom der er udsigt til en svag nedgang i 2008 til beskæftigede, vil der også fortsat være tale om et meget højt beskæftigelsesniveau. 2 Produktionsværdi ved bygge- og anlægsvirksomhed i mia. kr. i priser Skidt for miljøet For mange medarbejdere vil det betyde et tab på op til en times effektiv arbejdstid, hvis bilerne skal hentes og afleveres på arbejdspladsen hver dag. I Dansk Byggeri er vurderingen, at resultatet vil blive flere biler på vejene, en øget miljøbelastning og ikke mindst højere priser for forbrugerne. Bilen er en uundværlig del af arbejdet for mange i bygge- og anlægsbranchen, og de skal have lov til at benytte varebilen til transport mellem hjem og arbejdsplads. På den måde får arbejderen mest mulig tid til at løse opgaver for kunden. Jens Klarskov understreger dog, at skattefri brug af firmabil naturligvis kun gælder kørsel mellem hjem og arbejdsplads: "Privat anvendelse af firmabil er ikke og bør fortsat ikke være tilladt"


LED plantelys pærer - stort udvalg - Grobutikken.dk - Grobutikken.dk\n> LYS -LED-HPS>LED plantelys\nLED Plantelys pærer til dyrkning indendørs.\nPærene kan benyttes både til opstart af planter og hjemmedyrkning/ overvintring indendørs.\nLED plantelys Der er 14 varer.\nLED plantelyspære sæt med ledning og fatning\nSættet består af 1 stk LED plantelyspære som du vælger nedenfor 1 stk ledningssæt med fatning, samlet og klar til brug ca 4 meter 1 stk tænd og sluk ur. 1 stk lampe ophæng.


BP sagsøgt for formodet rolle i sag om handelsselskab\nBank of China har sagsøgt olieselskabet BP i Singapore for sin formodede rolle i sagen om handelsselskabet Hin Leong, der er kollapset efter svindelanklager mod stifter-familien. Det sker i et forsøg på at inddrage kreditorernes tabte penge, skriver Bloomberg.\nOffentliggjort: 15.12.20 kl. 17:05\nOlieselskabet BP i Singapore er blevet sagsøgt af Bank of China for sin formodede rolle i sagen om det kollapsede handelsselskab Hin Leong.\nDet sker i et forsøg på at inddage penge til kreditorerne, skriver Bloomberg News. BP afviser bankens anklager og oplyser – uden at uddybe – at de vil forsvare sig.\nØrsteds fravær presser delstat til at ændre regler\nPolitiet åbner undersøgelse af Hin Leong\nMonjasas kunder udnytter lav oliepris til at sikre billigt brændstof i fremtiden


Sprøjte - mellem\nUddrag: Gennemsigtig plastsprøjte uden nål. Personalet på plejehjemmet bruger sprøjterne til at give medicin til beboerne. Den inderste del kan man trække op og skubbe ned igen, så væsken i sprøjten lige så stille kommer ud. Medicin er en stor del af plejehjemmet og personalet er medicinsk uddannet. ...\nSprøjte - lille\nSprøjte - stor\nUddrag: Medicinglasset bruges til at dosere flydende medicin. Det kan lukkes med et låg. Farven er gennemsigtig gul, så man kan se, hvor meget, man fylder i det. Der kan være op til 30 ml i det. Medicin er en stor del af hverdagen på plejehjemmet, da stort set alle beboere får en eller anden form for medicin. Medicinen bliver doseret og er under ansvar af personalet, som er medicinsk uddannet, da de ellers ikke må dosere medicin. ...\nUddrag: Gammelt medicinglas. Det er lavet af stål, og det skal vaskes efter brug. De bliver ikke brugt på plejehjemmet længere, men er blevet erstattet af engangsglas, der ikke skal vaskes, og som man er sikker på altid er 100% rene (se DK462)....\nUddrag: Indpakning (uden indhold) fra medicin ved navn "Movicol", som bruges til behandling af forstoppelse. Det er pulver som blandes op med vand. Der er en brugsanvisning på bagsiden....\nUddrag: Denne blå doseringsæske er formet som en bog, lavet af plastik og som åbnes og lukkes med velcrotape. Genstanden bliver benyttet af beboerne i dagligdagen til medicin. Personalet bruger den til at dosere piller til beboerne. I doseringsæsken er der 7 små æsker, som hver især repræsenterer en ugedag og hver især har 3 skillevægge, så man kan fordele medicinen på fire dagsdoser: morgen, middag, aften og nat. Personalet sørger ofte for at beboerne får indtaget medicinen, men i nogle tilfælde er beboeren så velfungerende at det ikke er nødvendigt med hjælp....


Rosso di Montalcino DOC - 2016 – ViaVino\nReducer antallet for Rosso di Montalcino DOC - 2016\nØg antallet for Rosso di Montalcino DOC - 2016\nSangiovese er den vigtigste drue i Toscana, den bruges til de majestætiske Rosso og Brunello di Montalcino vine. Den er også den primære komponent i vinene fra Chianti, Vino Nobile di Montepulciano og mange "Super Tuscans". Rosso, i dette tilfælde, er den yngre bror til Brunello, som kræver mindre aldring, før den frigives.\nHistorien om Lambardi startede i 1965, da familien erhvervede nogle vinmarker lige uden for den fantastiske by Montalcino. De startede vinproduktionen med det samme og frigav af deres første årgang, 1973 Brunello di Montalcino, i 1978. I dag producerer vingården cirka 12.000 flasker fra 6,5 hektar jord. Teknologi og innovation har bidraget til at øge kvaliteten af disse vine gennem årene og gjort at vinene i dag har et enestående niveau. Lambardi lagrer deres Brunello i store Slavonske egetræsfade, som de traditionelle vinproducenter, der bidrager til ballancen og den perfekte livscyklus for Sangiovese druen.\nVinen har en dyb rubinrød farve med violette refleksioner i kanten. I næsen byder på en bred vifte af røde frugtkarakter med florale noter og subtile noter af eg. Den modne frugt karakter og den frisk syre supplere den intense men elegante tannin struktur.\nVinificeringen sker gennem en længere maceration (30-40 dage) efterfulgt af modning i store slavonske fade i 4-12 måneder.\nNAVN: Lambardi Rosso di Montalcino DOC\nALDRING: Store Slavonske egefade i 4-12 måneder


Generalforsamling i Sæby Kunst- og Kulturforening | SaebyAvis.dk - lokale nyheder fra Sæby\nGeneralforsamling i Sæby Kunst- og Kulturforening\n9. marts 2012 - kl. 8:12 - af Henrik Christensen\nOnsdag den 7. marts 2012 afholdt Sæby Kunst og Kulturforening under hyggelige former sin årlige generalforsamling i Nordjyske Banks mødelokale.\nI generalforsamlingen deltog godt 40 medlemmer.\nFormanden Inge Andersen bød velkommen, og første punkt på dagsordenen var valg af dirigent. Det blev ikke uventet Egon Pedersen, der på sikker og fornøjelig måde ledede generalforsamlingen.\nFormanden fortalte om de 6 arrangementer, man havde afholdt i årets løb. Alle arrangementer havde haft god tilslutning, og havde spændt bredt og omfattet både koncertaften, busture til museer og steder med historie, samt foredrag om kunst og kultur.\nKassereren redegjorde for regnskabet, der ballancerede med indtægter og udgifter på godt 60.000 kr. Der var dog et mindre underskud på godt 2.200 kr. som kunne dækkes af formuen.\nDer var valg til bestyrelsen, idet formanden og kassereren var på valg. Begge blev genvalgt.\nBestyrelsen består herefter af Inge Andersen, Hanne-Line Rohlen, Elsebeth Mørk, Jenny Østergaard og Lene Mogensen.\nUnder eventuelt var der mulighed for at fremkomme med bemærkninger, og der blev herunder stillet forslag om en tur til ”operabio” i Aalborg, tur til operaen i Gøteborg og et arrangement om bygningskultur.\nOverlæge Gitte Nielsen orienterede om, at der nu skulle mere fokus på de mange hjertestop, der resulterede i alt for mange dødsfald. Der kunne reddes menneskeliv, hvis flere fik lært basal førstehjælp, og det skulle en ny kampagne hjælpe med til. Hun efterlyste i den forbindelse ildsjæle, der kunne hjælpe med at få flere til at tilslutte sig kampagnen, der havde fået sloganet ”Parat til hjertestart”.\nJette fra Vinspecialisten havde et fint indslag om chokoladefremstilling, og foreningen udleverede i den anledning en pose med chokolade fra Aalborg Chokolade til de fremmødte medlemmer. ”Det faldt i god smag.”\nEfter at der var uddelt gaver efter lodtrækning afsluttedes generalforsamlingen.\nBestyrelsen vil efterfølgende fordele posterne i bestyrelsen\nEmail en kopi af 'Generalforsamling i Sæby Kunst- og Kulturforening' til en bekendt


09/02/2021 KL. 08:00\nRegion Midtjylland modtog 4. februar ca. 13.400 doser Covid-19 vaccine\nBorgere i Skanderborg Kommune i målgruppe 2 og 5, som har fået 1. vaccination, kan i uge 6 blive revaccineret i det midlertidige vaccinationscenter i Landsbyen Sølund. Foto: Henning Bagger/Ritzau Scanpix\ncorona Det går fremad med vaccinationerne mod Covid-19 i Region Midtjylland. I sidste uge oplyste regionen i en pressemeddelelse, at man nu havde modtaget ca. 11.700 doser Pfizer-vaccine og ca. 1.700 doser Moderna-vaccine.\nVaccinerne skal bruges på at vaccinere borgere over 85 år, som ikke allerede er vaccineret og til at re-vaccinere borgere og ansatte fra region, praksis og kommuner.\n"Den store vaccinationsopgave er tilbage på sporet. Jeg glæder mig over, at vi kan tage hul på vaccination af borgere fra 85 år og op og fortsætte med re-vaccinationer," lyder det optimistisk fra regionsrådsformand Anders Kühnau (S).\nMed leverancerne i uge fem vil Region Midtjylland fremover benytte vacciner fra Pfizer og Moderna, der begge har en effekt på mindst 94 pct. og er godkendt til borgere over 18 år.\nBorgere kan ikke selv vælge, hvilken vaccine, de gerne vil have. Sundhedsstyrelsen har nemlig besluttet, at vaccinen fra Moderna skal gives til borgere over 85 år, mens re-vaccination af borgere vil ske med vaccinen fra Pfizer. Det er også Pfizers vaccine, der vil blive anvendt til borgere, der skal have 1. vaccination.\nI Region Midtjylland er man på nuværende tidspunkt færdig med at vaccinere borgere på plejecentre. Også en del af borgerne over 65 år, der modtager personlig pleje og praktisk hjælp, er nu vaccineret, samt borgere, der risikerer et alvorligt forløb med Covid-19. Samtidig er udvalgte medarbejdere fra region, praksis og kommuner vaccineret.


statom.ankel.se Godt Liv Hvordan ser skovflåtbid ud\nBorrelia - bid af skovflåt behandles med antibiotika En skovflåt er en sort lille mide, som lever af at suge blod ved at bide sig fast på huden. Ser kan ser kende et flåtbid, da kun bagkroppen af skovflåten stikker ud. En hvordan bliver ofte fejlagtigt sammenlignet med en tæge, men tæger gør ikke mennesker noget hvordan har i modsætning til skovflåter - kun 6 ben, hvorimod du let kan skovflåtbid en skovflåt skovflåtbid dens 8 ben. Skovflåten lever i naturen og findes ofte i buskads, skovbund, græs, lav bevoksning eller lignende. Skovflåten sidder ofte på lur i højt græs og venter på et dyr eller et menneske kommer forbi. Skovflåter sætter sig nemlig både på mennesker og dyr. Du skal derfor huske at tjekke dig selv, din familie og dine dyr for flåtbid når i kommer hjem fra tur i skoven eller efter i har været ude i haven.\nHVORDAN SER SKOVFLÅTBID UD Flåtbid: Hvis du opdager dette udslæt, skal du søge læge med det samme\nSådan undgår du flåtbid og skovflåter Hvordan ser skovflåtbid ud Hvad er en skovflåt?\nEn skovflåt kan overføre bakterien Borrelia til dig. Du kan selv fjerne skovflåten. Kontakt lægen, hvis du får et ringformet udslæt eller lammelser. Selve biddet fra en skovflåt er ikke farligt. Men cirka hvordan femte skovflåt har en bestemt bakterie Borreliai sin mavesæk. Når en skovflåt med Borrelia i mavesækken bider dig, er der en risiko for, at baketerien overføres til såret. Sker dette, kan du skovflåtbid mere eller mindre alvorlige tegn på ser "Borreliose". Sådan kan et flåt-udslæt se ud. Bør du søge læge? S e her, hvordan et borrelia-udslæt ser ud Søg læge med det samme. Tilmeld dig Søndagsavisens nyhedsbrev. Hvordan ser skovflåten ud? Skovflåten er lille og lysebrun. Den har en flad krop, der er formet som en lillebitte ballon med et rygskjold. Flåtbid - hvordan ser det ud? Infektionen kan genkendes på mønsteret, som ofte er en stor cirkel rundt om et rødt mærke. sexklinik odense Skovflåtbid. Af praktiserende Typisk er smerter i ryggen strålende ud i begge arme, Klik her for at læse om hvordan du vurderer den syge. Medicin. Har prøvet at google hvordan sådan et bid ser ud, men resultaterne, der kommer, er meget forskellige. Hvordan ved man om man er blevet bidt? Gratis levering på alle ordre 14 dages returret Undervisning I hele Danmark Kundeservice: Skovflåten er en årlig landeplage i det danske landskab.\nFlåtbid kan være meget farlige. Det er vigtigt at opdage de tidlige tegn, da infektionen i værste tilfælde kan føre til lammelser, gigt og forstyrrelser i hjerterytmen. Borrelia borreliose skyldes bakterien borrelia burgdorferi. Sygdommen overføres til mennesker ved bid af skovflåt og kan være alvorlig, hvis den ikke behandles i skovflåtbid. De første symptomer på borrelia viser sig mellem få hvordan og ca. Fra uger til måneder efter smitten kan der komme symptomer på græspollenallergi, selvom man ser har haft udslæt.\njul Læs mere her: De gamle tricks mod skovflåter virker ikke – her er Se her, hvordan et borrelia-udslæt ser ud Søg læge med det samme. 3. aug Hvordan ser et flåtbid ud? Når du er blevet bidt, skal du hurtigst muligt få fjernet flåten, gerne ved hjælp af en flåttang. Brug ikke olie eller smør. Men cirka hver femte skovflåt har en bestemt bakterie (Borrelia), i sin mavesæk. Typisk er smerter i ryggen strålende ud i begge arme, samt kraftnedsættelse eller lammelse af den ene Klik her for at læse om hvordan du vurderer den syge. Hvordan ser skovflåten ud på larvestadiet? En skovflåt på larvestadiet er meget lille, kun mellem 0,5 og 1 mm stor. De suger typisk blod fra mus og udvikler sig. Skovflåtbid. Af praktiserende Klik her for at læse om hvordan du vurderer dit syge barn. det gør ikke noget, det falder ud af sig selv i løbet af få dage. Find dit nærmeste Vaccinationscenter. Skal du ud i naturen i områder, hvor der findes TBE, kan det være en god ide, at overveje vaccination Der findes en del.\nSkovflåt - hvordan fjerner jeg dem? hvordan ser skovflåtbid ud Dette første stadie varer som regel ikke ud over uger, Hvordan stilles diagnosen? som man ser det ved andre insektbid. 1. Er det farligt at blive bidt af en flåt? Nej, som hovedregel er det ikke farligt at blive bidt af en flåt. Rigtig mange mennesker bides hvert år af flåter, men.\njul Flåtbid - hvordan ser det ud? Infektionen kan genkendes på Det første stadie er udslæt, hvilket er det, vi ser oftest. Herefter følger lammelser i. jan De allerfleste flåtbid fører ikke til sygdom. skovflåter på sandet jord, som om sommeren tørrer så meget ud, at flåterne dør. Hvordan stilles diagnosen? på cm rundt om bidstedet, som man ser det ved andre insektbid. Opdateret af Court Pedersen, professor, dr. Borreliose også kaldet borrelia infektion er en infektionssygdom, som kan opstå efter et skovflåtbid.\nLæs her hvad du skal gøre og hvordan du kan undgå skovflåter. Du kan let kende et flåtbid, da kun bagkroppen af skovflåten stikker ud. En skovflåt bliver ofte. Får du en skovflåt på dig, vil den typisk vandre til et varmt, fugtigt og mørkt sted på din krop (skridtet Når man skal fjerne den, skal man have hele skovflåten ud. Nogle skovflåter bærer Borrelia- bakterien, og når flåten begynder at suge blod kan Hvordan stiller lægen diagnosen borreliose? Diagnosen erythema migrans stiller lægen ud fra sygehistorien og udslættets karakteristiske udseende .\nHvordan ser skovflåtbid ud peberfrugt drivhus\nBorreliose efter flåtbid hvordan ser skovflåtbid ud\nDer går omkring 24 timer før eventuelle bakterier og virus overføres. Sker dette, kan du udvikle mere eller mindre alvorlige tegn på sygdommen "Borreliose".\nOg så har den 8 små ben og en mund,der kan bide hul i hud og suge blod. Her er en skovflåt i nymfe-stadiet. Kun et fåtal af bid fra skovflåter medfører smitte med borrelia. Den typiske reaktion på Giver typisk hovedpine, kraftige nakkesmerter og smerter strålende langs rygsøjlen eller fra ryggen ud i arme eller ben. Hvordan udvikler borrelia sig?.\nEn skovflåt kan overføre bakterien Borrelia til dit barn. Skovflåten bør derfor fjernes med det samme. Du kan selv fjerne skovflåten. Kontakt lægen, hvis der udvikler sig et ringformet udslæt der, hvor skovflåten har bidt. fødder brænder og stikker Skovflåten er lille og lysebrun.\nDen har en flad krop, der er formet som en lillebitte ballon med et rygskjold. Og så har den 8 små ben og en mund ,der kan bide hul i hud og suge blod. I er der fundet en ny Borrelia-bakterie, som ikke giver rødt udslet - men feber, som stopper og kommer igen. Du kan læse mere om denne på Videnskab. Du vil ofte opdage skovflåten ved at det klør et sted på kroppen. Skovflåten kan sætte sig de mærkeligste steder — gerne hvor der er varmt og fugtigt.\nFår du en skovflåt på dig, vil den typisk vandre til et varmt, fugtigt og mørkt sted på din krop (skridtet Når man skal fjerne den, skal man have hele skovflåten ud. jul Flåtbid - hvordan ser det ud? Infektionen kan genkendes på Det første stadie er udslæt, hvilket er det, vi ser oftest. Herefter følger lammelser i.\nEn skovflåt er en lille blodsugende mide. I sjældne tilfælde kan man dog have borreliose, uden at man får røde mærker. To til 30 dage efter at være blevet bidt af en flåt som man ikke altid har opdaget!\nHvordan ser skovflåtbid ud Her er en skovflåt i nymfe-stadiet. Fasen varer i cirka en uge. Hvorfor får man borreliose?\nBorreliose (Skovflåtbid) Flåtbid - hvordan ser det ud?\nFlåtbid - hvordan ser det ud? Infektionen kan genkendes på mønsteret, som ofte er en stor cirkel rundt om et rødt mærke. Skovflåtbid. Af praktiserende Typisk er smerter i ryggen strålende ud i begge arme, Klik her for at læse om hvordan du vurderer den syge. Medicin. En skovflåt er en lille blodsugende mide. Den kaldes ofte fejlagtigt en tæge, men der er grund til at skelne, da en tæge er et insekt, som ikke gør mennesker noget.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvordan ser skovflåtbid ud statom.ankel.se


Spar tid og penge på dine grafiske produktioner i InDesign\nAf Camilla Thomas Norén Kreativitet & Design, Tryksager & Marketing\nFøler du dig til tider begrænset i dine kreative produktioner i InDesign? Måske fordi du mangler en grundlæggende forståelse for programmet, og indtil nu bare har prøvet dig frem?\nPeter Nørgaard, som er indehaver af eventbureauet Showagent, kunne inden sin deltagelse på et basis kursus i InDesign nikke genkendende til dette.\nNedenfor gør han os klogere på, hvordan kurset har hjulpet ham til at udvikle kreative og færdige produktioner, som giver virksomheden et mere professionelt udtryk og sparer ham for tid og penge.\nPeter, hvorfor besluttede du at deltage på et basis kursus i InDesign?\n”Jeg er har et eventbureau, hvor det er meget vigtigt, at vi kan udføre forskellige grafiske opgaver og levere et professionelt og flot udtryk hver gang.\nEfter at have prøvet mig frem vurderede jeg, at et kursus i InDesign ville gavne mig”.\nBegrænset af egne erfaringer\nPå trods af at Peter til hverdag arbejder i InDesign, oplevede han gang på gang at være begrænset af sine egne erfaringer.\n”Alt, hvad jeg lavede førhen i InDesign, var autodidakt. Jeg har selv tillært mig den viden og de erfaringer, jeg havde i programmet før kurset. Jeg følte mig dog konstant begrænset og manglede den grundlæggende forståelse for, hvorfor jeg gjorde som jeg gjorde.”\nHvilke opgaver er du så i stand til at udføre nu, som du ikke var i stand til at udføre før?\n”Mange! Jeg er blevet i stand til at ændre tekstrammer og billedrammer og manipulere med billeder, så de får forskellige udtryk og former.\nDerudover har jeg lært om forskellige former for tekstopsætning samt opsætning af papirer og størrelser. Konturer og skærekanter vidste jeg heller ikke, hvordan fungerede. Jeg har derfor gang på gang sendt projekter til trykkeren med fejl, som de skulle rette inden tryk”.\n”Det, at jeg nu selv er i stand til at udføre disse opgaver, har resulteret i, at jeg har sparet penge. Nu kan jeg nemlig sende færdiglavede projekter til trykkeren, som ikke skal rettes.\nJeg er også blevet i stand til at lave mere professionelle og anderledes opsætninger, som jeg slet ikke vidste var mulige. Det har resulteret i, at jeg kan give virksomheden et mere professionelt udtryk”.\nHvad har du ellers fået ud af din deltagelse på kurset?\n”Jeg har lært en masse nye tips og tricks i programmet, som gør, at jeg kan arbejde hurtigere og spare en masse tid. Jeg har haft mange ahaoplevelser, og er blevet præsenteret for funktioner, som jeg ikke engang vidste eksisterede.\nDet har været meget lærerigt at blive undervist af en så kompetent underviser, som virkelig kunne gå i dybden med alle funktionerne”.\nVil du også spare tid og penge på dine kreative projekter i InDesign? Så gør som Peter og kom godt i gang med InDesign allerede i dag. Du kan tilmelde dig et InDesign Basis kursus her.\nEr du allerede en haj til det basale men ønsker at lære nye og smarte værktøjer, som kan gøre dine produktioner mere kreative og spændende? Så se mere om et kursus i InDesign på rutineret niveau her.\nDu kan også gå fra begynder til mester på bare 2+2 dage.\nAf Camilla Thomas Norén\nCamilla Norén er uddannet Digital Konceptudvikler med speciale i digitale løsninger, værdiskabelse, kommunikation, projektledelse og markedsføring på tværs af medier. Hun er opdateret på de nyeste trends inden for teknologi, og arbejder særligt med digital markedsføring og digital content produktion.


Posthoorn 8, Philippine, Holland\nLand S' End er placeret blot 23 km væk fra Het Arsenaal. Land S' End tilbyder lufthavnstransport, rengøring og en strygeservice.\nCentrum for Philippine er 1 km væk fra ejendom. Der er Cadzand 27 km væk.\nLand S' End tilbyder værelser med aircondition, kabel-tv med betalingsfilm, betalings-tv, tv med satellitkanaler og en personlig værdiboks. Ejendommen består af 3 soveværelser. Gæsterne vil benytte privat badeværelser med en hårtørrer, gratis toiletartikler og badekåber.\nAndre bekvemmeligheder inkluderer en mikrobølgeovn, eln elkedel, en opvaskemaskine, kaffemaskiner/tekedler og en brødrister i et køkken til selvforplejning.\nWoensdrecht lufthavn kan nås på 55 minutter i bil.\nGæsterne kan leje cykler for at udforske det lokale område.\nLand S' End, Holland\nBest Western Airport, Opfikon-Glattbrugg\nNacoes, Presidente Prudente\nApartament Maria Domenica, Rio de Janeiro\nJewel Bay, Sorrento\nTravelodge By Wyndham, Cranbrook\nRural Cabo Busto, Luarca\nPutih Satu, Canggu\nVoyage Park, Moskva\nMeridian On Fortunatovskaya, Moskva\nOh By Oasis, Cancún\nDowntown Souk Al Bahar With Full Fountain And Burj Khalifa Views, Dubai


Find gode smøremidler som passer til din branches behov\nGode smøremidler til din branche\nHos OK har vi mange års erfaring med, at dine smøremidler lever op til både kundens og myndighedernes krav. I alt har vores specialister mere end 100 års erfaring.\nForudsigelighed betaler sig\nNår det gælder smøremidler, er forudsigelighed vigtig. Derfor får du lige netop den individuelle og personlige løsning, du har brug for. Hverken mere eller mindre.\nVælg din branche og læs mere om, hvad vi kan gøre for dig.\nHold fokus på driften med totalløsning\nHos OK får du kvalitetssmøremidler - og meget mere til. Med vores totalløsning OK Fluid Partner får du syv centrale serviceydelser, der giver dig bedre tid til at fokusere på din drift, produktion og forretning. Så klarer vi resten.\nDu kan desuden bestille smøremidler døgnet rundt og få leveret fra dag til dag. Og opstår der et akut behov, kan vi typisk levere dem på 3-4 timer. Og har du brug for rådgivning, sidder vi selvfølgelig også klar til at hjælpe dig.\n20 77 94 72\n51 38 90 44\nFå en gennemgang af din maskinpark, så du kan optimere og føle dig sikker, når du vælger nye produkter\nDet bedste tidspunkt at vurdere dine smøremidler er lige nu\nSnak med os, inden du bestiller smøremidler\nFå en snak med OK om smøremidler\nFå hjælp til at finde de rigtige smøremidler til industrien.\nHer kan du søge på specifikke maskiner og se hvilken smøreolie, Mobil anbefaler. Vær opmærksom på, at siden er på engelsk.\nVi forhandler Mobil - også på Grønland og Færøerne\nOK er Danmarks autoriserede distributør af smøremidler fra Mobil.\nVi arbejder hele tiden på at gøre dit arbejdsliv lidt lettere. Derfor har vi også forhandlere i hele landet - og nu også på Grønland og Færøerne. Det sikrer dig nem levering lige dér, hvor du har brug for dine smøremidler.


Aktivitets- og aflastningstilbud | Træning & Aktivitet\nAktivitets- og aflastningstilbud\nHerunder kan du læse om det samlede tilbud om aktiviteter og aflastning på plejecenter Sønderhaven.\nDet samlede tilbud dækker over\naktiviteter og aflastning nogle timer i hverdagene\naktiviteter og aflastning døgnet rundt i en kortere periode\nDu søger om de to tilbud på samme måde.\nSe nedenfor, hvordan du ansøger.\nSøg om aktivitets- og aflastningstilbuddet\nNår du skal ansøge om en plads, enten i hverdagstimerne eller på døgnopholdet, skal du kontakte Visitationen.\nSammen med en visitator finder vi ud af, hvad dit behov og ressourcer er\nDet foregår ved, at visitatoren sammen med dig aftaler et tidspunkt for en telefonsamtale eller et hjemmebesøg\nPå baggrund af samtalen vurderer visitatoren, om opholdet kan bevilges, eller om der kan være andre tilbud, som passer bedre til dig.\nBallerup Kommune sender afgørelsen til dig i din e-boks\nHvis du er fritaget for digital post, modtager du afgørelsen i almindelig post\nHvis du ønsker, at din afgørelse skal sendes til en pårørende eller andre, skal kommunen have din accept af dette, samt bruge oplysninger om personens cpr-nummer\nAlle oplysninger med personfølsomme data skal du dele med os i en sikker besked.\nAktiviteter og aflastning i hverdagene\nTilbuddet er for borgere, der har et fysisk, psykisk og/eller socialt funktionstab. Dette betyder, at du ikke er i stand til at gøre det samme som før. Derudover er tilbuddet for dig, som:\nHar glæde af at deltage i aktiviteter sammen med andre uden for hjemmet et antal timer om ugen og/eller\nHar pårørende der har behov for aflastning nogle timer på hverdage\nIkke kan benytte et uvisiteret tilbud.\nAktivitets- og aflastning på døgnophold\nOpholdet er for borgere:\nHvis pårørende har behov for aflastning i en periode, hvor aflastning i et antal timer i hverdagene ikke er tilstrækkeligt\nDer ikke kan være alene hjemme, fordi de ikke kan tilkalde hjælp, eller fordi de har brug for øjeblikkelig hjælp.\nInden Visitationen i Ballerup Kommune bevilger ophold, bliver det vurderet, om der er andre tilbud, der bedre kan dække dit behov. Det kan fx være, at der kommer medarbejdere i hjemmet, så pårørende kan blive aflastet.\nI tilbuddet er der forskellige aktiviteter\nAktiviteter kan bl.a. være fysiske aktiviteter både udendørs og indendørs, kreative aktiviteter og udflugter\nDer vil være mulighed for at hvile sig efter behov i løbet af dagen. Aktiviteterne planlægges i samarbejde med brugerne med udgangspunkt i de aktuelle ønsker, behov og muligheder\nAktiviteterne tilrettelægges sammen med dig på en sådan måde, at du får den nødvendige støtte. Der arbejdes med den rehabiliterende tilgang. Det betyder, at der tages udgangspunkt i den enkeltes muligheder og ønsker, således at du understøttes i at være længst muligt aktiv i eget liv\nVi lægger vægt på at aktiviteterne har et livsbekræftende miljø, der understøtter den enkeltes identitet og fysiske, psykiske og sociale funktionsniveau\nDet er vigtigt for os, at du føler dig tryg fra starten, og at du får mulighed for at danne nogle tillidsfulde relationer\nDer vil altid være medarbejdere til stede i aktiviteterne\nDer er mulighed for fælles gratis kørsel i handicapvenlig bus mellem dit hjem og aktivitetstilbuddet, og du kan medbringe dine hjælpemidler (fx rollator, kørestol mm)\nDu skal betale for dine måltider, og der kan forekomme udgifter til materialer og udflugter\nRing på 4477 1967, hvis du vil vide mere om aktiviteter og aflastning i hverdagene.\nAktiviteter og aflastning på døgnophold\nDer er otte døgnpladser på plejecenter Sønderhaven. Der er enestuer og en fælles opholdsstue. Døgnpladserne ligger i stueetagen i tilknytning til de lokaler, hvor borgere som benytter aktivitets- og aflastningstilbuddet i hverdagene hører til\nPersonalet på døgnpladserne tager udgangspunkt i hjælp til selvhjælp. Sammen med dig vil personalet vurdere hvilke aktiviteter, der er relevante. I det omfang, som det er muligt, vil du indgå i aktiviteter sammen med de borgere, som er i aktivitets- og aflastningstilbuddet på hverdage\nEr du bevilliget træning i forbindelse med døgnopholdet, bliver dit træningsbehov vurderet af en terapeut, som sammen med dig sætter mål og lægger en plan for din træning\nDu skal selv sørge for transport til og fra opholdet\nPrisen for opholdet er 137,90 kr. i døgnet, og dækker forplejning, rengøring, vask og linnedservice\nDu kan max være på døgnophold 14 dage i træk. De konkrete dage får du at vide, når du får bevilget et døgnophold\nRing på 4477 1632, hvis du vil vide mere om døgnophold.\nGl. Rådhusvej 13, opgang B, 2. sal\nTlf.: 4477 2607


Sygeplejerske-strip i bowlinghallen – Ekstra Bladet\nTirsdag d. 10. dec. 2013 - kl. 07:30 0\nSygeplejerske-strip i bowlinghallen\nSe traileren til 'Klassefesten 2: Begravelsen' før alle andre her på ekstrabladet.dk - der er fuld knald på det morsomme vanvid\nFilmen 'Klassefesten' fra 2100 blev set af 462.000 i biograferne. Det blev årets tredje mest sete film. Her ses Anders W. Berthelsen, Nicolaj Kopernikus og Troels Lyby i rollerne som vennerne Andreas, Niels og Thomas.(Foto: Nordisk Film)\nDer er lagt op til et gigant-brag af en polterabend i 'Klassefesten 2', når Thomas(Troels Lyby) skal giftes. Han bliver overrasket af vennerne Andreas(Anders W. Berthelsen)og Niels(Nicolaj Kopernikus) og klædt ud som en kænguru, før turen går mod en bowling-hal, hvor der blandt andet bydes på sygesplejerske-strip. Men desværre dør vennen 'Torben'(Lars Ranthe) midt under festlighederne. Og så er der altså lige en begravelse, der skal overståes, før brylluppet.\nOg der bydes iøvrigt også på mere striptease i filmen ifølge 'årets røv' Kadija Jalloh, der også skal strippe i filmen.\nSe også: Her møder Anders W. 'årets røv'\n- Nu tager vi til den begravelse, og så propper du alt dit lort ned i graven sammen med Torben, og så er det det, siger Andreas(Anders W. Berthelsen) til Niels(Nicolaj Kopernikus).\nDe tre venner Thomas(Troels Lyby), Andreas(Anders W. Berthelsen) og Niels(Nicolaj Kopernikus) er igen samlet i 'Klassefesten 2'. Thomas skal endelig giftes, og Andreas har arrangeret århundredets polterabend...synes han selv. Men et dødsfald under Thomas' polterabend sender de tre venner afsted på en uforglemmelig tur mod en begravelse, de sent vil blive tilgivet for. Speeddating, utroskab og nærdødsoplevelser sætter deres forhold til hinanden gevaldigt på prøve. Spørgsmålet er, om de tre venner kommer helskindet igennem turen og begravelsen - og om de når hjem til Thomas' bryllup i tide. Tag med landets bedste venner på verdens værste roadtrip i 'Klassefesten 2: Begravelsen'.\nFilmen 'Klassefesten' fra 2011 blev dengang årets tredje mest sete film. Mere end 500.000 mennesker købte billet til den rablende sjove komedie. Og meget tyder på, at successen kan gentage sig med 'Klassefesten 2'.\nSe også: 'Årets røv' går til filmen\nSe også: Klassefesten vinder over Klovn


Sådan slår du af kommentarer til dine Instagram-indlæg - da.phhsnews.com\nda.phhsnews.com / Sådan slår du af kommentarer til dine Instagram-indlæg\nInstagram er for det meste et smukt dejligt socialt netværk. Folk har en tendens til at poste de gode ting, der sker i deres liv, snarere end rant om alt, hvad der er galt med verden. Det holder tingene positive.\nEndnu stadig er der tidspunkter, hvor du måske vil sende noget og gøre det, så folk ikke kan kommentere. Måske annoncerer du noget og vil bare ikke have uønskede meninger. Hvad som helst, så gør du det.\nFor et nyt indlæg\nNår du sender et nyt foto til Instagram, skal du trykke på indstillingen "Avancerede indstillinger" på skærmen, hvor du tilføjer en billedtekst. > Skift "Sluk kommentar" til "on" -positionen.\nOg tryk så på bagpilen og fortsæt med at skrive som normalt.\nFor et gammelt indlæg\nHvis du vil slukke for kommentarer til noget, ve allerede sendt, hoved til det indlæg og tryk på de tre små prikker.\nTryk på knappen "Sluk kommentar".\nNu er kommentarer slukket. For at slå dem på igen, skal du bare vende om processen.\nSådan tilpasser du din Plex Screensaver med Photos and Fanart\nStandard "screensaver" til Plex Home Theater-klienter er simpelthen at dæmpe skærmen. Lad os gøre væk med den kedelige metode og erstatte dæmpningseffekten med fanart fra din mediesamling eller personlige fotos. RELATERET: Sådan gemmes og ses din fotosamling i Plex Media Server Mens installationsprocessen er simpelt, der er nogle advarsler, der er værd at dække, før vi dykker ind.\nSådan udskriver du noget (selvom du ikke ejer en 3D-printer)\n3D-printere er fantastiske værktøjer, som giver dig mulighed for at lave næsten enhver form for fysisk objekt, du kan tænke på (eller i det mindste design i et 3D modelleringsprogram). Den ene ulempe? De er dumt dyre, og du kan sandsynligvis ikke retfærdiggøre prisen. Heldigvis behøver du ikke at eje en til at udskrive dine egne ting.\nHvorfor "Internet af Ting" styrker behovet for IPv6-adresser?\nTræt af at få dit kreditkort stjålet? Brug Apple Pay eller Android Pay\nHvorfor ikke mine venner se min Emoji korrekt?\nSådan bruges etiketten til omdøb af drev fra kommandoprompten i Windows


Pyntesyg - Bryllupsklar.dk\nPyntesyg last won the day on December 8 2014\nPyntesyg had the most liked content!\nPyntesyg replied to willerbassen's topic in Bryllupsforberedelser\nVi benyttede den også til vores bryllup d. 6. juni, og var SÅ glade for det. Knap 500 billeder fra over halvdelen af gæsterne, og selv den ældre generation havd ret nemt ved at bruge den. Den er ALLE pengene værd, jeg kan kun anbefale den. Og så får man billederne i fuld opløsning bagefter, fremfor et Facebook album i komprimeret kvalitet for eksempel. VI havde også heldagsfotograf, men det er bare forskellige typer billeder han tager, og som gæsterne tager - så vi er glade for at have haft begge dele.\nTidsplanen er lagt, men nu er jeg lidt i tvivl\nPyntesyg replied to misshallett's topic in Bryllupsforberedelser\nVi skal også vies kl 11, og har simpelthen valgt at sørge for frokost til alle gæster, inden receptionen. VI skulle oprindelig være viet 12:30, men pga renovering måtte vi skifte kirke få måneder før, og så blev det altså kl. 11. Vi serverer frokost på feststedet fra 13-14 mens vi får taget billeder, og når vi så ankommer, og får taget de sidste billeder er der reception efterfulgt af middag. Jeg tror folk bliver glade for at få noget rigtigt mad, ellers er det længe fra morgenmad til middagen. Som de andre også skriver kan det jo gøres billigt - til en venindes bryllup mødtes vi nogle piger dagen før og lavede trekantssandwich i lange baner - det var virkelig hyggeligt, og de var så gode at få dagen efter.\nPyntesyg replied to sp87's topic in Bryllupsforberedelser\nDu kan få rimeligt brede blonder i f.eks Stof og Stil tror jeg. Ellers, hvis der stadig er en måned til, kan du nå at købe noget på nettet. Ebay, Etsy eller lignende. Det kunne være flot med sort blonde som bordløber i hvert fald\nHvor gammelt er "noget gammelt"?\nPyntesyg replied to Frk. Tine's topic in Brudetilbehør\nHvis det skal være heeeeelt rigtigt, skal "det gamle" repræsentere noget fra dit tidligere liv, altså før ægteskabet. Men det er der vist ikke mange der tager alt for tungt længere\nDet der med slør\nPyntesyg replied to Dorte FR's topic in Brudetilbehør\nNej, det skulle det ikke være. Min kjole er ivory og bestilte i ivory. Når sløret er mod andre råhvide ting ser det ikke gråt ud, der er bare ét eller andet clash med kjole og slør. Men, når jeg har noget hvid ved siden af kjolen ser den næsten smørgul ud (overdrivelse fremmer forståelsen), så jeg tror bare at den er mørkere end sløret. Selv om jeg synes den ser enormt hvid ud for sig selv. Haha, bridezilla, much?\nBare lige et godt råd, fra en der fik fejlkøbt sit første slør. Vær rimelig sikker på at nuancen er rigtig. Jeg købte et (smukt!!) slør på nettet, men sammen med min kjole så det bare en smule gråt ud, og det kunne jeg altså ikke leve med. Jeg er så endt med at lave mit eget slør, og jeg er rigtig glad for resultatet, og det giver en særlig følelse at skulle bære noget som man har langt mange timers tanker og arbejde i.\nHjælp med at finde slør\nPyntesyg replied to DortheJ's topic in Brudetilbehør\nDårlige nerver, skal ændres til glæde.\nPyntesyg replied to Chris27's topic in Bryllupsforberedelser\nHvor ser I dejlige ud. Du er helt vildt smuk, hold da op! Og så er jeg vild med din buket. Stort tillykke med dagen, og hvor glæder det mig at høre at du fik vendt nerverne til noget godt.\nMotivationstråd med ugentlige opdateringer\nPyntesyg replied to Pyntesyg's topic in Slank inden brylluppet\nHOLD DA op hvor er det bare flot! Jeg synes det er så flot at du virkelig kæmper, og resultaterne taler jo sit tydelige sprog. Tillykke med det, du er så sej!\nDejligt at høre om alle jeres fremskridt! Her går det også rigtigt godt. Jeg træner omkring 10 timer ugentligt, fordi jeg cykler minimum 30 km om dagen, og så er resten udgjort af crossfit og løb. Der er virkelig sket noget med min krop, og mine muskler bliver langsomt tydeligere. Vægten opfører sig rigtigt pænt, sidst jeg vejede mig lå den på omkring 61 kg, så det er jeg meget tilfreds med.\nPyntesyg replied to Pyntesyg's topic in Brudetilbehør\nDet må du da. Selve øreringene (sølv) inklusive perlerne kostede 2600, og så er der hvide safirer for 1500 kr (ialt 0,44 ct, altså 0,22 i hver ørering). Udgangspunktet for designet var et par Sif Jakobs øreringe, som står til 4500 - sølv og zirconiaer. Så jeg er faktisk ret imponeret over prisen, synes jeg har fået rigtigt meget for pengene.\nJeg har to slør til salg, et langt og et kort, med samme blondekant. Tanken var at bruge det lange indtil middagen, og så tage det korte på til brudevalsen, og ikke være så sart over at det blev klippet i stykker. Men - nuancen er lige præcis forkert til min kjole. Jeg sælger den samlet for 650 kr, eller du kan købe det korte for 200 eller det lange for 500, hvis det er noget der falder i din smag.\nExtensions for fyldigere og længere hår - anbefalinger søges!\nPyntesyg replied to Maja Kjær's topic in Brudemakeup, hår og skønhed\nSuper sødt at dig at foreslå, men jeg søger efter saloner hvor man kan få hele pakken - altså hvor de har håret OG kan sætte det på mig :-) Tør ikke at rode mig ud i selv at sætte det på. Ah, sorry, jeg havde ikke lige fanget at det skulle være blivende extensions. Selv om det jo står liiiige dér Jeg køber disse clip-ins, og så tager min stylist sig af resten. De skal jo bare i på dagen. Og så har jeg dem til bagefter, når jeg skal andet der kræver lidt lækkert hår\nHej Jeg skal også have fat i nogle extensions. Jeg er kommet frem til at bestille fra http://www.bellamihair.com/, de har gode priser, og der er rigtigt mange gode anmeldelser. Jeg her i USA lige nu, og skulle gerne få mine extensions i næste uge. Hvis de er i god kvalitet, kan vi godt finde ud af noget, hvor du køber og jeg tager dem med hjem. Jeg er hjemme 30. april, så det skal være tids nok ifht dit bryllup, evt prøveopsætning osv. Men sig endelig til\nHvis I skulle være nysgerrige, så er øreringene her i levende live Jeg KNUS-elsker dem, de er SÅ meget mig. Kæmpestore og lækre, og bliver også de eneste smykker jeg skal have omkring ansigtet. Evt hårpynt vil jeg have om bagpå.


Anbringelse må ikke blive et mål i sig selv\nAf Anni Matthiesen\n| Indenrigs- og socialordfører, Venstre\nBørn fra udfordrede familier klarer sig bedre, hvis hele familien får forebyggende hjælp derhjemme, skriver Venstres indenrigs- og socialordfører.\nBørn vælger ikke selv, hvilken familie de bliver født ind i. Nogle familier er ressourcestærke, hvor børnene har trygge rammer at vokse op i. Andre familier er mindre ressourcestærke, hvor børnene i en tidlig alder kan opleve situationer og udfordringer, som børn ikke skal opleve.\nVi skal derfor sørge for, at vi møder familierne der, hvor udfordringerne er – jo tidligere, des bedre. Og hjælpen skal som udgangspunkt være forebyggende og hjemmebaserede indsatser.\nNetop her spiller kommunerne en helt afgørende rolle. For selv om anbringelser kan være nødvendige, mener jeg, at kommunerne bør have større fokus på en tidlig og helhedsorienteret indsats for hele familien.\nUdfordringer følger med\nAnbringelser af børn er ikke nødvendigvis det bedste redskab. Det kan være det rigtige i nogle tilfælde, hvor der er tale om vanrøgt eller misbrug. Men det er bestemt ikke et mål i sig selv.\nSådan en tilgang er selvfølgelig ikke gratis. Det giver sig selv. Men sammenlignet med de omkostninger og mén en anbringelse kan forårsage senere i et menneskes liv, mener jeg, at det er den helt rigtige vej at gå.\nIndenrigs- og socialordfører for Venstre Anni Matthiesen om Aabenraa-modellen\nUndersøgelser viser, at anbragte børn har sværere livsvilkår end de jævnaldrende, som er vokset op hos deres biologiske forældre. Anbragte børn klarer sig langt dårligere i skolen, de har større risiko for at blive ramt af psykiske lidelser, misbrug og hjemløshed, og så har de en kraftigt øget risiko for at begå selvmord.\nDisse livsvilkår forfølger dem i deres voksne liv. Her bliver de oftere ufaglærte, har lavere uddannelse og modtager offentlige ydelser. Derfor skal vi være meget varsomme med at gribe ud efter anbringelse som det første redskab, når vi får øje på børn i familier, der er udfordrede.\nJeg foreslår derfor, at vi først og fremmest skal hjælpe børnene gennem indsatser, der virker og skaber forandring for hele familien. Vi bør altså sikre en mere helhedsorienteret hjælp til familierne.\nHer kan vi i høj grad tage ved lære af den succesfulde Aabenraa-model, som har nedbragt antallet af anbragte børn på institutioner.\nAabenraa Kommune har implementeret modellen, der har til formål at skabe en mere virksom indsats for udsatte børn og deres familier. Kommunens tilgang resulterer i, at børnene i højere grad får et voksenliv med uddannelse og selvforsørgelse. Modellen har fokus på kortere og mere intensive forebyggende foranstaltninger og et mindre behov for anbringelser.\nSagsbehandlere, der er tættere på den enkelte familie, er et væsentligt aspekt i modellen. De skal gennem tæt kontakt med familierne sørge for en mere målrettet indsats. Derigennem får familierne den støtte og hjælp, de mangler for at kunne tage hånd om deres udfordringer. Det er et langt mindre indgribende redskab, hvor vi ikke blot anbringer for anbringelsens skyld.\nDet er vigtigt for mig, at vi tager hånd om de børn, der har brug for det. Det ansvar ligger på os som samfund.\nLøsningen er ikke at kræve flere anbringelser.


De 5 bedste 3-stjernede hoteller i Storms River - TripAdvisor\nBedste 3-stjernede hoteller i Storms River, Sydafrika\nNr. 1 af 23 overnatningssteder i Storms River med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 23 overnatningssteder i Storms River med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 23 overnatningssteder i Storms River med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 23 overnatningssteder i Storms River med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 23 overnatningssteder i Storms River med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 23 overnatningssteder i Storms River med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 23 overnatningssteder i Storms River med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 23 overnatningssteder i Storms River med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Storms River (20)\n30,0 km fra Storms River\nNr. 2 af 3 specialiserede indkvarteringssteder i Nature's Valley\n“Du er blandt venner”\n40,6 km fra Storms River\nNr. 4 af 11 specialiserede indkvarteringssteder i The Crags\nNr. 27 af 81 specialiserede indkvarteringssteder i Plettenberg Bay\n47,6 km fra Storms River\nNr. 22 af 87 B&B'er i Plettenberg Bay\n47,7 km fra Storms River\nNr. 3 af 87 B&B'er i Plettenberg Bay\nNr. 32 af 87 B&B'er i Plettenberg Bay\nNr. 46 af 81 specialiserede indkvarteringssteder i Plettenberg Bay\nNr. 52 af 87 B&B'er i Plettenberg Bay\nNr. 22 af 81 specialiserede indkvarteringssteder i Plettenberg Bay\n34,3 km fra Storms River\nNr. 1 af 1 specialiseret indkvarteringssted i Eersterivierstrand\nNr. 5 af 10 B&B'er i The Crags\n40,1 km fra Storms River\n46,3 km fra Storms River\nNr. 63 af 87 B&B'er i Plettenberg Bay\n48,4 km fra Storms River\nNr. 59 af 81 specialiserede indkvarteringssteder i Plettenberg Bay\nNr. 2 af 4 hoteller i Storms River\nNr. 4 af 4 hoteller i Storms River