March | 2016 | Sundhed og Sygdom blog\nChat med forskere: Batter fysisk aktivitet i folkeskolen?\nLeave a reply\tFolkeskolereformen, der trådte i kraft 2014, dikterede, at eleverne skal være fysisk aktive mindst 45 minutter om dagen.\nMen nytter det overhovedet noget at beordre eleverne til at hoppe tabeller og danse til diktat?\nSvaret fremgår af en ny rapport fra Vidensråd for Forebyggelse, der er offentliggjort torsdag – læs mere om den i en anden artikel. Men hvorfor virker det, eller hvorfor virker det ikke? Hvordan implementer man i givet fald bedst den fysiske aktivitet i folkeskolen? Eller bør reformen laves om, fordi tiden kan bruges på noget bedre?\nHer kan du læse svar i en chat mellem læsere og to af forfatterne på rapporten, nemlig Bente Klarlund Pedersen fra Københavns Universitet og Anna Bugge fra Syddansk Universitet. Chatten fandt sted torsdag 31. marts 2016:\nThis entry was posted in sundhed on March 31, 2016 by admin.\tFysisk aktivitet gavner helbred og indlæring hos børn og unge\nLeave a reply\tHop 3-tabellen, læg pauser med bevægelse ind i skemaet, og tag cyklen i skole.\nI dag kl. 13.30 er der mulighed for at livechatte med adjunkt Anne Bugge og professor Bente Klarlund i artiklen: ‘LIVE KL. 13.30: Stil spørgsmål om bevægelse, trivsel, indlæring og sundhed i folkeskolen fysisk aktivitet og indlæring’.\nDen nye rapport beskriver forskellige eksempler på, hvordan fysisk aktivitet i Folkeskolen kan kombineres med indlæring:\n· Gå i skolegården og tæl tagsten i stedet for at sidde ved bordet\n· Lær engelsk ved at løbe ud i skolegården for at hente kort med engelske ord. Kortet tages med tilbage til klasselokalet, hvor det parres med den danske udgave.\n· Forstå fysik ved at eleverne selv puster balloner eller skubber bolde rundt på gulvet.\nKilde: Kampagnen Aktiv rundt i Danmark/\nOgså Videnskab.dk har tidligere skrevet om, at fysisk aktivitet er godt for indlæringen – eksempelsvis, at børn, der bevæger sig, viser fremgang i matematik.\nThis entry was posted in sundhed on March 31, 2016 by admin.\tVores liv er bundet til viljen\nLeave a reply\tJeg traf her til morgen en bevidst beslutning om at cykle en tur i Kongebroskoven ved Middelfart.\nEt skønt sted, hvor jeg ofte møder råvildt og flere steder kan cykle i skoven langs Lillebælts bred. Ikke så underligt, at jeg ganske ofte har lyst til at cykle netop der.\nMen hvor kommer min lyst, min vilje, til at cykle overhovedet fra? Hvorfra stammer dette mit behov for hyppig bevægelse?\nKunne det være, at det er kodet ind i mine gener? Kunne det tænkes, at min krop, allerede inden jeg er bevidst derom, har sendt signaler til min hjerne om, at den vil cykle?\nSpørgsmålet om vores vilje har beskæftiget mennesker fra antikken til i dag\nSpørgsmålet om, hvilken rolle vores vilje spiller, har optaget filosoffer i årtusinder. Faktisk lige siden vores hjerne blev så veludviklet, at vi trådte i et reflekterende forhold til os selv og blev det vidende og tænkende menneske. Vi tager ikke bare livet for givet som egern og vandbøfler.\nVi er for længst drevet ud af Edens have og sat i et tænkende og dermed splittet forhold til os selv og vores uudgrundelige liv.\nSpørgsmålet om menneskets vilje, herunder ikke mindst spørgsmålet om, hvorvidt vi har en fri en af slagsen, har sysselsat os fra antikken til i dag. Med god grund.\nTanken og viljen følges ad\nVilje kan defineres som:\nEr viljen en irrationel, ufornuftig drift?\nEller rettere: Forholder det sig ved nærmere eftertanke ikke snarere sådan, at viljen i sig selv er en irrationel, ufornuftig, uforstandig drift? Slår vi efter i en synonym- eller begrebsordbog, vil vi under ‘vilje’ møde ord som ‘hensigt’, ‘formål’, ‘forsæt’, ‘handlemåde’ og ‘beslutning’.\nKan vi frigøre os fra kødets lyst?\nSpørgsmålet om viljen ryger derfor direkte ind i epicentret for den vestlige åndshistorie: striden og spørgsmålet om forholdet mellem ånd og natur, fornuft og følelse.\nKan vi i kraft af vores fornuft og forstand frigøre os fra kroppens uophørlige krav, eller er vi for altid hjemfalden til kødets lyst?\nNogle af de mest berømte filosoffer fra det 17. og 18. århundrede, som for eksempel Descartes, mente ja og argumenterede for, at ånd og materie eksisterede side om side.\nSjælen er et resultat af kroppens mekaniske funktioner\nDen franske ateist, læge og filosof Julien de La Mettrie var af en anden mening. Han hævdede allerede i 1748 i værket L’homme machine – på dansk noget i stil med Det maskinagtige menneske – at sjælen er et produkt af en række indviklede kropsfunktioner.\nErgo: Når alt kommer til alt, er sjælen intet andet end resultatet af kroppens biokemiske maskineri. Det er ikke uden grund, at de La Mettrie fik tilnavnet ‘Monsieur Machine’.\nHjernens urværk er åndens forudsætning, ikke omvendt. Det, der dagligt ytrer sig som vores personlige jeg, vores sjæl – vores karakter, vores tanker og vores vilje – er blot biprodukter af kroppens mekaniske funktioner og biokemiske natur.\nMen hvis vores bevidsthed – herunder sjælen, selvet, jeget – er underkastet de lovmæssigheder, naturen dikterer, så ser det unægtelig sort ud for den frie vilje.\nMåske, hvem ved, er vores viljesytringer forudbestemt af vores DNA? Eller måske fyrer neuronerne i hjernen et nanosekund, før vi er bevidste om vores valg?\nViljen drivver os rundt i manegen\nEn af dem, der allermest ihærdigt har forsøgt at få udredt problemet om den frie vilje, var F.W.J. Schelling, et af de skarpeste hoveder i den tyske åndshistorie.\nProfessor MSO Søren R. Fauth har skrevet e-bogen ‘Tænkepauser – Vilje’. Den kan hentes som både lydbog og e-bog her.\nI sit hovedværk, Om den menneskelige friheds væsen fra 1809, gik han endda så vidt som til at påstå, at der slet ingen anden væren findes end ‘villen’. ‘Villen er’ ifølge Schelling intet mindre end ‘urværen’.\nMan kan med god ret hævde, at den tyske filosof Arthur Schopenhauer brugte hele sit virke på at videretænke Schellings erklæring om, at ‘villen er urværen’. Han efterlod sig ved sin død i 1860 et digert værk, der over mange tusinde sider kredser om viljen.\nHans hovedværk hedder ikke for ingenting Verden som vilje og forestilling. Men han gjorde det i et konstant opgør med enhver form for illusion på menneskets vegne. Det verdensbillede, der har domineret utallige filosoffers måde at tyde menneskelivet på, viger hos Schopenhauer tilbage for en – vil nogen mene – dyster udlægning.\nViljen er ifølge Schopenhauer den umættelige drift, der konstant hiver og slider i os, sender os hid og did og kun sjældent, hvis overhovedet, lader os være i fred.\nDen alfortærende, grådige flamme i os alle: viljen\nI ethvert menneske brænder den samme altfortærende, grådige flamme: viljen. Mit eget liv som cykelrytter er et glimrende eksempel på, at viljen aldrig kan få nok.\nEn stor del af mit liv bærer præg af min passion for cykelsporten. Jeg kender flere mænd i 40’erne og 50’erne, hvis misbrug af denne ædle kropsudfoldelse er så betydeligt, at deres væren først og fremmest består i deres liv på cyklen.\nVi, misbrugerne af karbonrammer på to hjul med garniture, har muligvis kone og børn og et fast arbejde, men cykelmanien ledsager os døgnet rundt. Og cykelmanien ledsages ofte af smerter.\nJeg tænker ikke mindst på de kvaler, undertegnede eksempelvis altid lider, når Danmarks stærkeste ryttere i aldersgruppen 40-50 år drejer gashåndtaget i bund i sidevinden, og mælkesyren sætter ild til benene. En momentan smerte, der hører op igen, jo tak.\nJeg vil, derfor cykler jeg\nJeg ved ikke, hvor mange gange jeg er blevet smidt fra hjul i en sådan situation, men det er ikke få, og jeg kan æde mere smerte end de fleste. Men hvad hjælper det, når talentet ikke matcher viljen? Homo birotariens – hjemmestrikket latin til lejligheden for ’det cyklende menneske’ – er i kraft af sin cykel. Med alt, hvad deraf følger af glatbarberede ben, kostplanlægning, askese og træningsbesættelse. Og ikke mindst: vilje!\nI 1637 skrev den franske filosof René Descartes sin mest berømte sætning: »Jeg tænker, derfor er jeg.«\nDet kan der måske være noget om. Men helt passende som afslutning til denne artikel om vilje er franskmandens diktum nu ikke. Der er behov for en lille omskrivning: »Jeg vil, derfor er jeg.«\nVi sidder fast i livet, fordi vi vil det mere end noget andet.\nThis entry was posted in sundhed on March 30, 2016 by admin.\tLivechat med forskerne: Batter fysisk aktivitet i folkeskolen?\nSvaret fremgår af en ny rapport fra Vidensråd for Forebyggelse, der bliver offentliggjort torsdag. Men hvorfor virker det, eller hvorfor virker det ikke? Hvordan implementer man i givet fald bedst den fysiske aktivitet i folkeskolen? Eller bør reformen laves om, fordi tiden kan bruges på noget bedre?\nFå svarene i en livechat med to af forfatterne på rapporten torsdag 31. marts kl. 13.30 – lige her:\nThis entry was posted in sundhed on March 30, 2016 by admin.\tFugt og skimmel i 17 ud af 21 klasseværelser\nLeave a reply\tHvis du blev bedt om at arbejde et sted, hvor der voksede skimmelsvamp på panelerne, og fugten drev ned ad væggene, ville du nok overveje at skifte arbejdsplads.\nIndeklima og helbred\nDanskerne opholder sig 80 til 90 procent af tiden indenfor.\nEt dårligt indeklima kan være årsag til træthed, hovedpine og allergiske symptomer og i værste fald mere alvorlige sygdomme som lunge- og hjerte-kar-sygdomme og kræft. Partikelforurening og fugt er nogle af de faktorer, der har størst negativ effekt på indeklimaet.\nFugt er ikke i sig selv skadeligt for helbredet, men er der fugt i en bygning, vil det fremme vækst af skimmelsvampe og husstøvmider og dermed give et dårligt indeklima. Husstøvmider og skimmelsvampe kan blandt andet give hovedpine, træthed, kløe, irriterede øjne, næse og luftveje samt forværre symptomerne hos personer, der i forvejen har astma og allergi.\nKilde: Center for indeklima og sundhed i boliger (CISBO)\nResultaterne fra det nye ph.d.-projekt falder ind i en større rammefortælling om, at luftkvaliteten og indeklimaet på de danske skoler simpelthen er for dårligt. I 2014 viste det såkaldte ‘Masseeksperiment’, som blev til i et samarbejde mellem Danmarks Tekniske Universitet og Danish Science Factory, at luftkvaliteten på seks ud af 10 danske grundskoler er dårlig. 20.000 elever deltog i eksperimentet.\n»Det betyder bare, at der er rigtig mange klasser, hvor der er for dårligt indeklima. Det er meget svært at få det godt nok, hvis man ikke har eksempelvis mekanisk ventilation. Når det er sagt, kan man gøre rigtig meget for at afhjælpe de dårlige indeklimaer, hvis man for eksempel får luftet tilstrækkeligt ud,« siger Lis Keiding, som har stået for at udarbejde Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakke ‘Indeklima i skoler‘.\n‘Nudging’ er ikke nok, der skal teknologi til\nGeo Clausen fra DTU Byg bakker op om tanken om, at man kan komme langt ved at gøre børn og lærere opmærksomme på problemet og eksempelvis sørge for at få luftet godt ud i løbet af dagen. Han peger også på muligheden for at foretage små ‘nudging’-indslag i klasselokalerne, som eksempelvis en CO2-måler der lyser, hver gang mængden af CO2 bliver for høj i lokalet.\nHøje CO2-niveauer gør luften tung, kan give os hovedpine og gør det i det hele taget sværere at koncentrere sig. Ekstreme kuldioxid-niveauer kan endda slå os ihjel. I Gitte Juel Holsts ph.d.-projekt fandt hun ikke umiddelbart nogen effekt af de forhøjede kuldioxid-niveauer på børnenes helbred, men det skyldes muligvis, at ingen af klasselokalerne lå under det anbefalede niveau, hvorfor man ikke har noget sammenligningsgrundlag.\nI 2012 antydede et amerikansk studie, at bare lidt forhøjede kuldioxid-niveauer får mennesker til at præstere ringere og træffe dårligere beslutninger. En opfølgende undersøgelse fra DTU nåede frem til samme konklusion.\nSamme år gik danske forskere ud med en anden, opsigtsvækkende teori: Kuldioxid gør os tykkere. Det kan du læse mere om i artiklen her.\nKuldioxid-niveauet må ifølge bygningsreglementet for nybyggeri af skoler »ikke overstige 0,1 procent i længere perioder.«\nKilde: Ing.dk og Videnskab.dk\nGitte Juel Holst fandt også, at børn, som var udsat for passiv rygning i hjemmet, i højere grad oplevede irriterede øjne, løbende næser og kløe på huden.\nDerudover havde disse børn også nedsat lungefunktion, i forhold til børn som ikke var udsat for passiv rygning i hjemmet.\nThis entry was posted in sundhed on March 29, 2016 by admin.\tFugt og skimmel i klasseværelser giver børn hvæsende vejrtrækning\nThis entry was posted in sundhed on March 29, 2016 by admin.\tDaghøjskoler kan bringe psykisk syge tilbage til livet\nLeave a reply\tHvis du har en psykisk lidelse og føler, at du har brug for at få sat skub i din udvikling, bør du måske søge mod en dansk daghøjskole. Det antyder ny forskning, der sammenligner situationen for mennesker med psykiske lidelser, der går på danske daghøjskoler, med behandlingen på norske psykiatriske afdelinger.\nIfølge ph.d.-studiet, der netop er bragt i tidsskriftet International Journal of Mental Health Systems, kan det være langt mere effektivt at understøtte psykisk syges personlige og sociale udvikling end at symptombehandle, hvis man vil hjælpe mennesker med alvorlig psykisk sygdom til at få et bedre liv.\nVenner og familie er afgørende for selvforståelsen\nEn central tese i studiet er, at alvorlig psykisk sygdom er forbundet med en brist i individers selvforståelse og personlige udvikling, og at det derfor er vigtigt at understøtte udviklingen af stabile og gensidige relationer.\nMange, der bliver ramt af psykisk sygdom, oplever at miste deres netværk, men ifølge studiet er det helt afgørende at have gode venner og stærke familiebånd, når man skal komme tilbage til livet efter psykisk sygdom.\n»Fra udviklingspsykologien ved vi, at stabile og støttende relationer, sammen med andre faktorer, er helt afgørende for en tryg identitetsudvikling. Det er derfor interessant, at relationer er noget, både elever og patienter beskriver som det allervigtigste for dem,« forklarer ph.d. og kandidat i psykologi Arnhild Lauveng, der er hovedforfatter til det nye studie.\nArnhild Leuveng har lavet sin ph.d. i et samarbejde mellem Akershus Universitetshospital og Institut for Klinisk Medicin ved Oslo Universitet.\nHun understreger i samme ombæring, at elever på daghøjskolerne har meget forskellige udgangspunkter for at udvikle positive og varige relationer i sammenligning med patienter på psykiatriske afdelinger.\nStor forskel på udvikling hos patienter og elever\nStudiet er baseret på interview med 14 patienter på to forskellige psykiatriske afdelinger i Norge og 15 elever fra to danske daghøjskoler for voksne med psykiske lidelser.\nBegge grupper består af mennesker, der i minimum to år har haft svære psykiske lidelser som skizofreni og borderline.\nSiden 1980’erne er recovery blevet et begreb i psykiatrien, og i løbet af de seneste 10 år har tilgangen til psykisk sygdom for alvor ændret sig. Nu taler man ikke længere om, at psykisk sygdom altid er en kronisk lidelse, patienten skal leve med og behandles for resten af sit liv. I stedet er der begyndt at komme fokus på, at man kan komme sig selv efter svær psykisk sygdom. Læs mere om recovery her.\nHeraf er der ni patienter og elever, som er blevet interviewet to gange med et halvt til et helt års mellemrum.\nInterviewene undersøgte patienternes og elevernes selvforståelse, hvordan de opfatter det miljø, de befinder sig i, og hvordan de ser på fremtiden.\nForskellene mellem de to interviewgrupper er markante.\nEleverne fortæller, at de:\noplever et støttende miljø, hvor uddannelse er i centrum\nudvikler sig personligt og bliver bedre til at indgå i venskaber og regulere symptomer\nføler sig glade og tilpasse og oplever, at de bliver bedre integreret i samfundet\nPatienterne fortæller, at de:\noplever, at behandlingsmiljøet primært fokuserer på sygdom og symptomer og mindre på personlig udvikling og interesser\nudvikler sig meget lidt og føler sig meget alene\nhar dårlig livskvalitet og føler stor håbløshed\nMere effektivt at understøtte personlig udvikling\n»Der er selvfølgelig brug for mere forskning til at undersøge dette, men ud fra vores studie ser det ud som om, der for patienter med langvarige og alvorlige psykiske lidelser er behov for mere end blot symptombehandling. Der er brug for en mere helhedsorienteret tilgang med fokus på relationer og personlig udvikling,« understreger Arnhild Lauveng.\nDaghøjskolerne tilbyder en undervisning, der er tilpasset elever med psykiske vanskeligheder. Det betyder blandt andet, at undervisningen altid foregår på små hold. Eleverne bor hjemme og går på skolerne i dagtimerne.\nGenerelt ligner daghøjskolerne dog andre højskoler. De udbyder fag som matematik, filosofi, psykologi, litteratur, sprog, madlavning, musik, motion osv. Og der er morgensamling, ingen eksaminer og stort fokus på samvær samt social og personlig udvikling.\nArnhild Lauveng peger på, at daghøjskolernes lange forløb kan være ideelle for patienter, der har brug for en varig og intensiv behandling, samt for dem, der ikke har gavn af langvarig psykiatrisk behandling.\nHun understreger dog, at daghøjskoler ikke er løsningen for alle:\n»For nogen vil daghøjskoler være ideelt, andre vil have glæde af andre tilbud. Jeg tror meget på, at mennesker er forskellige, og at der er behov for forskellige tilbud for at kunne imødekomme forskellige behov. Mange af de norske patienter fortæller også, at psykoterapi er vigtigt for dem, samtidig med at en del af eleverne siger, det er noget, de savner. Det er også vigtig information.«\nSkolen er en naturlig vej til bedring\nIfølge studiet er der ikke umiddelbart nogen forskel på de to grupper. Både patienter og elever fortæller om mange diagnoser, lange sygdomsforløb og en lang historie fra psykiatrien.\nDet er endvidere kun én af de interviewede elever, der selv tog initiativ til at komme på daghøjskole, mens det i de øvrige tilfælde er sagsbehandlere eller familie, der har arrangeret skoleopholdet. »Det ser ikke ud som om, vendepunktet (se faktaboks, red.) i de fleste tilfælde kommer først og er grunden til, at personerne opsøger skolen. Det er heller ikke noget, som sker efter en stund. Det ser heller ikke ud som om, vendepunktet bliver direkte initieret af skolen – eleverne beskriver det mere som noget, der naturligt vokser frem af sig selv efter en periode på skolen,« konkluderer Arnhild Lauveng.\nEnsidigt fokus på sygdomsbehandling\nPh.d. og forskningsoverlæge på Psykiatrisk Center København, Lene Falgaard Eplov, er ikke overrasket over studiets konklusioner, og hun genkender også beskrivelserne af behandlingsmiljøet fra danske sammenhænge.\n»Vi ved, at vi har en behandlingskultur, der er grundet i den medicinske model og dermed er ensidigt fokuseret på sygdom og sygdomsbehandling. Det er netop denne kultur, recovery-bevægelsen (se faktaboks, red.) nu gennem snart mange år vil have gjort op med,« siger Lene Falgaard Eplov.\nLeder af Kompetencecenter for Rehabilitering og Recovery ved Region Hovedstadens Psykiatri og ph.d. Lone Petersen mener, at der er brugbar viden fra studiet, som bør inkluderes endnu mere i psykiatrien, end det sker i dag.\n»Perspektivet i studiet er rigtig interessant, fordi det viser, at der er behov for en mere recovery-orienteret behandling med fokus på den personlige recovery, og jeg er meget enig med Arnhild Lauveng i, at behandlingspsykiatrien bør indtænke udviklings- og uddannelses-perspektiver i behandlingen af symptomer, som vi jo også skal forholde os til,« siger hun.\nStudiet møder kritik\nBåde Eplov og Petersen er dog kritiske i forhold til studiets design på to punkter.\nIkke mindst peger begge forskere på, at der er en væsentlig forskel de to grupper imellem, når det drejer sig om sygdomssværhedsgrad.\nVendepunkter er et centralt begreb i recovery-litteraturen. Blandt andet har den svenske adjungerede professor, cand.psych. Alain Topor udgivet bogen ’Vendepunkter’. Bogen udfolder via interviews den tese, at mennesker, der kommer sig efter psykisk sygdom, har oplevet, at en specifik hændelse, et nyt venskab eller noget helt tredje, har været medvirkende til, at de begyndte at få det bedre.\nI patientgruppen er der således 57 procent med et misbrug, mens det for elevgruppen blot er 20 procent.\n»Mennesker, der både har et alkoholmisbrug og en psykiatrisk diagnose, har altså mere komplekse problemstillinger at slås med,« forklarer Lone Petersen og påpeger, at der er brug for mere forskning på området.\nEt andet kritikpunkt går på, hvorvidt der er forskel på de to grupper i studiet.\nIfølge studiet er der ikke umiddelbart nogen forskel mellem patientgruppen og elevgruppen. Det er Lene Falgaard Eplov imidlertid ikke enig i:\n»Studiets forfattere tilskriver forskellene på de to grupper med miljøet på de respektive steder, men så enkelt kan man ikke konkludere med det design, de har. Forskellene behøver ikke at skyldes de to steders tilgang, men kan også skyldes, at patienterne netop er kendetegnet ved, at de har søgt om hjælp i behandlingspsykiatrien, mens eleverne føler sig i stand til at følge en undervisning.«\nStudiets hovedforfatter Arnhild Lauveng er enig i kritikpunkterne og siger, at kvalitative studier ikke giver mulighed for at generalisere fundene eller sammenligne grupperne direkte.\nHun mener dog samtidig, at studiet har sine fordele.\n»Igennem de kvalitative interviews er der fremkommet mange interessante temaer, særligt i forhold til livskvalitet, behov for kontinuitet og relationer. Derudover at det er muligt, at fokus på personlig udvikling kan være lige så vigtig for nogen patienter som et ensidigt fokus på symptombehandling,« siger hun og påpeger i samme åndedrag:\n»Men alt dette er foreløbigt bare hypoteser, og der er behov for mere forskning, også kvalitativ forskning og forløbsstudier, som kontrollerer for en række ulige faktorer såsom diagnose, netværk, tid i psykiatrien, kognitiv funktion, misbrug, motivation med mere, før man kan drage sikre konklusioner eller generalisere. Dette er bare første skridt.«\nThis entry was posted in sundhed on March 27, 2016 by admin.\tDansk forsker vil løse 170 år gammel sklerose-gåde\nLeave a reply\tDe seneste fire år har jeg i forbindelse med min ph.d. haft muligheden for at forske i sygdommen multipel sklerose.\nDet, der oprindeligt fik mig til at interessere mig for forskning i netop denne sygdom, var det uløste mysterium om sygdommens årsag, der til trods for mere en 170 års forskning vedbliver at være »en gåde, pakket ind i et mysterium, inde i et enigma,« som Winston Churchill sagde det om Rusland i 1939.�\nDer opnås dog hele tiden nye ledetråde, der fremmer vores forståelse af sygdommen. For eksempel kan man se, at vi, der lever på de nordligere breddegrader, har højere forekomst af sygdommen, hvilket med stor sandsynlighed hænger sammen med, at vi en stor del af året går rundt med effektiv D-vitaminmangel på grund af nedsat eksponering for sollys og/eller manglende indtag af D-vitaminholdige fødevarer, for eksempel fisk. Derudover spiller immunsystemet og især immuncellernes evne til at krydse over den såkaldte blod-hjerne-barriere en helt central rolle for sygdommens udvikling.\n15 får postdocbevillinger fra Det Frie Forskningsråd | Sundhed og Sygdom\nDet Frie Forskningsråd | Sundhed og Sygdom uddeler i år 15 postdoc-bevillinger til forskertalenter i Danmark for en samlet sum af cirka 28 millioner kroner.\nFormålet er at give yngre forskere de bedste betingelser for at levere markante forskningsresultater på et højt internationalt niveau. De fleste af modtagerne er i 30’erne, en enkelt i 20’erne og en enkelt i 40’erne, og de får mellem 670.000 kroner og 2,8 millioner kroner.\nForskningsrådet har i år fokuseret stærkt på internationalisering: Ni af de 15 bevillinger gives til udlændinge, der vil arbejde i Danmark, og fire gives til danskere, der tager deres postdoc i udlandet.\nMultipel sklerose er en såkaldt autoimmun kronisk sygdom i centralnervesystemet, der rammer fortrinsvist yngre mennesker med en stigende forekomst på de nordlige breddegrader.�\nÅrsagen til sygdommen er ukendt, men en vigtig opdagelse var, da man ved hjælp af hjerneskanninger i 1980’erne opdagede, at der i den akutte fase af sygdommen dannes hjernelæsioner, som altid forudgås af en massiv nedbrydning af blod-hjerne-barrieren. Kroppens immunceller bliver altså af ukendte årsager pludselig i stand til at krydse blod-hjerne-barrieren og forvolde skade på individets eget centralnervesystem.\nThis entry was posted in sundhed on March 23, 2016 by admin.\tForbrugerne lades i stikken, når de køber vitaminer og kosttilskud\nLeave a reply\tMineralpræparat-, vitamin- og kosttilskudindustrierne er blandt de hurtigst voksende brancher i verden.\nI Danmark inddeler myndighederne vitamin- og kosttilskud i tre grupper: kosttilskud, naturlægemidler og stærke vitamin- og mineralpræparater.\nKosttilskud er fødevarer i koncentrerede doser, der indtages som supplement til den daglige kost. Det er Fødevarestyrelsen, der kontrollerer og fører tilsyn med kosttilskud.\nNaturlægemidler bliver som andre lægemidler anvendt til behandling eller forebyggelse af lettere sygdomme eller smerter. Det er Lægemiddelstyrelsen, der vurderer, om et produkt skal klassificeres som et lægemiddel og dermed reguleres under lægemiddellovgivningen. Stærke vitamin- og mineralpræparater er lægemidler, der anvendes til forebyggelse og helbredelse af mangeltilstande. Det er Lægemiddelstyrelsen, der godkender og fører tilsyn med stærke vitamin- og mineralpræparater.\nThis entry was posted in sundhed on March 22, 2016 by admin.\tForskere: Det gode kolesterol er slet ikke godt\nLeave a reply\tDet er let at forholde sig til: Det gode kolesterol, HDL, er godt for helbredet, og det dårlige kolesterol, LDL, er dårligt (se faktaboks 2).\nHvis det altså bare var så ligetil.\nNu skal vi nemlig rokke ved vores opfattelse af HDL kolesterol som den gode fe, der holder hjerte-kar-sygdommene på afstand.\nI hvert fald, hvis man skal lytte til resultaterne af et nyt studie, hvor danske forskere har været med til at undersøge personer med en særlig arvelig egenskab, der giver et højt niveau af HDL kolesterol i blodet.\nForskerne fandt ud af, at personerne havde højere risiko for at få hjerte-kar-sygdomme end patienter med et normalt niveau af HDL. Og det er stik imod den normale opfattelse.\nDet tyder altså på, at HDL kolesterol ikke er direkte involveret i de mekanismer, der kan give hjerte-kar-sygdomme.\nKolesterol er et fedtstof, der indgår i alle kroppens celler og er nødvendigt for en lang række af kroppens vigtige funktioner. Vores krop kan selv danne kolesterol, men vi får også en stor del gennem kosten. Det føres i forskellige former rundt i kroppen med blodet.\n»Studiet viser, at det at have et højt niveau af HDL kolesterol ikke nødvendigvis betyder, at du er beskyttet mod hjerte-kar-sygdomme. Det kan derfor ikke være HDL i sig selv, der er medvirkende årsag til hjerte-kar-sygdomme, og der er ingen gode argumenter for at forebygge eller behandle ved at øge HDL niveauet,« siger Børge Nordestgaard, klinisk professor ved Institut for Klinisk Medicin ved Københavns Universitet og overlæge på Herlev og Gentofte Hospital.\nHan er en af de danske medforfattere på studiet, der er publiceret i det anderkendte tidsskrift Science.\nHDL har en plads som risikomarkør\nAt vi skal tænke anderledes om HDL, er klinisk overlæge ved Rigshospitalet Lia Bang enig i. Hun forsker i genetisk betingede lipidforstyrrelser og har ikke været involveret i arbejdet bag den videnskabelige artikel.\n»Denne artikel viser for alvor, at vi skal vende blikket væk fra HDL kolesterol og i stedet fokusere på noget andet,« siger Lia Bang.\n»Resultaterne her vil komme til at præge forskningen i lipoproteiner (se faktaboks 2), hvor fokus vil være på noget andet, måske triglycerider, i stedet for HDL. Også medicinalfirmaerne vil komme til at kigge på det her i deres udvikling af lægemidler til regulering af lipoproteinerne,« siger Lia Bang.\nHDL kolesterol har nu stadig sin berettigelse, mener Martin Bødtker Mortensen, læge og ph.d. ved Institut for Klinisk Medicin og kardiologisk afdeling på Aarhus Universitets Hospital. Han forsker i lipoproteiner og påpeger, at HDL stadig har en plads som risikomarkør.\n»HDL er en risikomarkør, som kan hjælpe med at identificere personer, der er i høj risiko for at få hjerte-kar-sygdomme. Men når vi skal behandle eller forebygge hjertekarsygdom, er jeg enig i, at der skal vi ikke fokusere på at øge HDL, men i stedet fokusere på at sænke de andre lipoproteiner,« siger han og fortsætter:\n»Der har været mange tidligere genetiske studier, som heller ikke har kunne underbygge HDL hypotesen, om at højere niveau af HDL kolesterol i sig selv beskytter mod hjertekarsygdom. Med det her studie kan du sige, at HDL hypotesen er tæt på død,« siger Martin Bødtker Mortensen.\nEn sjælden gendefekt afslører HDL\nFørst undersøgte de 328 personer med et højt niveau af HDL og 398 kontrolpersoner med et lavt niveau. Her fandt de en person med en særlig arvelig egenskab, der giver et højt niveau af HDL i blodet, fordi HDL ikke kan optages ind i cellerne og i stedet bliver ude i blodbanen.\nDet fik forskerne til at gå videre med at trevle data fra store befolkningsundersøgelser igennem. Data fra omkring 50.000 personer med hjerte-kar-sygdomme og 88.000 kontroller blev analyseret for personer med gendefekten. Heriblandt var to store danske undersøgelser: Østerbroundersøgelsen og Herlev-Østerbro undersøgelsen med omkring 26.000 deltagere i alt.\n»Vi fandt 34 personer med den arvelige egenskab i gruppen af personer med hjerte-kar-sygdomme og 52 blandt kontrolpersonerne. En statistisk analyse viste, at personer, der havde mutationen og dermed et højt niveau af HDL kolesterol, havde 80 procent større risiko for at være hjertepatient end dem uden mutationen,« siger Børge Nordestgaard.\n»At du her ser det stik modsatte mønster af, hvad du ville forvente epidemiologisk set, er det, som fortæller mig, at der ikke kan være en årsagssammenhæng mellem HDL og hjertekarsygdom,« siger han.\nKolesterol transporteres i blodet i forskellige former\nAlt kolesterol i blodet har en skal omkring sig, der består af proteiner, dvs. æggehvidestoffer. Disse proteinstoffer virker som en slags færge for kolesterol. Færgerne med deres last kaldes lipoproteiner og er partikler, der transporterer fedt rundt i blodet i form af triglycerid og kolesterol.\nLDL-kolesterol (low density lipoprotein) dannes ud fra VLDL-kolesterol, idet triglyceriderne spaltes fra. LDL-kolesterolet er det, der kan give anledning til fedtaflejring i blodkarrene. Det aflejres først i celler med en masse LDL-partikler. Det kan med tiden forsnævre blodkarrene. Når et blodkar er forsnævret, kan det føre til, at det organ, der forsynes af blodkarret, ikke får nok ilt til at virke normalt. Derfor kaldes LDL-kolesterol også for ‘det dårlige kolesterol’.\nHDL-kolesterol (high density lipoprotein) er endnu en type af kolesterol, der findes i blodet. Det er en anden færge, der sejler fra blodkarrene tilbage til leveren med noget kolesterol. På den måde har man ment, at er HDL-kolesterol er med til at sænke indholdet af kolesterol i blodkar, hvor det er uhensigtsmæssigt anbragt. Derfor er HDL blevet kaldt ‘det gode kolesterol’.\n»Historien er ikke, at folk skal være bange for at få den her mutation, for den er meget sjælden. Vi bruger det her til at forstå noget om HDL generelt,« siger Børge Nordestgaard.\nVi kan ikke nøjes med at sænke LDL\nDen nye viden om HDL vil ikke umiddelbart komme til at ændre på hvordan patienter med risiko for hjerte-kar-sygdomme bliver behandlet hos lægen og på hospitaler. Årsagen er, at lægerne i forvejen har størst fokus på LDL kolesterol (se faktaboks).\n»For LDL kolesterol har vi en stor, solid mængde af undersøgelser, der viser, at hvis vi sætter niveauet af LDL kolesterol ned med medicin, de såkaldte statiner, så mindsker det hjertekarsygdom og død. Så det er ved at nedsætte LDL, at vi hjælper patienterne til en mindre risiko for hjertekarsygdom og død,« siger Lia Bang.\nHypotesen om, at HDL beskytter mod hjerte-kar-sygdomme kommer fra store befolkningsundersøgelser, epidemiologiske undersøgelser, der viser, at et højt niveau af HDL kolesterol i blodet og et lavt niveau af triglycerider hænger sammen med en mindre risiko for hjerte-kar-sygdomme. Men det er ikke det samme som en årsagssammenhæng, altså at et lavt niveau af HDL og et højt niveau af triglycerider medfører hjerte-kar-sygdomme.\n»For HDL kolesterol og triglycerider har vi på nuværende tidspunkt ingen undersøgelser, der direkte viser, at hvis du øger niveauet af HDL kolesterol i blodet eller sænker niveauet af triglycerider, mindskes risikoen for hjerte-kar-sygdomme eller død,« siger Lia Bang.\nMen kan vi så ikke bare behandle ved at sænke LDL kolesterol og glemme alt om HDL og triglycerider? Ikke ifølge Lia Bang. Det er vigtigt, at vi kender mere til de mekanismer, der ligger bag hjerte-kar-sygdomme, så vi bliver bedre til at behandle:\n»Du kan sagtens have en patient, som har fået sænket sit LDL kolesterol niveau med statiner, men som stadig har et højt niveau af triglycerider og et lavt niveau af HDL. Fra de epidemiologiske undersøgelser ved vi, at højt triglycerid og lavt HDL er markører for en øget risiko for hjerte-kar-sygdomme, så der må være noget udover LDL kolesterolet, der har betydning for at udvikle hjertekarsygdom,« siger Lia Bang.\nDer bliver forsket i Triglycerider\nHvis HDL er en markør for hjerte-kar-sygdomme, men ikke en direkte aktør, hvad er det så der gør, at HDL hænger sammen med risikoen for hjerte-kar-sygdomme? Det er der ingen forskere, der endnu har det fulde svar på, men Børge Nordestgaard har et bud.\n»Niveauet af HDL kolesterol hænger omvendt sammen med niveauet af triglycerider – det almindelige fedt i blodet. Sådan, at hvis du har lavt triglycerid, så har du højt HDL og omvendt. En velkendt hypotese er, at nogle partikler kaldet ’remnants’, der indeholder et højt niveau af triglycerider, er særligt fremmende for åreforkalkning og direkte øger risikoen for hjerte-kar-sygdomme,« siger Børge Nordestgaard.\nDer er et protein i blodet, som hedder kolesterol ester transfer protein, CETP. Det sørger for, at der er balance mellem fedtstofferne i de forskellige lipoproteiner ved at transportere kolesterol og triglycerider frem og tilbage mellem lipoproteinerne.\n»Hvis du har meget triglycerid i form af ’remnants’, så suger CETP kolesterolet væk fra HDL partiklerne og over i ’remnants’, og så får du et lavt niveau af HDL kolesterol. På den måde hænger HDL og triglycerider sammen,« siger Børge Nordestgaard.\nMartin Bødtker Mortensen er enig i, at hypotesen om triglycerider er relevant:\n»Et af de spændende områder, man stadigvæk diskuterer, er triglyceridernes rolle for hjerte-kar-sygdomme. Der laves flere studier lige nu med effekten af at sænke niveauet af triglycerider på risikoen for hjerte-kar-sygdomme,« siger Martin Bødtker Mortensen.\nThis entry was posted in sundhed on March 22, 2016 by admin.\tPost navigation


Devops — DBC\nDu er her: Forside » Nyheder » Devops\nJob: Selvstændig, ansvarsbevidst og samarbejdsorienteret devops, der brænder for, at nyudvikling kommer ud til brugerne. Ansøgningsfrist: 11. december 2017.\nVi søger en devops, der brænder for, at nyudvikling kommer ud til brugerne. Din baggrund kan fx være udvikler med sans for drift eller Linux-haj med en analytisk og helhedsorienteret tankegang.\nDu bliver en del af et af DBC’s tværfaglige scrumteams, som har ansvaret for vores søgeinfrastruktur baseret på især services i Java, Solr-søgemaskiner og PostgreSQL-databaser.\nVi arbejder agilt i et stærkt fagligt miljø. Vi benytter continuous integration og har fokus på automatiske test. Vores driftsarkitektur er baseret på Docker, så hvis du ikke allerede har erfaring hermed, skal du være klar til at lære.\nVi udvikler agilt, og du skal værdsætte at arbejde i et team og samarbejde med kolleger med forskellig faglig baggrund om at levere de bedst mulige løsninger til vores brugere. Du skal kunne byde ind allerede i designfasen og bidrage til at sikre, at drift er tænkt ind i vores applikationsarkitektur helt fra starten. Teamet har ansvaret for drift af sine egne applikationer, så her får du hurtigt en central rolle.\nArbejdstiden er 37 timer ugentligt (inkl. frokost). Vi har gode ansættelses- og arbejdsvilkår, herunder flextidsordning, gode muligheder for – for ikke at sige pligt til – uddannelse og konferencedeltagelse. Desuden pensionsordning, fem ugers ferie + fem feriefridage, kantineordning, motionsrum m.m.\nKontakt teamleder i Produktudvikling, Anders Vestergaard, tlf. 24 66 79 41, mail ave@dbc.dk eller personalekontoret på personalekontoret@dbc.dk\nDin ansøgning - gerne med referencer til udvalgte projekter og fx GitHub-profil - skal sendes pr. mail til personalekontoret hurtigst muligt og senest den 11. december 2017. Der afholdes samtaler løbende indtil uge 50


FIFA vil holde Qatar-VM i november - med julefinale – Ekstra Bladet\n24. feb. 2015 kl. 10:51\nFIFA's særlige Qatar-taskforce anbefaler at skyde fodbold-VM i Qatar i gang i november 2022\nFIFA-præsidenten Sepp Blatter skabte mange problemer for sig selv, da Qatar fik tildelt slutrunden i 2022. (Foto: Steffen Schmidt/AP)\nFodbold-VM i Qatar i 2022 skal være kortere end normalt, og det skal afvikles i november og december for at undgå sommerheden. Sådan lyder den anbefaling, en særlig FIFA-taskforce tirsdag afleverer til FIFA's eksekutivkomité. Det skriver flere internationale nyhedsbureauer.\nSamtidig kan den britiske avis The Guardian berette, at VM-finalen i 2022 skal spilles lillejuleaften. Disse oplysninger er dog endnu ikke bekræftet.\nPræsident Sepp Blatter og resten af FIFA's inderkreds skal træffe den endelige afgørelse på et møde 20. marts. FIFA-generalsekretær Jerome Valcke er efter tirsdagens møde ikke et øjeblik i tvivl om, hvornår VM ligger bedst.\n- Der er én løsning: November-december, siger Jerome Valcke til nyhedsbureauet AFP.\nSpilledatoen for det omdiskuterede ørken-VM har udviklet sig til en langvarig saga, fordi det har været vanskeligt at finde et oplagt alternativ til sommermånederne, hvor klubturneringerne ligger stille.\n- Ligegyldigt hvilken beslutning vi tager, vil der blive stillet spørgsmålstegn ved den. Vi er nødt til at tage hensyn til alle, siger lederen af taskforcen, Sheikh Salman bin Ebrahim al-Khalifa, ifølge nyhedsbureauet Reuters.\nMedie: VM i fodbold 2022 spilles om vinteren\nHvis eksekutivkomitéen følger anbefalingen, kan publikum og deltagere se frem til et kortere VM, end det vi kender i dag.\nDer er ingen planer om at reducere deltagerantallet fra de nuværende 32 lande, men formatet skal være mere komprimeret.\nDet har længe stået klart, at et VM i sommermånederne ville være uaktuelt, fordi de høje temperaturer i Qatar vækker bekymring.\nEt alternativ til november og december kunne være at afholde VM i januar og februar 2022, men den mulighed blev fravalgt, fordi det ville kollidere med vinter-OL.


HERTHA Bofællesskab & Værksteder | tilbudsportalen.dk\nOm os - HERTHA Bofællesskab & Værksteder\nHeraf er 3 pladser forbeholdt beboere på botilbuddet\nHeraf er 20 pladser forbeholdt beboere på botilbuddet\nKontaktoplysninger for HERTHA Bofællesskab & Værksteder\nUdviklingshæmmede voksne, enkelte med psykiatrisk overbygning.\nRudolf Steiner-pædagogisk tilgang\nHertha Levefællesskab bygger på to idealer, som vi i det daglige forsøger at efterleve: Antroposofi er det idemæssige grundlag, som stedet næres af. Ordet betyder menneskekundskab og dækker over det menneskebillede og den verdensanskuelse, som Rudolf Steiner har givet impulserne til. Det betyder ikke, at man behøver at vide noget særligt om antroposofi, hverken for at bo eller arbejde i Hertha - men at man er indforstået med, at mange beslutninger træffes ud fra denne særlige baggrund. Eksempler herpå er: - at landbruget frikøbes og er fælleseje, - at dyrkningsmetoden i landbrug og gartneri er biodynamisk, - at også personer med særlige behov har værdi for samfundets trivsel og udvikling, - at ledelsesformen er demokratisk, - at arkitektur og landskabspleje har betydning for menneskers trivsel og - at der er et økologisk aspekt og hensyn i det hele. Integration er det andet bærende ideal i Hertha. Hverdagen er præget af et forsøg på at realisere integration også kaldet inklusion mellem en gruppe almindelige borgere og en gruppe voksne udviklingshæmmede. De erfaringer vi indtil nu kan drage af dette forsøg er, at en ægte og ønsket integration kan opstå og udvikle sig i en positiv retning.. Arbejdet omkring de udviklingshæmmede, som bor i bofællesskaberne og de som arbejder i de beskyttede værksteder er organiseret som en selvejende institution. Det følgende er organisationsplanen for den del af levefællesskabet, som betegnes Hertha Bofællesskaber og Værksteder.\nIndsats - Dagtilbud, SL § 103\nVærksteder mandag - fredag 8.00 - 14.30 Prisen er dagspris 365 dage/år Betalingen gradueres med 20-40-60-80-100% betaling ved hhv. 1-2-3-4-5 dages indskrivning om ugen. Vi samarbejder med tilbuddet Turmalin i Aarhus omkring kunst- og bevægelsesværksteder.\nBeskyttet beskæftigelsesydelse (§ 103) 467 kr.\nTakst i alt 467 kr.\nTakst i alt fratrukket refusion for indirekte moms 445,52 kr.\nEnhedspris, grundtakst kr. 19.000/år\nIndsats - Praktisk bistand\nYdelser, der svarer til den kommunale hjemmehjælp jvf. § 83.\nPraktisk hjælp (§ 83) 341 kr. 341 kr.\nTakst i alt 341 kr. 341 kr.\nTakst i alt fratrukket refusion for indirekte moms 325,31 kr. 325,31 kr.\nIndsats - Personlig hjælp og pleje\nPersonlig hjælp og pleje svarende til den, kommunen leverer jvf. SL § 83.\nPersonlig hjælp og pleje (§ 83) 341 kr.\nTakst i alt 341 kr.\nTakst i alt fratrukket refusion for indirekte moms 325,31 kr.\nIndsats - Sundhedsydelse\nFra 0 til 420,71 kr.\nSundhedsydelser, der leveres i forlængelse af henvisning fra egen læge, genoptræningsplaner jvf. Sundhedslovens § 140 eller er delegeret/overdraget fra bopældskommunen. Der kan være tale om fx. håndtering af diabetes, genoptræningsforløb efter skader eller andre, specifikke ydelser, der ikke dækkes af hhv. SL §§ 83-85.\nVedligeholdelsestræning (fx § 86, stk. 2 §§ 85, 86, 102) 0 kr. 441 kr. 441 kr.\nTakst i alt 0 kr. 441 kr. 441 kr.\nTakst i alt fratrukket refusion for indirekte moms 0 kr. 420,71 kr. 420,71 kr.\nIndsats - Støtte i egen bolig, SL § 85\nSocialpædagogisk støtte (§ 85) 341 kr.\nTimepris dækker kontakttimer med beboeren. Grundtakst til dækning af indirekte omkostninger kr. 137.000/år\nIndsats - Dagtilbud, SL § 104\nDagtilbud i værksteder tilpasset den enkeltes behov og færdigheder. Vi samarbejder med Turmalin i Aarhus omkring kunst- og bevægelsesværksteder.\nAktivitets- og samværsydelse (§ 104) 467 kr.\n6,83 borgerrettede timer pr. plads pr. uge\n7,02 borgerrettede timer pr. plads pr. uge\nSpecialpædagogisk arbejde og omsorg 204,6\n21,92 borgerrettede timer pr. plads pr. uge\nSpecialpædagogisk arbejde og omsorg 570,8\nDer sættes mål for den enkelte borger via handleplaner mindst hvert 2. år eller efter behov.\nDer følges op på målene for den enkelte borger via handleplansmøder mindst hvert 2. år eller efter behov.\n- Beboerbetragtning (systemisk, antroposofisk metode til udredning, videndeling og fastlæggelse af mål)\n- Pædagogisk beskrivelse (praksisbeskrivelse)\n- Sundhedsbeskrivelse (integreret med risikobaseret tilsyn og de 12 målepunkter)\n- BB journal (dagligt notatsystem)\nDer har blot været to medarbejdere på kursus i 2020 pga. corona.\nDer er fokus på: - dokumentation af faglige mål og medicinhåndtering i nyt system (EG Sensum Bosted). - organisationsudvikling, demokratiprocesser på temadage.\nDer er ikke større ændringer på programmet i 2021.\nI marts gennemførte vi en temadag om fælles billeddannelse - kunsten at lave en vision, alle kan se sig i og bidrage til. For 2019 har der været følgende: Broderi, håndarbejde Helsepædagogisk grundkursuis Eurytmi-uddannelse Badeterapi, - helsepædagogik Kunstterapi, efteruddannelse Følelsernes pædagogik Seksualitet og udv.hæmning + yoga og mindfulness for målgr. Landbrugsdage, Schweiz Antroposofisk organisation Coachinguddannelse Bagekursus, glutenfri Servicelov, voksenbestemmelser Teadag for alle om fælles billeddannelser For 2020 videreføres en række af 2019 aktiviteterne og der er planer om yderligere yoga-uddannesle Psykiske lidelser for udviklingshæmmede Natur og meditation for udviklingshæmmede\nVi har nedsat en arbejdsgruppe, der overordnet skal beskrive HBV's uddannelses-politik i de kommende år. Herudover deltager kolleger løbende i ange former for opkvalificering. Der kan sagtens komme flere uddannelsesaktiviteter til i 2020 - de andørte nedenfor er dem, vi kender til i skrivende stund. Herudover vi især slutningen af 2020 være præget af vores fokus på flytninger, når Landsbyfonden er færidig med sit byggeri af et nyt bofællesskab. For 2019 har der været følgende: Broderi, håndarbejde Helsepædagogisk grundkursuis Eurytmi-uddannelse Badeterapi, - helsepædagogik Kunstterapi, efteruddannelse Følelsernes pædagogik Seksualitet og udv.hæmning + yoga og mindfulness for målgr. Landbrugsdage, Schweiz Antroposofisk organisation Coachinguddannelse Bagekursus, glutenfri Servicelov, voksenbestemmelser Teadag for alle om fælles billeddannelser For 2020 videreføres en række af 2019 aktiviteterne og der er planer om yderligere yoga-uddannesle Psykiske lidelser for udviklingshæmmede Natur og meditation for udviklingshæmmede\nHerudover vi især slutningen af 2020 være præget af vores fokus på flytninger, når Landsbyfonden er færidig med sit byggeri af et nyt bofællesskab.\nOplysninger i kort form om det seneste og det kommende års faglige udvikling: Fagligt har der været arbejdet med udvikling og supervision på følgende måder: 1. To medarbejdere på neuropædagogisk temadag 2. Tre medarbejdere på grundkursus i medicinhåndtering 3. To medarbejdere på antroposofisk grundkursus ? samt én medarbejder af sted på samme kursus som underviser 4. 15 medarbejdere på helsepædagogisk stævne i maj 5. En medarbejder i gang med uddannelse til sexolog ? arbejder samtidig med udvikling af en seksualpolitik for Hertha Bofællesskaber og Værksteder 6. To medarbejdere på kursus i håndtering af den nye persondataforordning, GDPR 7. En studiekreds i antroposofi startet op 8 mødegange i efteråret 18, 8 deltagere 8. Deltagelse i Nordisk Forbund for Helsepædagogik samt i det danske ditto 9. Planlægning af deltagelse og oplæg i helsepædagogisk konference fire dage i Schweiz med 7 deltagere fra Hertha, heraf to som oplægsholdere 10. Forberedelse af tre temadage for alle medarbejdere om organisation og ledelse som opfølgning på temadag oktober 17. Gennemføres oktober-april 11. Halvdags-seminar for alle medarbejdere om døden, som den vil blive håndteret på Hertha, - arbejdsgruppe følger op, informerer og inddrager pårørende 12. Supervision i konkrete beboer-spørgsmål og ledelse: a. Lotte Juul Lauesen, terapeut og organisationskonsulent med antroposofisk baggrund b. Louise Juul, cand. psych. c. Anders Degn, neuropsykolog d. Dr. Thomas King, mediciner og antroposofisk læge e. Susanne Olesen, sygeplejefaglig konsulent\nDer vil fortsat være fokus på faglig udvikling og efteruddannelse på vegne af formålet, opgaven og organisationen.\nDet er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskab og Værksteder fortsat lever op til betingelserne i Lov om Socialtilsyn §6.HERTHA Bofællesskab og Værksteder er godkendt til ydelser jfr. Servicelovens §§ 85,103,104.HERTHA Bofælleskab og Værksteder er godkendt til at modtage 27 borgere i alderen 18 - 85 år i døgntilbuddene og 36 borgere i dagtilbuddene. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskab og Værksteder, i samarbejde med den enkelte borger, understøtter dennes adgang til uddannelse og beskæftigelse, ligesom der i samarbejde med borgerne opstilles, dokumenteres og evalueres på målene for borgerens uddannelse og beskæftigelse. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskab og Værksteder generelt har fokus på, at udvikle borgernes selvstændighed, herunder støttes borgerne i opretholdelse eller udvikling af positive sociale relationer både i og udenfor tilbuddet. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskab og Værksteder, gennem en veldefineret målgruppe arbejder med relevante pædagogiske- og sundhedsfaglige tilgange og metoder. HERTHA Bofællesskab og Værksteder er grundlæggende funderet i et antroposofisk værdigrundlag, der hviler på Rudolf Steiners filosofi. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at der i tilbuddet er fokus på udvikling af systematik i dokumentationspraksis på borgernes individuelle delmål. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskab og Værksteder, understøtter borgernes sundhed og trivsel. Der vurderes, at HERTHA´s tilgange og metoder generelt har fokus på forebyggelse af konflikter og brug af magtanvendelser både mellem og overfor borgerne, ligesom borgerens trivsel generelt er i fokus og understøttes gennem opretholdelse af en forudsigelig hverdag med tryghed, struktur og aktiv deltagelse af borgerne. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskaber og Værksteder har en kompetent ledelse og drives faglig og økonomisk forsvarligt. Det vurderes at ledelsen har det nødvendige strategiske fokus på udviklingen af det pædagogiske tilbud, samt fremtidssikring af de fysiske rammer og pædagogiske indsatser. Det vurderes, at den daglige drift af bofællesskaberne og værkstederne varetages kompetent. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskaber og Værksteder, har ansat kompetente og ansvarlige medarbejdere der gennem deres daglige arbejde tilbyder borgerne adgang til en bred vifte af både pædagogiske og håndværksmæssige kompetencer. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, HERTHA Bofællesskaber og Værksteders fysiske rammer er unikke og tilbyder borgerne et hverdagsliv med sociale fællesskaber, arbejde i de forskellige værksteder samt menneskelig anerkendelse og oplevelsen af, at være en del af et større fællesskab og en produktion. Det vurderes at landsbyfonden der administrerer de fysiske rammer er i tæt samarbejde med det pædagogiske personale og ledelsen omkring dels byggeri og dels renovering af eksisterende bygninger til gavn for nuværende og kommende borgere.\nSocialtilsynet vurderer, at tilbuddet støtter borgerne i at udnytte deres fulde potentiale igennem brug af forskellige former for dagsaktiviteter.\nTilbuddet opstiller mål i samarbejde med borgerne, og deres ønsker indarbejdes i det skriftlige materiale. Der foreligger rutiner for målarbejdet og samarbejdet med myndighedsrådgiverne.\nDet vurderes, at medarbejderne er i tætte relationer med hver enkelt borger og at dette afspejles i det skriftlige arbejde. Medarbejderne tager udgangspunkt i den enkelte borgers ønsker og tempo.\nSocialtilsynet vurderer, at der er en række gennemtænkte, velfungerende og afprøvede værkstedstilbud og aktiviteter til borgerne. Der hersker et højt niveau af engagement og forskelligartede arbejdskulturer på de enkelte værksteder/aktiviteter blandt borgere og medarbejdere. Dette kan bl.a. forklares ved, at der i den daglige produktion fremstilles varer til internt og eksternt brug og den enkelte borger kan se meningen med og gavn af sit arbejde.\nSocialtilsynet vurderer, at Hertha giver borgerne et meningsfuldt, skræddersyet tilbud om beskæftigelse med ægthed som et grundlæggende fundament.\nSocialtilsynet vurderer, at borgerne støttes i udvikling af selvstændighed og til at indgå i sociale relationer.\nTilbuddet arbejder aktivt med mål på området sammen med den enkelte borger, vurderer socialtilsynet.\nBorgerne deltager i mangeartede aktivitetstilbud både i landsbyen. Der er en række traditioner i løbet af året, fx med drama og teater, hvor borgerne har rig mulighed for, at træne sociale kompetencer og selvstændighed. Borgerne er aktive i praktiske, daglige gøremål både i det private i bofællesskaberne og i værkstedsaktiviteterne og dette fremmer borgernes muligheder for selvstændighed, vurderer socialtilsynet.\nSocialtilsynet vurderer, at borgernes brug af sociale medier er i begrænset omfang i Hertha. De borgere der benytter sociale medier får støtte og vejledning med fokus på digital dannelse. Det vurderes, at medarbejdere og ledere er gode rollemodeller ved brug af sociale medier.\nDet er socialtilsynets vurdering, at borgerne har kontakt med deres familier og øvrige netværk efter deres behov og ønsker, under hensyntagen til de nationale retningslinjer der er som følge af Covid19.\nDet er socialtilsynets vurdering, at Hertha Bofællesskaber og Værksteder arbejder med afsæt i en tydelig målgruppebeskrivelse og relevante faglige tilgange og metoder i forhold til borgernes særlige behov.\nDet er socialtilsynets vurdering, at tilbuddets målsætning og filosofi, der er opbygget omkring Rudolf Steiners menneskesyn og antroposofiske tilgang, tilgodeser at borgerene i vid udstrækning tilbydes forskelligartede muligheder for aktiv deltagelse i produktion af fødevarer, dyrkning af jorden samt kreativ udfoldelse. Dette styrker borgernes oplevelse af, at være en aktiv del af det landsbysamfund de bor i.\nDet er socialtilsynets vurdering, at der resultatdokumenteres med svingende kvalitet. Det konstateres samtidigt, at tilbuddet aktuelt er i proces med at kvalificere systematikken i arbejdet med resultatdokumentation. Dette, med det formål yderligere at kunne synliggøre, at de faglige indsatser opnår en forventet og positiv effekt.\nDet er socialtilsynets vurdering, at tilbuddet gennem et helhedsorienterede blik på borgerne, og sammenhæng og videndeling mellem bodele og værksteder, opnår positive resultater for borgerne.\nSocialtilsynet vurderer, at tilbuddet har en kompetent, udviklingsorienteret ledelse, bestående af ledergruppe og bestyrelse, og det vurderes samtidigt, at den daglige drift varetages ansvarligt.\nDer er fem repræsentanter i ledergruppen og socialtilsynet vurderer, at lederne komplementere hinanden på områderne med strategisk, medarbejdermæssigt og faglig ledelse. Socialtilsynet vil beskrive ledelsesstilen som værende demokratisk og organisk. Ledergruppen pointerer, at det er tilbuddets vedtægter, der er det endeligt ledende organ på Hertha. Beslutninger træffes i fællesskab på tilbuddet i forskellige mødefora, det kan være tidskrævende og med et resultat, hvor alle er inddraget og blevet hørt. Bodelsledelsen består af tre personer, med en bodelsleder i hver af de tre huse. Desuden er der en administrativ medarbejder ansat med særligt fokus på at kvalificere dokumentationsarbejdet.\nI forbindelse med udvidelse og renovering af bygninger og generationsskifte, har bestyrelsen en øget opgavemængde og har derfor valgt, at udvide med en deltager og mødefrekvens.\nLedere og medarbejdere modtager ekstern fagspecifik supervision efter behov og der er forskellige sparringsfora både internt og eksternt. Derudover er der en menthorordning på tilbuddet.\nDen daglige drift varetages kompetent af stabile og engagerede medarbejdere herunder ledergruppen. Pårørende er inddraget i hverdagslivet og i ' 33 gruppen.'\nMedarbejdergennemstrømning og sygefravær vurderes til, at ligge på et lidt lavere niveau end lignende tilbud. Gennemstrømningen forklares af ledelsen med, at det primært hænger sammen med et mindre generations-skifte, idet tilbuddet i de senere år har sagt farvel til en del kolleger, der er gået på pension og efterløn.\nDet er socialtilsynet vurdering, at medarbejderne på tilbuddet besidder faglige og personlige kompetencer på et højt niveau, overblik samt indsigt og empati for den enkelte borgers livskvalitet, adfærd og udfordringer.\nLedergruppen definerer sig selv som medarbejdere. Lederfunktionen betragtes som en del af deres arbejdsopgaver og ledergruppen indgår i værksteds- og andre aktiviteter med borgerne i hverdagen ligesom de øvrige medarbejdere.\nI vurderingen er der lagt vægt på stor mangfoldighed i faglighederne. Antroposofien er repræsenteret via Rudolf Steinarpædagog- og læreruddannelser og dette komplementeres med andre uddannelser, som fx gartner, skuespiller, klangterapeut, musiker, mejerist, ingeniør, tømrer og økologisk landmand. Dette giver et billede af hverdagslivet i landsbyens mange værksteder og de andre tilbud med de kompetente medarbejdere, som borgerne bliver mødt med.\nI det daglige pædagogiske arbejde anvendes i udstrakt grad kunstnerisk udformning, hvor de forskellige medarbejderkompetencer kommer i spil.\nSocialtilsynet vurderer, at tilbuddet skaber meningsfulde dage med veligennemtænkt arbejde og aktiviteter for borgerne. Borgerne bliver mødt af mennesker, der har valgt samværet i Levefællesskabet med 'den omvendte integration', som deres livsstil. Nogle naboer indgår som frivillige i tilbuddets sociale og kulturelle aktiviteter. 16 af tilbuddets 47 medarbejdere bor i Levefællesskabet.\nPå Hertha lægges der vægt på såvel den faglige som den personlige udvikling hos medarbejderne. Dette tages der højde for ved løbende udvikling af fælles og individuel uddannelse, via stævner, korte kurser, specialviden, sparring, supervision og terapi, både internt og eksternt.\nTilbuddets regnskab viser en soliditetsgrad på 22,1%.\nBudgettet for 2021 viser et overskud på ca. 3,3% af omsætningen ud fra en forventet belægning på 100%.\nEn forventet omsætningsstigning på ca. 0,9%. Dette modsvares af en omkostningsstigning på 0,5%\nEt overskud på ca. 780.000 kr.\nAt ca. 74,2% af omkostningerne forventes anvendt på borgerrettet personale og borgerrelaterede aktiviteter.\nEn omsætning på ca. 3,5% af mere end forventet i budget 2019.\nAt personaleomkostningerne var ca. 1,7% højere end forventet i budgettet.\nEt faktisk overskud på ca. 2,2% af omsætningen.\nDet er socialtilsynets vurdering, at de fysiske rammer på tilbuddet, understøtter borgenes udvikling og trivsel og den indsats der skal til.\nDer er et match mellem målgruppen, pædagogiske tilgange og metoder og de fysiske rammer.\nAntroposofien ligger indbygget i den fysiske udformning i landsbyen, og socialtilsynet vurderer, at det er lykkedes for tilbuddet, at gøre landsbyens bofællesskaber, værksteder og fællesrum såvel inde som ude ikke-institutionelle, som det beskrives i tilbuddets værdier.\nBorgerne har mulighed for, at trække sig tilbage til det private i egen bolig og vælge fællesskaberne til i det fælles.\nSocialtilsynet vurderer, at borgerne trives i de fysiske rammer, og at der tages hensyn til særlige behov og ønsker.\nDet er socialtilsynets vurdering, at Hertha Bofællesskaber og Værksteder understøtter borgernes fysiske og mentale sundhed og trivsel. Herunder er det socialtilsynets vurdering, at tilbuddets viden om, og indsats i forhold til borgernes sundhed og trivsel modsvarer de særlige behov målgruppen afspejler.\nSocialtilsynet vurderer, at tilbuddet gennem fokus på kost, bevægelse, økologi, biodynamisk selvforsyning og landbrug understøtter sundhed og fysisk trivsel ved borgerne. Socialtilsynet vurderer endvidere, at borgernes selv- og medbestemmelse, generelle autonomi og værdighed respekteres og understøttes i videst muligt omfang herunder, at medarbejderne er omsorgs- og respektfulde overfor borgerne, og at de er i løbende dialog således at borgernes ret til selv- og medbestemmelse tilgodeses. En af grundpillerne på tilbuddet er antroposofien, som er repræsenteret ind i sundhedssynet med det hele menneske med krop, sjæl og ånd. Sundhed og trivsel har en naturlig særlig plads i dagligdagen.\nDet er socialtilsynets vurdering, at der tages højde for den enkelte borgers sundhed ved udredning og brug af en række sundhedsydelser. Gængse sundhedsydelser kan være fysioterapi, behandling hos egen læge. Andre ydelser er fx rideterapi, heil eurytmi, maleterapi, Dr. Hauschka massage, terapibade, kranio-sakral terapi alt sammen med det formål at forebygge sygdom eller som hjælp til helbredelse ved at understøtte behandlingen fra det gængse sundhedssystem.\nDet er socialtilsynets vurdering, at der generelt arbejde med forebyggelse og håndteres magtanvendelse og overgreb med kendte procedurer og fælles grundlæggende metoder og menneskesyn.\nDet er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskab og Værksteder fortsat lever op til betingelsernei Lov om Socialtilsyn §6.HERTHA Bofællesskab og Værksteder er godkendt til ydelser jfr. Servicelovens §§ 85,103,104.HERTHA Bofælleskab og Værksteder er godkendt til at modtage 27 borgere i alderen 18 - 85 år i døgntilbuddeneog 36 borgere i dagtilbuddene. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskab og Værksteder, i samarbejde med den enkelte borger, understøtter dennes adgangtil uddannelse og beskæftigelse, ligesom der i samarbejde med borgerne opstilles, dokumenteres og evalueres på målene for borgerens uddannelse ogbeskæftigelse. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskab og Værksteder generelt har fokus på, at udvikle borgernesselvstændighed, herunder støttes borgerne i opretholdelse eller udvikling af positive sociale relationer både i og udenfor tilbuddet. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskab og Værksteder, gennem en veldefineret målgruppe,arbejder med relevante pædagogiske- og sundhedsfaglige tilgange og metoder. HERTHA Bofællesskab og Værksteder er grundlæggende funderet i etantroposofisk værdigrundlag, der hviler på Rudolf Steiners filosofi. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at der i tilbuddet er fokus på udvikling af retning og ensartethed i dokumentationspraksis på borgernes individuelle delmål. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskab og Værksteder, understøtter borgernessundhed og trivsel. Der vurderes, at HERTHAs tilgange og metoder generelt har fokus på forebyggelse af konflikter og brug af magtanvendelser både mellemog overfor borgerne, ligesom borgerens trivsel generelt er i fokus og understøttes gennem opretholdelse af en forudsigelig hverdag med tryghed, struktur og aktiv deltagelse af borgerne. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskaber og Værksteder har en kompetent ledelse ogdrives faglig og økonomisk forsvarligt. Det vurderes at ledelsen har det nødvendige strategiske fokus på udviklingen af det pædagogiske tilbud, samt fremtidssikring af de fysiske rammer og pædagogiske indsatser. Det vurderes, at den daglige drift af bofællesskaberne og værkstederne varetages kompetent af de ansatte afdelingsledere. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskaber og Værksteder, har ansat kompetente og ansvarlige medarbejdere der gennem deres daglige arbejde tilbyder borgerne adgang til en bred vifte af både pædagogiske og håndværksmæssige kompetencer. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, HERTHA Bofællesskaber og Værksteders fysiske rammer er unikke og tilbyder borgerne et hverdagsliv med sociale fællesskaber, arbejde i de forskellige værksteder samt menneskelig anerkendelse og oplevelsen af, at være en del af et større fællesskab og en produktion. Det vurderes at landsbyfonden der administrerer de fysiske rammer er i tæt samarbejde med det pædagogiske personale og ledelsen omkring dels byggeri og dels renovering af eksisterende bygninger til gavn for nuværende og kommende borgere.\nSocialtilsynet vurderer, at tilbuddet støtter borgerne i at udnytte deres fulde potentiale i forhold til uddannelse og beskæftigelse.\nMedarbejderne opstiller mål i samarbejde med borgerne og deres ønsker indarbejdes i det skriftlige materiale. Der foreligger rutiner for målarbejdet og samarbejdet med myndighedsrådgiverne og socialtilsynet vurderer, at medarbejderne har fingeren på pulsen med hver enkelt borger og at dette afspejles i det skriftlige arbejde.\nMedarbejderne tager konstant hensyn til den enkelte borgers ønsker og tempo, vurderer socialtilsynet.\nSocialtilsynet vurderer, at der er en række gennemtænkte, velfungerende og afprøvede værkstedstilbud og aktiviteter til borgerne. Der hersker et højt niveau af engagement og forskelligartede arbejdskulturer på de enkelte værksteder/aktiviteter både blandt borgere og medarbejdere. Dette kan bla. forklares ved, at der i den daglige produktion fremstilles varer til internt og eksternt brug og den enkelte borger kan se meningen med og gavnen af sit arbejde.\nSocialtilsynet vurderer, at Hertha giver borgerne et meningsfuldt, skræddersyet tilbud om uddannelse eller beskæftigelse med ægthed som et grundlæggende fundament.\nSocialtilsynet vurderer, at borgerne støttes i deres udvikling af selvstændighed og at indgå i sociale relationer.\nTilbuddet arbejder aktivt og systematisk med mål på området sammen med borgerne, vurderer socialtilsynet.\nBorgerne deltager i forskellige aktivitetstilbud både i landsbyen og i lokalområdet. Der er en række traditioner i løbet af året, fx med drama og teater, hvor borgerne har rig mulighed for, at træne sociale kompetencer og selvstændighed.\nBorgerne er aktive i praktiske, daglige gøremål både i det private i bofællesskaberne og i værkstedsaktiviteterne og dette fremmer borgerne muligheder for selvstændighed, vurderer socialtilsynet.\nEndeligt vurderer socialtilsynet, at der er en tæt dialog og samarbejde med pårørende både på borgerniveau med forældrene og til de mange fællesarrangementer der afholdes i løbet af årstidernes skiften.\nDet er socialtilsynets vurdering, at tilbuddets målsætning og filosofi der er opbygget omkring Rudolf Steiners menneskesyn og antroposofiske tilgang tilgodeser at de borgere der bor i bofællesskaberne i vid udstrækning tilbydes forskelligartede muligheder for aktive deltagelse i både produktion af fødevarer, dyrkning af jorden samt kreativ udfoldelse, hvilket styrker borgernes oplevelse af at være en aktiv del af det landsbysamfund de bor i.\nDet er socialtilsynets vurdering, at tilbuddet i samarbejde med borgerne arbejder med borgernes opstillede mål samt at der i det daglige arbejde udformes forskellige former for beskrivelser af den individuelle pædagogiske tilgang til den enkelte borger.\nDet er socialtilsynets vurdering, at tilbuddet gennem det helhedsorienterede blik på borgerne, og det at der er sammenhæng og videndeling mellem bodel og værksteder opnår positive resultater for de indskrevne borgere.\nDet er socialtilsynets vurdering, at der arbejdes med resultatdokumentation på tilbuddet i forskellig former, samt at tilbuddet har fremadrettet fokus på yderligere kvalificering af dokumentationen på borgernes individuelle mål.\nSocialtilsynet vurderer, at tilbuddet har en kompetent, udviklingsorienteret ledelse, herunder ledergruppe og bestyrelse, og der vurderes også, at den daglige drift varetages ansvarligt og dynamisk.\nDer er fem repræsentanter i ledergruppen og socialtilsynet vurderer, at lederne komplementere hinanden på områderne med strategisk, medarbejdermæssigt og faglig ledelse. Socialtilsynet vil beskrive ledelsesstilen som værende demokratisk og organisk.\nLedergruppen pointerer, at det er tilbuddets vedtægter, der er det endeligt ledende organ på Hertha. Beslutninger træffes i fællesskab på tilbuddet i forskellige mødefora, det kan være tidskrævende og med et resultat, hvor alle er inddraget og blevet hørt.\nBodelsledelsen består af tre personer, der er en bodelsleder i hver af de tre huse. Desuden er der en administrativ medarbejder ansat med særligt fokus på at kvalificere dokumentationsarbejdet.\nAktuelt står tilbuddet HBV med et udviklingsprojekt med udvidelse og renovering af bygninger og et kommende generationsskifte. Bestyrelsen får dermed øget opgavemængde og har derfor valgt, at udvide med en deltager og mødefrekvens.\nMedarbejdergennemstrømning og sygefravær vurderes til, at ligge på niveau med lignende tilbud.\nI vurderingen er der lagt vægt på stor mangfoldighed i faglighederne.\nAntroposofien er repræsenteret via Rudolf Steinarpædagog- og læreruddannelser og dette komplementeres med andre uddannelser, som fx gartner, skuespiller, klangterapeut, musiker, mejerist, ingeniør, tømrer og økologisk landmand.\nDette giver et billede af hverdagslivet i landsbyens mange værksteder og de andre tilbud med de kompetente medarbejdere, som borgerne bliver mødt med.\nSocialtilsynet vurderer, at tilbuddet skaber meningsfulde dage med veligennemtænkt arbejde og aktiviteter for borgerne. Borgerne bliver mødt af mennesker, der har valgt samværet i Levefællesskabet med 'den omvendte integration', som deres livsstil. Nogle naboer indgår som frivillige i tilbuddets sociale og kulturelle aktiviteter. 13 af tilbuddets 40 medarbejdere bor i Levefællesskabet.\n•\tTilbuddets regnskab viser en soliditetsgrad på 21,9%.\n•\tBudgettet for 2020 viser et overskud på ca. 2,33% af omsætningen ud fra en forventet belægning på 100%.\n•\tEn forventet omsætningsstigning på 5,5%. Dette modsvares af en omkostningsstigning på 4,8%\n•\tEn omsætning på ca. 23,5 mio. kr.\n•\tEt overskud på ca. 650.000 kr.\n•\tAt ca. 79% af omkostningerne forventes anvendt på borgerrettet personale og borgerrelaterede aktiviteter.\n•\tEn omsætning på 2,6% af mere end forventet i budget 2018.\n•\tAt personaleomkostningerne var 1% højere end forventet i budgettet.\n•\tEt faktisk overskud på ca. 3,9% af omsætningen.\nDet er socialtilsynets vurdering at de fysiske rammer på tilbuddet, understøtter borgenes udvikling og trivsel og den indsats der skal til. Der er et match mellem målgruppen, pædagogiske tilgange og metoder og de fysiske rammer. Antroposofien ligger indbygget i den fysiske udformning i landsbyen, og socialtilsynet vurderer, at det er lykkedes for tilbuddet at gøre landsbyens bofællesskaber, værksteder og fællesrum såvel inde som ude ikke-institutionelle, som det beskrives i tilbuddets værdier. Borgerne har mulighed for at trække sig tilbage til det private i egen bolig og vælge fællesskaberne til i det fælles. Socialtilsynet vurderer, at borgerne trives i de fysiske rammer, og at der tages hensyn til særlige behov og ønsker.\nDet er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskaber og Værksteder fortsat lever op til betingelserne i Lov om Socialtilsyn §6. HERTHA Bofællesskaber og Værksteder er godkendt til ydelser jfr. Servicelovens §§ 85,103,104. HERTHA Bofælleskaber og Værksteder er godkendt til aft modtage 27 borgere i alderen 18 - 85 år i døgntilbuddene og 36 borgere i dagtilbud. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskaber og Værksteder, understøtter borgernes adgang til uddannelse og beskæftigelse i samarbejde med den enkelte borger, samt opstiller mål for uddannelse og beskæftigelse, og opnår resultater, i samarbejde med borgerne. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskaber og Værksteder udvikler borgernes selvstændighed, samt støtter borgerne i opretholdelsen eller udviklingen af positive sociale relationer. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskaber og Værksteder, har en veldefineret målgruppe, samt arbejder ud fra relevante tilgange og metoder. HERTHA Bofællesskaber og Værksteder er funderet i et antroposofisk værdigrundlag, og opnår positive resultater for borgerne. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskaber og Værksteder, understøtter borgernes sundhed og trivsel. Der er i HERTHAs tilgang og metoder generelt fokus på forebyggelse af konflikt mellem borgerne, ligesom borgerens trivsel er i fokus gennem en forudsigelig hverdag og faste rutiner med aktiv deltagelse for borgerne. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskaber og Værksteder har en kompetent ledelse og drives faglig og økonomisk forsvarligt. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, at HERTHA Bofællesskaber og Værksteder, generelt har kompetente medarbejdere der gennem deres daglige arbejde tilbyder borgerne adgang til en bred vifte af kompetencer. Det er Socialtilsynets samlede vurdering, HERTHA Bofællesskaber og Værksteders fysiske rammer er helt unikke og tilbyder borgerne et hverdagsliv med sociale fællesskaber, arbejde i de mange forskellige værksteder samt anerkendelse og oplevelsen af, at der er en plads til alle.\nSocialtilynet vurderer, at der er et match mellem målgruppen, menneskesyn, faglige tilgange og metoder. Dette fremgår i samstemning mellem lederes, pårørendes og medarbejderes udsagn og det udleverede materiale.\nMålgruppen beskrives som værende borgere med udviklingshæmning og nogle med en diagnose med lettere psykiatriske lidelser.\nHertha bygger på Rudolf Steiners filosofi og menneskesyn, antroposofien, socialterapien og den omvendte integration.\nDer indhentes specialviden og inspiration fra fx neuropædagogik, psykologiske teorier om udvikling, tilknytning og tidlig skade, den seneste forskning om kost, ernæring og sundhed og anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi.\nHverdagen bærer præg af en grundrytme, som er genkendelig for borgerne fra de vågner til de går i seng om aftenen. I løbet af året er der fælles traditioner afhængigt af årstider, fx et høstmarked, som lige har været afholdt.\nSocialtilsynet vurderer, at disse rytmer skaber genkendelighed, tryghed og omsorg for borgerne.\nPå værkstederne handler det bla. om fremstilling og forarbejdning af fødevarer. De borgere, der arbejder på værkstederne, har mulighed for at lære og få indsigt i de processer råvarerne gennemgår for at blive til sunde fødevarer til beboerne i landsbyen og andre. Borgerne oplever at deltage i meningsfuldt arbejde herunder en reel produktion, vurderer socialtilsynet.\nSocialtilsynet vurderer, at tilbuddet er i tæt dialog med borgerne og deres ønsker i hverdagen. På denne baggrung arbejder tilbuddet systematisk med dokumentation og der kan i det velgennemarbejdede skriftlige materiale vises positive resultater for borgerne.\nEndeligt vurderer socialtilsynet, at tilbuddet har et bredt socialfagligt netværk og at de samarbejder omkring mål, hvor dette er relevant for borgerens udvikling og trivsel og for den indsats der skal til.\nDen daglige drift varetages kompetent af stabile og engagerede medarbejdere herunder ledergruppen. Pårørende er inddraget i hverdagslivet og i ' 3+3 gruppen.'\nDet er socialtilsynets vurdering, at de fysiske rammer på tilbuddet understøtter borgenes udvikling og trivsel og den indsats der skal til. Der er et match mellem målgruppen, pædagogiske tilgange og metoder og de fysiske rammer.\nAntroposofien ligger indbygget i den fysiske udformning i landsbyen og socialtilsynet vurderer, at det er lykkedes for tilbuddet, at gøre landsbyens bofællesskaber, værksteder og fællesrum inde og ude ikke-institutionelle, som det beskrives i tilbuddets værdier.\nBorgerne har mulighed for at trække sig tilbage til det private i egen bolig og vælge fællesskaberne til i det fælles.\nSocialtilsynet vurderer, at borgerne trives i de fysiske rammer, og at er tages hensyn til særlige behov og ønsker.\nVed besigtigelse af bostederne og værkstederne, ser socialtilsynet bygninger med hyggelige fællesrum og borgere der stille går rundt og slapper af i aktiviteterne eller deres hjem.\nDet er socialtilsynet vurdering, at tilbuddet støtter borgernes sundhed og trivsel og forebygger magtanvendelser og overgreb.\nSocialtilsynet har observeret borgere i trivsel på de to tilsynsdage og på udleverede fotos. Stolte, glade, rolige og engagere borgere, der aktivt deltager i morgensamling, teater, væver, vejer mel af, laver dadelkugler, laver mad og lægger vasketøj sammen.\nSocialtilsynet vurderer, at medarbejderne er omsorgs- og respektfulde overfor borgerne og at de er i løbende dialog, således at borgernes ret til selv- og medbestemmelse tilgodeses.\nEn af grundpillerne på tilbuddet er antroposofien, som er repræsenteret ind i sundhedssynet med det hele menneske, her med krop, sjæl og ånd.\nSundhed og trivsel har en naturlig særlig plads i dagligdagen.\nPå Hertha arbejdes der med en 'god sundhedsadfærd', som er integreret i hverdagn i form af kost, motion, terapier og ikke mindst de mange produktive, kulturelle og sociale aktiviteter, der er i ugens løb. Der er en helhedsorienteret tilgang på mange niveauer.\nDer tages højde for den eneklte borgers sundhed ved udredning og brug af en række sundhedsydelser. Gængse sundhedsydelser kan være fysioterapi, behandling hos egen læge. Andre ydelser er fx rideterapi, heil eurytmi, maleterapi, Dr. Hauschka massage, terapibade, kranio-sakral terapi, alt sammen med det formål, at forebygge sygdom eller som hjælp til helbredelse ved at understøtte behandlingen fra det gængse sundhedssystem.\nSocialtilsynet vurderer, at borgere og pårørende støtter og påskynder de forskellige behandlingsformer.\nDer er tilknyttet en 'husmoder- ordning' på tilbuddet, som giver omsorg ved små som store akutte uheld og ledsager til sundhedsydelser.\nKosten spiller en væsentlig rolle på tilbuddet, både ved valg af økologogiske eller biodynamiske fødevarer og ved tilberedningen. Der ses en sammenhæng mellem valg af fødevarer og allergier, sygdommer eller andre skavanker. Dette tages der højde for hos den enkelte borger ved den helhedsorienterede behandling og kostindtag.\nEndeligt vurderer socialtilsynet, at der forebyggelse og håndteres magtanvendelse og overgreb med kendte procedurer og fælles grundlæggende metoder og menneskesyn.\nSocialtilsynet vurderer, at Herthas Bofællesskaber og Værksteder ( HBV) er egnet til godkendelse og samlet set udfylder betingelserne jf. §§ 5 og 6 i lov om socialtilsyn. Socialtilsynet godkender HBV efter Servicelovens § 85 og § 103 (beskyttet beskæftigelse). Socialtilsynet godkender HBV til at modtage 26 borgere i alderen 18 - 85 år i døgntilbud og 36 borgere i dagtilbud. Socialtilsynet finder overensstemmelse med vedtægternes formålsparagraf og praksis på HBV. Socialtilsynet vurderer, at tilbuddet støtter borgerne i at udnytte deres fulde potentiale i forhold til en meningsfuld beskyttet beskæftigelse. På en del værksteder handler det om fremstilling og forarbejdning af fødevarer. De borgere, der arbejder her, har mulighed for at lære og få indsigt i de processer råvarerne gennemgår, for at blive til sunde fødevarer til beboerne i landsbyen og andre. Borgerne oplever, at deltage i meningsfuldt arbejde som er en reel produktion, vurderer socialtilsynet. Socialtilsynet besøger en række værksteder, hvor de fleste borgere har deres daglige arbejde og socialtilsynet vurderer, at borgerne trives der. Der foreligger mål for borgerne på området og borgerne er inddraget i disse. Der tages hensyn til borgere der ønsker et skift i værkstedstype eller når de bliver ældre og kan få brug for, at hvile om formiddagen. Det er også socialtilsynets vurdering, at borgerne deltager i fritidsaktiviteter i landsbyen og i lokalområdet. Der er en række traditioner i løbet af året, fx med drama og teater, hvor borgerne har rig mulighed for, at træne sociale kompetencer og selvstændighed. Borgerne er også aktive i praktiske, daglige gøremål både i det private i bofællesskaberne og i værkstedsaktiviteterne og dette fremmer borgernes selvstændighed og alt i alt deres selvbestemmelsesret, vurderer socialtilsynet. Socialtilsynet vurderer, at der er en sammenhæng mellem målgruppen, menneskesyn, faglige tilgange og metoder. Dette fremgår i samstemning mellem lederes, pårørendes og medarbejderes udsagn og det udleverede materiale. Målgruppen beskrives som borgere med udviklingshæmning og nogle med en diagnose med lettere psykiatriske lidelser. Hertha bygger på Rudolf Steiners filosofi og menneskesyn, antroposofien, socialterapien og den omvendte integration. Der indhentes specialviden og inspiration fra fx neuropædagogik, psykologiske teorier om udvikling, tilknytning og tidlig skade, den seneste forskning om kost, ernæring og sundhed og anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi. Socialtilsynet vurderer, at tilbuddet er i tæt dialog med borgerne og deres ønsker i hverdagen. På denne baggrung arbejder tilbuddet systematisk med dokumentation og der kan i det velgennemarbejdede skriftlige materiale vises positive resultater for borgerne. En af grundpillerne på tilbuddet er antroposofien, som også er repræsenteret ind i sundhedssynet med det hele menneske, her med krop, sjæl og ånd. Sundhed og trivsel har en naturlig plads i dagligdagen. På Hertha arbejdes der med en 'god sundhedsadfærd', som er integreret i hverdagn i form af kost, motion, terapier og ikke mindst de mange produktive, kulturelle og sociale aktiviteter, der er i ugens løb. Der er en helhedsorienteret tilgang på mange niveauer, vurderer socialtilsynet. Der tages højde for den enkelte borgers sundhed ved udredning og brug af en række sundhedsydelser. Gængse sundhedsydelser kan være fysioterapi, behandling hos egen læge. Andre ydelser er fx rideterapi, heil eurytmi, maleterapi, Dr. Hauschka massage, terapibade, kranio-sakral terapi; alt sammen med det formål, at forebygge sygdom eller som hjælp til helbredelse ved at understøtte behandlingen fra det gængse sundhedssystem. Socialtilsynet vurderer, at borgere og pårørende støtter og påskynder de forskellige behandlingsformer. Der er tilknyttet en 'husmoder- ordning' på tilbuddet, som giver omsorg ved små som store akutte uheld og ledsager til sundhedsydelser. Socialtilsynet vurderer også, at der forebygges og håndteres magtanvendelse og overgreb med kendte procedurer og fælles grundlæggende metoder og menneskesyn. Socialtilsynet vurderer, at tilbuddet har en kompetent, udviklingsorienteret ledelse, herunder bestyrelse og ledergruppen og at den daglige drift varetages ansvarligt og dynamisk. Socialtilsynet vil beskrive ledelsesstilen som værende demokratisk og organisk. Ledergruppen pointerer, at det er tilbuddets vedtægter, der er det ledende organ på Hertha. Beslutninger træffes i fællesskab i forskellige mødefora, det kan være tidskrævende og med et resultat, hvor alle er inddraget og blevet hørt. HBV står overfor et stort udvidelsesprojekt bla. med udvidelse med et nyt botilbud. Socialtilsynet vurderer, at processen foregår ansvarligt og demokratisk, som et godt eksempel på, at tilbuddet lever op til ovenstående intentioner. Det er socialtilsynets vurdering, at tilbuddet samlet set rummer den fornødne økonomiske kvalitet og er økonomisk bæredygtigt. Det er socialtilsynet vurdering, at medarbejderne besidder faglige og personlige kompetencer på et højt niveau, med overblik, indsigt og empati for den enkelte borgers livskvalitet, adfærd og udfordringer. Socialtilsynet vurderer, at medarbejderne skaber meningsfulde dage med veligennemtænkt arbejde og aktiviteter for borgerne. Borgerne bliver mødt af mennesker, der har valgt samværet i Levefællesskabet med 'den omvendte integration', som deres livsstil. Nogle naboer indgår som frivillige i tilbuddets sociale og kulturelle aktiviteter. 13 af tilbuddets 40 medarbejdere bor i Levefællesskabet. Det er socialtilsynets vurdering, at de fysiske rammer på tilbuddet understøtter borgenes udvikling og trivsel og den indsats der ydes. Der er sammenhæng mellem målgruppen, pædagogiske tilgange og metoder og de fysiske rammer, vurderer socialtilsynet. Antroposofien ligger indbygget i den fysiske udformning af bygningerne og socialtilsynet vurderer, at det er lykkedes for tilbuddet, at gøre landsbyens bofællesskaber, værksteder og fællesrum inde og ude ikke-institutionelle, i overensstemmelse med tilbuddets værdier. Ved besigtigelse af bosteder og værksteder, ser socialtilsynet bygninger med hyggelige fællesrum og borgere der stille går rundt, arbejder på værkstederne eller slapper af i deres hjem.


Ridder Mikkel tøj | Gaveideer, børnespil og børnefødselsdag her\nMikkel er en ung dreng og søn til Kongen og Dronningen af Dragonien. Hans største ønske er at blive en lige så stor og ædel ridder som sin far.\nSammen med hans venner Svitse og Splut -to legesyge drager og hans hest Valdemar, tager han os med ud på spændende eventyr. Ridder Mikkel vil snart opdage hvor vigtigt det er, at han tager ansvar og gør tingene rigtigt.\nEr der en der hjemme der er vild med den lille modige ridder der kæmper for det gode venskab? Så finder du gaver der vil glæde her under. Find Ridder Mikkel spil, børnetøj og alt til børnefødselsdagen og temafesten her med et par klik.\nMÆRKER Ridder Mikkel\nNormalpris 39,00 kr Tilbudspris 7,80 kr


Anarkistens (ægte) Kogebog » Klassisk Fisk – en tegnet anmeldelse\nPosted By Sif Syltetøj on September 27, 2012 De glade indehavere\nDet skete i maj at der åbnede en ny restaurant i Århus. En fiskerestaurant. En fiskerestaurant, som jeg havde gået og ventet utålmodigt på siden sommeren 2011. Så selvfølgelig åbnede den en måned efter jeg flyttede til den anden ende af landet. Hvad ellers?\nRestauranten hedder Klassisk Fisk, og i kulissen finder vi Søren og Sascha fra Klassisk 65 i Jægergårdsgade. Hvorfor en fiskerestaurant, spørger du måske. Jo, det var noget med at det passede bedst til stukloftet. Skål!\nI fredags lykkedes det endelig at slå et smut fordi fiskebiksen til aften. Med på slæb havde jeg min kæreste, der ikke rigtig bryder sig om fisk, men som var villig til at udfordre skæbnen, selvom han måske hellere ville have været på 65 og spise peberbøf og tatar.\nHan kunne dog godt lide den carpaccio af tun vi fik til forret. Og det kunne jeg også. Ret meget endda. Den var papirstyndt skåret, med lime og salt og koriander. Vi manglede bare et skud tequila. Det var SÅ GODT. Næste gang skal jeg kun have carpaccio.\nHeldigvis var der bøf at få, så kæresten ikke skulle tygge i havko til hovedret. Og jeg fik bouillabaisse. Alle Suppers Moder. Bouillabaisse er en pragtsuppe, en kraftig fiskefond med forskellige slags dampet fisk og kogte skaldyr. Og jeg får det aldrig lavet selv. Men nu skulle det være. Og ind på bordet kom den, mørk og kraftig og fuld af blåmuslinger, hele rejer, dampet fisk og en enkelt flodkrebs, som jeg havde meget sjov ud af.\nDet er selvfølgelig en mulighed at det kun var mig, der syntes det var sjovt.\nTil dessert fik vi verdens største kugle hindbærsorbet. Verdens største og verdens bedste. Jeg huskede at dele. Det er jeg ellers ikke meget for, sådan helt generelt.\nJeg havde ikke plads til mit kamera i tasken, så derfor er denne anmeldelse tegnet istedet. Men jeg lover det var superlækker mamse, et must for enhver fiskefan. Ja og velsagtens også for enhver fiskehader, for jeg synes ikke man kan rynke på næsen af fisk, hvis man ikke i det mindste har smagt den helt frisk og veltilberedt – det er noget helt andet end tørre fiskefileter med ben i.\nVi drak fransk øl og champagne og endte med at slippe omkring 1000 kr. Og så var der også god betjening inkluderet. Og hygge. Det eneste kritikpunkt må være beliggenheden: det er aaaaaaaaaaaalt for langt fra Hørsholm!\nPS: Min kæreste blev desværre ikke bange for Loch Ness uhyret. Jeg gjorde ellers et forsøg. Men når det først er tegnet – så er det vel næsten det samme som at det rent faktisk er sket?\nOne Response to “Klassisk Fisk – en tegnet anmeldelse”\nMonica Klint says:\t28. September 2012 at 07:14\tHehehehe…. Fede illustrationer. Enig I at han må have været blevet bange når tegningen siger det. Du giver mig helt kyst til at prøve min første fiskerestaurent ever. Er som fin kæreste – hmmm fiske-kritisk. Men prøver ihærdigt at overbevise mig selv om at fisk er godt. Det sker indimellem at det lykkes. « Så var jeg i Århus Hjælp en spasser med at lave spaghetti og kødsauce »\tSøg-og-find


KMD i krig med it-leverandøren Schultz om markedet for jobcenter-løsninger: Her er den klare vinder - Computerworld\nKMD i krig med it-leverandøren Schultz om markedet for jobcenter-løsninger: Her er den klare vinder\nKMD og Schultz udkæmper lige nu en aggressiv kamp om at få flest mulige kommuner over på selskabernes respektive fagsystemer til jobcentrene inden december. Computerworld kan nu afsløre, hvordan de to selskaber fordeler landets 98 kommuner i mellem sig. Tallene viser, at krigen har en klar sejrherre.\n7. september 2018 kl. 15.26\nSe hvordan KMD og Schultz fordeler kommunerne mellem sig\nIndblik i selskabernes markedsandele\nIndsigt i hvorfor krigen er brudt ud\nForstå hvorfor skæringsdateon allerede er 10. december\n10. december lukkede KMD endegyldigt ned for de to gamle fagsystemer til de danske jobcentre, Workbase og Opera.\nKMD trækker stikket på systemerne, selvom flere af landets kommuner har aftaler, der går ind i 2019, men KMD har valgt at benytte sig af selskabets mulighed for at opsige aftalerne før tid.


Madsens Strik: Sjal, sokker og ryggen\nJeg er jo i gang med sjalet til Jannie, og egentligt er jeg nået så langt, at jeg skulle strikke kant. Men helt ærligt, det ser ikke stort ud, så jeg har valgt at forlænge med 11 mønsterrapporter mere. Det gør ikke noget, for der er garn nok!\nTil gengæld får sjalet lige lov til at ligge lidt i dvale, da jeg tidligt torsdag morgen fik den ide, at naboens Emilie, da skulle have et par hjemmestrikkede sokker i fødselsdagsgave. Jeg skulle dog lige have spurgt hendes mor om størrelsen. Jeg laver også lige et par til lillesøsteren, Mille. Hun kan jo ikke gøre for, hun først har fødselsdag til marts, og der har man jo ikke sådan brug for varme sokker. Ikke Mille i hvert fald, hun har det bedst uden tøj på. Det oplevede vi i foråret og sommeren. Helst køre cykel kun iført undertrøje og trusser og sko. Nå, det går jo nok, når man kun er 3 år.\nIgår eftermiddags ringede Annette og inviterede på strik og kaffe i aftes sammen med fru Brogård (undskyld Mona, men staves det med 2 a'er?), som Annette altid kalder hende. Vi havde nogle hyggelige timer, og tænk sig, jeg kunne lige lære 2 garvede strikkere en ny måde at lukke sokker af, så tåen bliver pæn, i hvert fald på ydersiden.\nJeg tror da nok, vi blev enige om, at gøre det igen. Jeg vil i hvert fald gerne, og jeg vil også gerne ligge hus til.\nJeg har været på arbejde hele ugen, nogle dage på piller, og andre (mest sidst på ugen) uden piller. Så det går fremad. Jeg var ved fys i onsdag, ikke en succes-oplevelse. Han fik lige ramt et sted på ryggen, hvor jeg ikke vidste, jeg havde slået mig. Han kan være glad for, jeg lå på maven, for ellers tror jeg nok, at jeg (pr. automatik) havde pandet ham en. Ikke fordi jeg normalt slår på folk, men når nogen gør mig ondt, slår jeg igen.\ndu er, som altid, bare så superflittig med pindene. fortsat god bedring med ryggen.\nTusind tak for besøget... Har nu brugt aflukningen på et par strømper til mindstemanden, og det bliver rigtig pænt...godt man kan lære noget nyt.


SASE, Secure Access Service Edge for sikker arbejdsstyrke - Citrix Denmark\nStyrk dine brugere med en samlet, vidtgående tilgang til SASE\nLevér hurtig, sikker og pålidelig adgang til alle applikationer\nDin virksomhed konkurrerer nu i en verden, hvor succes afhænger af at levere hurtig og pålidelig adgang til forretningskritiske applikationer – til alle fjernbrugere og afdelingskontorer. Med de fleste apper, der leveres som Software as a Service (SaaS) eller i clouden, er det dog blevet sværere at finde balancen mellem brugeroplevelse og sikkerhed. Idet applikationsinfrastrukturen flytter til clouden i et hidtil uset tempo, bliver datacentercentrerede netværks- og sikkerhedsmodeller overflødige. Heldigvis er fremtidens netværkssikkerhed her – og den kunne ikke være nemmere at installere. Citrix’ samlede tilgang til Secure Access Service Edge (SASE) leverer den cloudcentrerede arkitektur, som du har brug for til sikring af medarbejderne overalt – uden at påvirke deres oplevelse.\nSeks ud af ti informationschefer forventer øgede sikkerhedsrisici som følge af, at medarbejderne bruger ikke-virksomhedsmæssige enheder og apper.\nCitrix tilbyder en fuldt samlet tilgang til SASE, der integrerer omfattende, cloudleveret sikkerhed med nultillidsnetværksadgang (Zero-Trust Network Access, ZTNA), SD-WAN, analyse og sikker internetadgang.\nCitrix’ samlede tilgang til SASE minimerer din angrebsoverflade ved at kombinere ZTNA med cloudleveret sikkerhed, der inkluderer sikker web-gateway, næste generations-firewallfunktionalitet og KI-dreven kriminalteknik.\nLad vores eksperter hjælpe dig med at opfylde dine SASE-behov.\nKontakt os i dag for at få yderligere oplysninger, inklusive live-demoer, implementeringsmuligheder og købsdetaljer.\nUdfyld formularen for at anmode om en personlig rundvisning i dag.\nAccelerér din rejse mod SASE\nFor at sikre hurtig, sikker og pålidelig adgang til apper er fuld funktionalitet på tværs af netværk og sikkerhed afgørende. Mange udbydere tilbyder dog kun individuelle SASE-platformskomponenter, ofte uden tætte integrationer, hvilket overlader opgaven med at sammenstykke de forskellige punktløsninger til dig. Citrix tilbyder en fuldt samlet tilgang til SASE, der integrerer omfattende, cloudleveret sikkerhed med nultillidsnetværksadgang (Zero-Trust Network Access, ZTNA), SD-WAN, analyse og sikker internetadgang. Denne samlede tilgang til SASE giver større fleksibilitet i klargøringen, synligheden og kontrollen, så den bedste og mest sikre oplevelse sikres på enhver app, overalt, på enhver enhed. Samtidig er det muligt for IT at bevare hurtigheden og imødekomme de moderne krav til forretningskontinuitet og vækst.\nBeskyt mod alle trusler\nDu arbejder hårdt for at beskytte din organisation mod malware, ransomware og andre cybersikkerhedstrusler. Desværre er traditionelle sikkerhedsarkitekturer for komplekse til at forblive opdateret. Hvilket betyder, at der forbliver signifikant risiko. Ikke overraskende forventer seks ud af ti informationschefer, at der vil være øgede risici fra brugen af ikke-virksomhedsmæssige enheder og apper1. Du har brug for en sikkerhedsarkitektur, der kan beskytte brugerne med hurtige, automatiserede opdateringer. Citrix’ samlede tilgang til SASE minimerer din angrebsoverflade ved at kombinere ZTNA med cloudleveret sikkerhed, der inkluderer sikker web-gateway, næste generations-firewallfunktionalitet og KI-dreven kriminalteknik. Automatiserede opdateringer fra flere end ti trusselsefterretningsmaskiner holder dine medarbejdere beskyttet mod de seneste trusler – uanset hvor de arbejder eller hvilke enheder de bruger.\nLedere overalt er interesserede i at levere en gnidningsløs oplevelse til mobile og fjernarbejdende medarbejdere, til dels fordi ældre netværk og sikkerhedsløsninger viser sig at være utilstrækkelige i arbejd-hvor-som-helst-æraen. At sende trafik tilbage med returlast til datacentret af sikkerhedsgrunde medfører ventetid og skaber WAN-flaskehalse, som omvendt sænker medarbejdernes produktivitet og ydeevne. Med Citrix kan du eliminere hårnåle- og returlastarkitekturer ved at lede trafikken gennem en omfattende, cloudleveret sikkerhedstjenestestak. Den omfattende SD-WAN-funktionalitet sikrer en hurtig og konsistent applikationsoplevelse, selv hvis WAN-ydeevnen svinger. Flere end 100 globale sikkerhedspunkter (points of presence, PoPs) og indbygget modstandsdygtighed i infrastrukturen sikrer mindre ventetid og en konsistent ydeevne, der leverer en uovertruffen applikationsoplevelse.\nBring alle apper og al data sammen i én intelligent, samlet arbejdsrumoplevelse\nBeskyt den direkte internetadgang for de afdelinger og fjernmedarbejdere, der bruger ikke-sanktionerede apper\nOptimer leveringen af dine applikationer på et sikkert, fleksibelt WAN.\nLevér nultillidsadgang og SSO til sanktionerede web- og SaaS-apper uden VPN\nESG-hvidbog: At imødekomme den hybride arbejdsstyrke\nBeskyt alle applikationer med samlet, cloudleveret sikkerhed\nCloudleveret sikkerhed til det digitale arbejdsrum


Babyseng baldakin - dekorér baby sengen med smag\nBaby bed canopy – smukke baby seng designs med seng baldakiner til et eventyr interiør design\nHar du allerede travlt med designet af dit babyværelse? Vil du snart tilføje endnu et medlem til din familie? Så har du måske brug for nogle ideer, der giver babyværelset unikhed.\nDin lille skat vil vokse op der! Tjek derefter det dejlige billedgalleri med søde babyrumsinteriører! Du kan måske lide en indvendig løsning! Men gør venligst din opmærksomhed på barnesenge! Fordi de er dekoreret med en baldakin …\nTilføj en baldakin til den vidunderlige kombination af farver i babyens værelse\nDen luftige sengebaldakin giver lidt friskhed til babyværelset, indrettet med et mørkt gulv og hvide møbler\nDesign et sjovt babyværelse med en himmelseng\nSengetaget er et smukt interiørelement, der ikke kun optræder i soveværelset, men også passer fantastisk til børn og babyværelser. Det får dem til at fremstå lidt friskere og mere stilfulde på samme tid. Sengetaget er mindre en funktionel indretning end en dekorativ. Dette gør stemningen mere luftig og blid. Hvis du leder efter en Barneseng himmel beslutter, at du ikke laver en fejl i indretningen, vil vi sige. Du kan endda tilføje noget unikt og ekstremt smukt til babyværelset. Du kunne opnå dette look uden at købe en ny barneseng. Det er muligt at dekorere babysengen med en baldakin, som du selv skaber. DIY -projekter findes for alt!\nSengehimmel med et yndigt mønster, som er ideel til babyværelset\nMatchende babyseng til en pige\nSengetaget får interiøret til at se mere behageligt ud. Barnet føler, at de er specielle. Sengetaget er et tegn på omsorg. Det er særligt velegnet til baby- og børneværelset, fordi det giver stemningen et romantisk og eventyrligt look. Farven på baldakinen skulle også matche resten af interiøret. Og måden du hænger baldakinen på er anderledes. Så hvad mener du? Hvordan ville du pynte din lille skat seng??\nSkab en lys stemning, hvor alt fungerer harmonisk med hinanden\nEn mere elegant model af babysengen\nBaldakinen i babyens værelse kan også være særligt luksuriøs og tilføje en ekstra charme til det ellers elegante børneværelse. De næste par eksempler illustrerer dette.\nFå baby sengen til at se mere statelig ud\nAlle indvendige elementer er perfekt koordineret\nDet perfekte værelse til din lille prinsesse\nBabyseng til et barn, der er omgivet af meget kærlighed og omsorg\nDen hvide sengetelt er krydret af billederne på væggen\nDen hvide baldakin er vidunderligt indskrevet i dette grønne rum\nSød babyseng til pigeværelset\nDesign et fantastisk babyrum, hvor den lille føler sig godt tilpas\n75 van de meest ongelooflijke kapsels met karamel-highlights\nHåndværk med tøjnåle – fede håndværksidéer og håndværksskabeloner