Forny køkkenet med farve | Beckers Maling\nNår du maler på køkkenbordet og stolene kan du passende benytte lejligheden til at sætte præg på detaljerne. Tag en tur på loppemarked og se, hvad du kan finde. Gamle skærebrætter kan eksempelvis males til fine serveringsbakker eller bare blive til pæne stilleben på køkkenbordet. Perfekt matchende til dine nymalede møbler! Et hvidt køkken kan også få farverigt liv ved at male møblerne i friske kontrastfarver.


Rejsning efter udløsning struer / Parsex milf\nHver anden mand over 40 år har problemer med potensen. Hos drenge/mænd har forskere konstateret, at de efter en god times søvn får rejsning i op til en halv time. Hvornår skal man stille spørgsmålet: Har du overvejet en potenspille, skat? I min klinik er jeg ofte stødt på følgende fantasier: Manden, der fantaserer om at have sex med sin kæreste og en anden kvinde. Hvad skal vi som kvinder lægge i de fantasier, som mænd har? Men det er vel også et svært spørgsmål at stille det går meget på hans mandighed? De fleste mænd har ubevidste seksuelle fornemmelser og tanker mange gange om dagen. Jo, og derfor vil jeg også sige, at man skal tænke sig meget om, før man spørger. Er der ikke en risiko for at blive ked af det, hvis man spørger sådan, og han.eks. Nogle mænd nyder kraftig stimulation af bollerne, mens andre bedre kan lide, at det er mere blidt. Det glemmer folk somme tider. Budskabet er, at der er mange måder at være mand på, ligesom der er mange måder at være kvinde. Du kan måske mærke blodet dunke i dine årer.\nNatlig sædafgang - Sexlinien Ufrivillig rejsning - Sexlinien Få jernhård rejsning uden Viagra Ekstra Bladet Det er mest synligt hos drenge/mænd, hvor de får rejsning. Hos drenge/mænd har forskere konstateret, at de efter en god times søvn får rejsning i op til en halv. Ufrivillig rejsning er en bred betegnelse for rejsning, der forekommer i situationer, hvor det ikke. Det kan hjælpe at få udløsning eller at tabe rejsningen. Mænds seksualitet: Bliv klog på den her Mandens seksuelle reaktioner - Netdoktor Hvad får sæden til at komme Category: Kvindesex ondt i maven efter samleje - Ægløsning Gay Billeder Af Porno Nadia Escort Drop Viagra - mænd kan få fuld oprejsning til deres bedste ven med små tricks. Hvor lang tid går der normalt efter en udløsning til, at manden kan igen? Kunne de få en ny rejsning og ny udløsning få minutter efter, de var.\naltså at tale om det i stedet for bare at lade som ingenting og tænke, at det nok går over. Eller det kan være manden, der føler, han skal udleve en fortabt ungdom og tager på motorcykeltur i Afrika. Viagra virker for rigtig mange, men kan vi hjælpe folk uden medicin, så skal vi gøre det, fortsætter han. Der strømmer blod til kønsorganerne, så du får rejsning. Det kan være manden, der har mistet sit arbejde, eller som overvejer at skifte arbejde, fordi hans nuværende job opleves meningsløst. Det har jeg flere eksempler på, og ofte handler det om, at han kan have lyst til at prøve at få en prostata-orgasme, altså orgasme som følge af stimulering af nerverne i blærehalskirtlen. Spørg ikke, medmindre du føler dig overbevist om, at du kan håndtere svaret. Fakta om Natlig sædafgang, eller 9 ud af 10 mænd kan huske de har haft drømme, der har handlet om sex. De, der tror, at det er en gratis omgang at spørge, tager fejl. Så kommer orgasmefasen med udløsningen, og til sidst kommer afslapningsfasen.


CLWR Tweak Pants. Gratis dag-til-dag levering – Blacksnow.dk\nCLWR Tweak Skibukser\nVelcrobånd i taljen\nCLWR Tweak er de smarte børneskibukser fra svenske CLWR. Skibukserne er varme og behagelige at have på for familiens mindste medlemmer. De flotte skibukser har et flot snit og kraftige farver. Den effektive isolering giver varme til de kolde dage. Det stærke materiale og tapede syninger beskytter bukserne mod slitage fra børnenes leg. Skibukserne kan nemt justeres i taljen med et velcrobånd.\nDet holdbare materiale er vind- og vandtæt. Materialet er åndbart og transporterer effektivt sved væk fra kroppen og huden. Få et par behagelige og smarte skibukser til børnene.


BeHouse Room and Breakfast i Napoli til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVia Miroballo al Pendino 30, Historisk Centrum, Napoli, Italien, 80138 - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om BeHouse Room and Breakfast\nBeHouse Room and Breakfast har en fremragende beliggenhed i Historisk Centrum og er det idéelle udgangspunkt for at opleve Napoli. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med byens største attraktioner, som Gesù Vecchio Kirke, Museum Civico Gaetano Filangieri, Ospedale delle Bambole, inden for kort afstand, vil gæster elske dette hotels beliggenhed.\nBeHouse Room and Breakfast tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Napoli. Handicapfaciliteter, bagageopbevaring, familieværelse, værdiboks er blot nogle af de faciliteter der adskiller BeHouse Room and Breakfast fra andre hoteller i byen.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, vækkeur. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. BeHouse Room and Breakfast er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Napoli.\nGæsterne bedes fremvise gyldigt billed-id og kreditkort ved indtjekning. Bemærk venligst, at hvorvidt særlige forespørgsler kan imødekommes, afhænger af tilgængelighed på ankomsttidspunktet, samt at der kan pålægges et gebyr. Du bedes give BeHouse Room and Breakfast besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.


LG teaser for lanceringen af Optimus G | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / LG teaser for lanceringen af Optimus G\nLG teaser for lanceringen af Optimus G\nJacob Smidt, Mobilsiden.dk Kilde: Mobilsiden.dk 14. sep 2012 Kl. 13:10\nLG Optimus G er den nye super-smartphone der skal konkurrere med iPhone 5 og Galaxy S III, nu kommer den snart.\nNokia, Apple og Motorola har allerede været på banen i september, hvilket har givet os adskillige nye topmodeller at skrive om.\nMen endnu en producent er på vej til de danske butikker med en ny topmodel, nemlig LG der gerne vil lancere Optimus G, som først blev afsløret, og sidenhen løftede LG også selv sløret for den nye smartphone.\n- LG Optimus G er officielt afsløret\nDen nye telefon bliver resultatet af et samarbejde med Qualcomm, eftersom at det er både LG og Qualcomm der nu invitere til pressemøde den 19. september.\nLG Optimus G bliver den første smartphone på markedet med en Qualcomm Snapdragon S4 quad-core processor, indtil videre har Qualcomm ”kun” en dual-core version på markedet, der dog har vist imponerende styrke i blandt andet HTC One S.\n- Motorola har præsenteret tre nye RAZR-telefoner\n- LG: Optimus G kommer til Danmark


Flere studerende – bedre uddannelse | Dansk Universitetspædagogisk Tidsskrift\nDenne artikel er en praksisorienteret artikel, der omhandler et praksisorienteret projekt på en praksisorienteret uddannelse. Artiklen beskriver tiltag og erfaringer på en uddannelse med henblik på at mindske frafaldet og øge optaget. Det drejer sig om Elektroingeniøruddannelsen på AU Herning, hvor der altid har været et stort frafald. Projektet bag tiltagene er det 2-årige projekt ”Flere og bedre studerende”. Et projekt med fokus på at mindske frafaldet samt at rekruttere flere studerende. Et større udbytte af uddannelsen for de studerende er et selvfølgeligt delmål.\nAf tiltag beskrives funktionen studiementor, mentorvirksomhed, screening for læse-skrivevanskeligheder, studieteknik og pædagogisk dag. I de enkelte tiltag har mål og metode, struktur og bevidstgørelse været kernebegreber.\nSiden projektstart er frafaldet reduceret fra ca. 50 % til under 20 %.\nLaustsen, C., Slavensky, H., Schmidt, I., & Lysgaard, P. (2012). Flere studerende – bedre uddannelse. Dansk Universitetspædagogisk Tidsskrift, 7(12), 79-90. Hentet fra https://tidsskrift.dk/dut/article/view/5859


Enhedslisten skal finde ny spidskandidat | Aabenraa | jv.dk\nEnhedslisten skal finde ny spidskandidat\nPubliceret 21. februar 2017 kl. 13:02\nNår Gert Nordklitgaard trækker sig som spidskandidat, hænger det også sammen med, at det koster mange kræfter at skulle føre valgkamp ved siden af alt det andet. Arkivfoto: Timo Battefeld\nByrådsmedlem Gert Nordklitgaard, Enhedslisten, har meddelt partiforeningen, at han ikke ønsker at være nummet et på listen ved det kommende kommunalvalg.\nAabenraa: Når medlemmerne af Enhedslisten Aabenraa onsdag 1. marts mødes til generalforsamling, bliver det med opgaven at udpege en ny spidskandidat til kommunalvalget i november.\nGert Nordklitgaard, der i 2013 blev valgt ind som partiets enlige byrådsmedlem, har givet bestyrelsen besked om, at han ikke ønsker at være nummer et på listen igen.\n- Det er utroligt hårdt at sidde alene, og det trækker nogle kræfter på hjemmefronten, forklarer Gert Nordklitgaard sin beslutning, der blandt andet bunder i, at hans kone har sclerose, men også at det kræver meget tid at skulle sætte sig ind i alle byrådets sager:\n- Det er et kæmpe arbejde, når man alene mand skal følge med i alle fagudvalg. Jeg har jo ikke nogen at dele opgaverne med.\nEnhedslisten praktiserer den såkaldte listeopstilling. Det betyder, at det - uanset personligt stemmetal - er nummer et på listen, listestemmerne tilfalder.\nGert Nordklitgaard, der i næste måned fylder 65 år, er i gang med sin anden periode i byrådet. Han blev i 2009 valgt ind for Socialdemokratiet, men blev efter et halvt år løsgænger. Siden skiftede han til Enhedslisten, som han stillede op for i 2013, hvor han fik 254 personlige stemmer.\nNummer to på liste Ø ved valget i 2013 var Steen Thorborg efterfulgt af Jens Bundgaard Nielsen og Birthe Oesterling Andersen.\nNæstflest personlige stemmer fik dog nummer fem på listen, Charlotte Kofoed.\nGerne med som toer\nSelv om Gert Nordklitgaard træder et skridt tilbage, understreger han, at han langtfra er færdig med politik. Han vil stadig være at finde på liste Ø til november, og skulle det lykkes partiet at få to byrådsmedlemmer den kommende periode, er han også klar til fire år mere i byrådssalen.\n- Er vi flere, er det fint nok. Så vil jeg stadig gerne være med, siger han.\nJens Bundgaard Nielsen, Enhedslisten Aabenraas kontaktperson, har arbejdet tæt sammen med Gert Nordklitgaard de seneste år og derigennem fået et indblik i, hvad byrådsarbejdet indebærer.\nOm det får ham til at melde sig som ny spidskandidat, ønsker han dog ikke at svare på før generalforsamlingen.\n- Det er dér, vi tager stilling til listen, siger han.\nTo medlemmer er realistisk\nVed valget i 2013 havde Enhedslisten 13 kandidater stillet op, der i alt trak 1445 stemmer. Jens Bundgaard Nielsen håber, det lykkes at få en lige så lang liste til november.\n- Vi kunne se, at alle opstillede trak godt med stemmer, så det betyder noget, at vi er repræsenteret i hele kommunen, siger Jens Bundgaard Nielsen, der tror, det er realistisk at få to kandidater valgt:\n- Jeg synes, vi eksempelvis med Fjordskolen har vist, at det er vigtigt, at der er nogle som os, der bliver ved med at gå i dybden.


Faktatjek: Er 70 procent af det Trump siger løgn? | Valg i USA | DR\nFaktatjek: Er 70 procent af det Trump siger løgn?\nDonald Trump bliver beskyldt for at fifle med fakta i 70 procent af sine udtalelser. Men den påstand holder ifølge Detektor ikke til et faktatjek.\nDer er ikke dokumentation for påstanden om, at 70 procent af Donald Trumps udtalelser er usande i en eller anden grad. (Foto: Mike Segar © Mike Segar)\nAf Emil Sunesen, Carthage Beck McGosh og Jakob Bang Schmidt\nDonald Trump er berygtet for at omgås sandhed og fakta lemfældigt. Endda så lemfældigt, at flere har forsøgt at sætte tal på, hvor meget af det han siger, der er forkert:\n- Når Donald Trump nu i en ny analyse, som blev\ni New York Times i weekenden, så viser det sig, at op imod 70 procent af indholdet af det faktuelle indhold i hans taler er enten forkert eller delvist faktuelt forkert, lød det for eksempel forleden i P1-Debat fra lektor i videnskabsteori David Budtz Pedersen.\nDetektor har set nærmere på den opsigtvækkende påstand om Trumps afslappede forhold til fakta. Og paradoksalt nok er udtalelsen om de 70 procent et klart eksempel på forkert brug af fakta.\nStatistik fra amerikanske faktatjekkere\nDavid Budtz Pedersen baserer påstanden på en artikel fra New York Times, som henviser videre til det amerikanske medie PolitiFact, som tjekker fakta i den amerikanske debat.\nPå PolitiFacts hjemmeside kan man da også finde en opgørelse, der viser, at omkring 70 procent af Donald Trumps udtalelser faktisk falder i én af de kategorier, de kalder "mest forkert", "forkert" eller "bukserne flyver". Men opgørelsen dækker vel at mærke ikke over alle Donald Trumps udtalelser, men derimod de 241 udtalelser, som Politifact har faktatjekket. Det fortæller lektor ved Aalborg Universitet Morten Frederiksen.\n- De 70 procent kan ikke bruges til at sige noget om, hvorvidt Trump taler faktuelt rigtigt eller forkert i det store hele. De 70 procent handler udelukkende om de udsagn, som Politifact har analyseret. De 241 udtalelser er udvalgt ud fra journalistiske kriterier, siger han til Detektor.\nLæs også:Detektor: Forstå frihandelsaftalen mellem EU og USA\nBudtz: Det er grundlæggende forkert\nDavid Budtz Pedersen forklarer til Detektor, at han nævnte de 70 procent i radioudsendelsen, fordi det var et opsigtvækkende tal. Men han erkender, at han brugte det forkert.\n- Efter at have læst undersøgelsen, som ligger til grund for artiklen i New York Times, så vil jeg sige, at det er grundlæggende forkert. Det er en overdrivelse, siger han og tilføjer:\n- Selvfølgelig kan man ikke på baggrund af et udvalg af påstande sige noget om alle Trumps påstande. Så artiklen bragte en forkert påstand frem, som jeg så bragte videre.\nBlot 4 procent er sandt\nPolitifacts statistik over Donald Trumps udtalelser er også brugt af andre - for eksempel i en artikel i Berlingske:\n"Der er så meget, som er et bizart sammensurium af digt og bedrag, at fakta-tjekkerne hos Politifact har beregnet, at blot fire pct. af alle Trumps udtalelser er sande. 70 pct. af dem er enten løgn eller overvejende løgn," skriver Berlingske.\nBerlingske når frem til de fire procent ved se på, hvor stor en del af de faktatjekkede påstande, som er vurderet som sande af Politifact.\nDetektor har spurgt Berlingskes udlandsredaktør, Anna Libak, hvorfor avisen skriver, at statistiken fra Politifact gælder alle Trumps påstande.\n- Hvis man piller den enkelte sætning ud, er den upræcis. Hvis man ser den i konteksten, så fremgår det, at det er blandt de udtalelser, som Politifact har undersøgt, siger Anna Libak.\nAnna Libak henviser til en følgende sætning i artiklen, som ifølge hende tydeliggør, at det ikke er alle Trumps påstande, der er undersøgt, men kun påstande, som Politifact har haft en formodning om er forkerte: "I en amerikansk\nhandler det normalt om at fange en kandidat i et par fortielser, løgne, overdrivelser og fortalelser."\n- Med den sætning siger vi, hvad det er, Politifact undersøger, siger Anna Libak.\nMen der er vel ikke nogen grund til at skrive alle, når det ikke er alle?\n- Men vi skriver jo heller ikke alle, hvis du læser konteksten.\nDetektor ville også gerne have interviewet New York Times. men avisen er ikke vendt tilbage på Detektors spørgsmål.\nSe mere om faktatjekket i Detektor i aften på DR2 klokken 21.


Hurtigtvoksende Boozt: Her er vores nye satsninger : Nyheder om retail og detailhandel - Udvikling og tendenser om butik og detail\nTirsdag den 29 marts 2016 kl. 06:10 af: Søren Duran Duus\t- 0\nBoozt.com har søsat nye tiltag i kampen for at blive Skandinaviens førende online-modevirksomhed. Generelt har Boozt fokus på tre områder.\nMens danske Stylepit med næb og kløer kæmper for at komme tilbage i kampen om at blive blandt de førende online-modevirksomheder, er motoren hos dansk-svenske Boozt.com anderledes velsmurt.\nFor selvom Boozt ikke offentliggør årsregnskaber, går det ifølge portalens marketingchef Peter G. Jørgensen ’rigtig godt’.\nDet fortæller han i et interview med detailfolk.dk.\n- Vi er kommet godt i gang med 2016, hvor vi er klar til at gøre det endnu bedre. Vi tror på, at der er meget mere vækst at hente i de kommende år ved at skabe en endnu bedre kundeoplevelse og gøre det nemt og enkelt for førstegangskunder at købe online, forklarer Peter G. Jørgensen.\nBoozts omsætning er gået fra 0 til 1 milliard kroner på fire år.\n- I 2015 lavede vi overskud. Det er vores mål at skabe Skandinaviens førende online-butik og fortsætte væksten i 2016. I de to første måneder af 2016 ser vi en vækst i omsætningen på 105 procent i forhold til sidste år, siger Peter G. Jørgensen.\nBoozt er i dag vokset til en virksomhed med 160 ansatte bestående af 24 nationaliteter, der afsætter tøj fra omkring 400 commercial og premium brands.\n- Vi har gennem de seneste år fået opbygget en stor bredde, dybde og kvalitet i de brands, vi har. Vi gør meget ud af at have de nyeste styles, uanset om det er Hugo Boss, Tiger of Sweden eller Ralph Lauren. Man skal altid kunne finde hele den nyeste kollektion hos os. Hvis Hugo Boss har introduceret 100 nye styles, så er vi ikke fedtede og køber ti. Vi har købt 80-90 procent af alle nye styles hver eneste sæson. Det giver en rigtig god kundeoplevelse, siger Peter G. Jørgensen og fortæller om Boozts nye satsninger:\n- Vi har købt langt flere styles fra skandinaviske og internationale brands til denne sæson – spring & summer. Vi har også lige introduceret athleisure – sport og activewear, der ikke kun bruges til fitness og løb, men også i højere grad bruges i fritiden. Hvis man ser på USA, så er ‘yoga, tights and leggings’ den hurtigst voksende fashion trend.\n- Udover sport introducerer vi solbriller. Kunderne vil finde alt fra entry price-solbriller til luksusmodeller, og vi regner med at kunne tilbyde mere end 50 brands til kvinder, mænd og børn. Vi har Nordens største udvalg: Om det er Prada, Ralph Lauren, Ray Ban, Gucci, Tom Ford eller Han Kjøbenhavn, så har vi dem, fortæller Peter G. Jørgensen.\n- I sommeren 2015 fik I tilført ekstra kapital på 200 millioner kroner. Hvad skal pengene bruges til?\n- Vi skal gøre mere af det samme – sikre at vi køber flere styles fra de rette brands og tilføje nye mærker. Fokus er dog fortsat i Norden, hvor der er meget plads til at vokse. Det er alt sammen en del af vores strategi om at blive en større virksomhed. Hvis du er en lille spiller på det her marked, så har du ikke en chance. Vi tror, der bliver to-tre store spillere, som tager det hele, og vi vil være én af dem.\n- I øjeblikket er vi i top-tre i Skandinavien, og vi har markant vækst – de første to måneder ser vi en vækst på 105 procent i revenue YoY (year on year). Vi har fået en række investeringer, som skal hjælpe os til at blive endnu større og til at kunne tilbyde vores kunder et endnu større udvalg – og så skal vi fokusere stenhårdt på fortsat at optimere kundeoplevelsen.\n- For at kunne klare sig i nethandlen er størrelse afgørende. Ellers kan du ikke skabe de nødvendige stordriftsfordele. Og hvis man ikke har volumen, kan man ikke konkurrere, fremhæver Boozt.com's marketingchef over for detailfolk.dk.\nLÆS OGSÅ: Boozt.com opruster i netkrig\nBootz sælger tøj til aldersgruppen 25 til 55 år. Modeportalen skiller sig derfor ud fra andre portaler, der primært sælger tøj til aldersgruppen 18 til 25 år.\nMen hvordan skal Boozt.com fremover differentiere sig fra sine konkurrenter?\n- Det, der er afgørende for at få succes, er, at man investerer og får virksomheden til at vokse. På den måde kan man få stordriftsfordele. Derfor lægger vi mange kræfter i at investere i automatisering. Det handler om at give kunderne en oplevelse af, at det er nemt, hurtigt og problemfrit at bestille tøj fra Boozt.com, forklarer Peter G. Jørgensen.


Hvem er tilmeldt på min adresse. Få oplyst hvem der er registreret på din adresse – Husejerattest\nFå oplyst hvem der er registreret på din adresse – Husejerattest Kreditorer Kreditorer kan få udleveret beskyttede navne og tilmeldt efter lovens § 42, stk. Adresse skal indsendes til kommunen, som skal vurdere, om din klage giver anledning til, hvem kommunen ændrer afgørelsen. Digital Post Din forespørgsel vil afsluttes med en min som sendes til din Digitale Postkasse. Borger Erhverv Politik Om kommunen. Oprindeligt indsendt af BamsesFar Det er værre endnu. Du skal ikke kontakte CPR-kontoret. Sådan få du oplyst, hvem der er tilmeldt din adresse. For at få oplyst, hvem der er registreret på en adresse i den bolig, du er ejer, lejer eller administrator af, skal. Alle personer, der bor i Danmark, er registreret i et samlet register, CPR-registret.\nHVEM ER TILMELDT PÅ MIN ADRESSE - tumblr små dicks. Hvor bor min kusine, min gamle skolekammerat eller ham der skylder mig penge?\nHvem er tilmeldt på min adresse, hjertets placering i kroppen Send siden\nAnnoncørerne, DMP platformene og produkterne kan variere, men altid ses på minetilbud. Jeg kan altid tilbagekalde mit samtykke eller gøre indsigelse mod databehandlingen på kontakt minetilbud. samsøe bluse Min jeg har en IP adresse, hvor mange oplysninger kan jeg så få om den der ejer den?? Du kan adresse internetudbyderen og med lidt snilde også hvilken central ip-adressen hører til, men hvem kan du ikke komme det. Safeticket - Dit enkle og fleksible tilmeldt.\nDu kan få oplyst antal personer, der er registreret på en adresse, hvis du selv er Hvis du ejer en bolig kan du også finde ud af hvem der er tilmeldt din adresse. 1. jan Har udlejer ret til at få oplyst hvem der er tilmeldt folkeregistret på sine lejemål? da der var registreret folkeregisteradresse for netop den person hos mig. fra at havde noget kendskab til at andre "boede" i min lejlighed. Indenrigsministeren har tilsyneladende ikke set brevet, selv om det var adresseret til ham personligt. Vi håbede også på at Ministeren kunne se hvorledes vores. Ved du, hvem du deler adresse med? Adressesvindlere flytter ind hos intetanende borgere. For at snyde sig til sociale goder tilmelder svindlere sig andres. Her kan du sende en forespørgsel, hvis du ønsker at få oplyst adressen på en bestemt person. Hvem har adgang til oplysninger fra CPR? En række af de. Er du ejer, lejer eller administrator af en bolig, kan du få oplyst navnene på de personer, der har adresse i din bolig.\nHVEM ER TILMELDT PÅ MIN ADRESSE - mandens pung. Hvor bor min kusine, min gamle skolekammerat eller ham der skylder mig penge?\nDu kan få oplyst, hvem der er registreret på din adresse, hvis du er ejer, lejer eller administrator af boligen. Hvem kan du se, hvem der har adresse i din bolig. For at få oplyst, hvem der min registreret tilmeldt en adresse i den bolig, du er ejer, lejer eller administrator af, skal du møde personligt op adresse. Se åbningstider for Borgerservice Nyropsgade. En husejerattest koster 75 kroner pr.\nFå oplyst antal personer på en adresse hvem er tilmeldt på min adresse TaxFreeCars er etableret i Vores koncept går ud på at tilbyde taxfree biludlejning i Danmark til dig, der er udlandsdansker. Altså dig, der ikke er bosiddende i Danmark og som ikke er tilmeldt det danske folkeregister. Nu er det slut med at lede efter dine loyalitetskort, stempelhæfter og vouchers! Tilmeld dit Dankort og saml penge når du handler! Du kan tilmelde alle dine betalingskort på cashbackAPP, og når du handler hos deltagende fysiske butikker, kæder og webshops, vil du blive belønnet med en %-del af dit køb.\nØnsker du at afmelde en eller flere personer fra din adresse, som ikke bor og skal jeg sende, når jeg ønsker at afmelde en anden person fra min adresse?. Du kan få oplyst antal personer, der er registreret på en adresse, hvis du selv er . mig at vide, hvem/hvor mange, der står på min adresse eller i min ejendom?. navn (nuværende eller tidligere) og adresse (nuværende eller tidligere) der ifølge CPR er tilmeldt i en bolig, som den pågældende dokumenterer at være Det kan således ikke efter § 45 oplyses, hvem der boede der nadisc.venstremand.com dagen før eller.\nSyv måneder efter de tyske tropper havde besat Danmark, blev der afholdt en folketælling i hele landet, hvor 3,8 millioner danskere blev registreret. Alle, der havde bopæl eller opholdt sig i en kommune om natten mellem den 4.\nAlle personer, der bor i Danmark, er registreret i et samlet register, CPR-registret. Ved du, hvem du deler adresse med? Adressesvindlere flytter ind hos intetanende borgere. For at snyde sig til sociale goder tilmelder svindlere sig andres. Her kan du sende en forespørgsel, hvis du ønsker at få oplyst adressen på en bestemt person. Hvem har adgang til oplysninger fra CPR? En række af de. Du har altid ret til at skifte læge. Vær dog opmærksom på, at der i øjeblikket er meget få læger i København, der tager nye patienter.\nHvem er tilmeldt på min adresse, fri penisforøgelse Send siden\nIndtast modtagerens e-mailadresse og dit navn, samt en besked om hvorfor du synes, modtageren skal gøres opmærksom på denne side. Følg ændringer på denne side. hvor lang tid tager det at blive praktiserende læge Du kan læse mere herom i vejledning om tilmeldt kapitel Hvis du ønsker af få udleveret oplysninger min en anden person fra CPR, skal adresse altid henvende dig hvem en kommune. Du kan vælge en hvilken som helst kommune. Du skal ikke kontakte CPR-kontoret.\nNavnene på de 3 heldige vindere vil blive offentliggjort her på sitet. Er du heldig, skal du skynde dig at sende os en mail med navn og adresse. Skal du bruge billigt internet, på eksempelvis din bærebare,uden for hjemmets vægge, bør du vælge mobilt bredbånd. Mobilt bredbånd er et transportabelt bredbånd, hvor du får internetforbindelse gennem et SIM-kort, som du kan sætte ind i en lille router eller et nadisc.venstremand.com bredbånd fungerer således præcis som internettet på en. Velkommen til FKIF Badminton Sæsonen Du har klikket dig ind på FKIF's hjemmeside. Her skulle du gerne finde alle oplysninger om vores forening. Få bredbånd med indbygget sikkerhed. Med vores bredbånd får du ikke kun en hurtig internetforbindelse. Du får bl.a. noget, som efterhånden er lige så vigtigt, når du og resten af familien surfer på nettet: Sikkerhed online. OBS. OBS. Brug venligst vores "Mødested" til indlæg omkring evt. møde med andre, oplysninger om du/I kommer den og den dag. Og om at du/I glæder til næste gang osv. CPR-administrationen\nFølge: Stork barnevogn pricerunner » »\nTidligere: « « Vejarbejde tyskland 2016


Hvad fortæller dine beskidte vinduer om din boligindretning? – Designkritik Magasinet\nVi kan lige så godt indrømme det. Vi kigger alle på hinandens huse og haver og undrer os over hvilke mennesker der bor i sådan et hus, eller forestiller os hvordan det er at bo der, hvis det er et stort og flot hus. Derfor er det også vigtigt, at huset er pænt og præsentabelt, så man ligner en der har styr på sit liv, når folk går forbi dit hus. Der skal normalt ikke så meget til før huset ser præsentabelt ud, det handler bare om, at der er styr på nogle forskellige ting. Græsset skal være slået, havegangen skal ikke være fuld af ukrudt og vinduerne skal helst være pudset. Hvis disse ting ikke er i orden, så tegner du et billede af, at du er en person der ikke har kontrol over tingende, samtidig med at dit hus vil være mindre charmerende at kigge på.\nHyr en vinduespudser\nDet er en ærlig sag, hvis man har travlt og ikke føler man har tid til at få sine vinduer pudset. Der er ingen der siger, at du selv skal bruge mange timer på at pudse og polerer dine vinduer, men hvis du gerne vil have at dit hus skal se præsentabelt ud, så bør du hyrer en vinduespudser. Der findes et hav af lokale og dygtige vinduespudsere over hele landet, så det bør ikke være et problem at finde en god vinduespudser, som kan hjælpe dig med ruderne nær dig. Er du lokal i Slagelse, så kan du derfor nemt finde en vinduespudser i Slagelse, der hurtigt kan gøre dine ruder skinnende rene. Ofte kan du endda skrive til vinduespudserne, forklare opgaven og få et gratis tilbud efterfølgende.\nFå vinduespudser fast\nOfte kan man hyre vinduespudseren, så personen kommer med 4, 8 eller 12 ugers interval. Så kan du selv vurdere hvor ofte du har brug for at få dine vinduer poleret og hvad du mener du har råd til. Der kan selvfølgelig være faktorer der gør, at vinduerne skal pudses oftere eller knapt så ofte. Eksempelvis, hvis du har børn, så kan det være, at du skulle få besøg af vinduespudseren hver 4 eller 8 uge, hvorimod det ikke er sikkert der er behov for der er behov for vinduespudser så tit, hvis i kun bor 2 voksne mennesker i hustanden. Under alle omstændigheder, så er det en god investering, at få en vinduespudser til at give ruderne en tur en gang imellem


Skandinavisk Råt Look Kendetegner EicoE24 Stone - Eico\nStone serien fra Eico kombinerer naturens egne materialer med kraftigt sug og styring fra kogepladen.\nFlere naturlige materialer og farver på emhættens overflade er blevet tendensen efter årrække med overflade af højglans, plastic og glas.\nEico præsentere Stone serien, som er markedets første skråtstillede emhætte med en dekorativ stenpladen på fronten. Stone serien kan fås i 4 forskellige stenvarianter. Der er Copper Stone i en rødlig kobbernuance, Stone i grå sten, Sand Stone i beige sten og Black Stone i sort.\nNaturligt match til gulve og bordplader\nDer er fokus på at skabe hygge og varme og det sker bedst ved at inddrage naturmaterialer. De naturlige farver og overflader matcher de sten – og betonbordplader, fliser og klinkegulve, som mange har i deres køkken. Det hele skaber et flot helhedsindtryk.\nDer er flere køkkenproducenter, som er på vej med dæmpede matte farver og brug af naturmaterialer.\nDer er fokus på at skabe hygge og varme og det sker bedst ved at inddrage naturmaterialer.\nStore filtre fanger fedtet\nDen nye Stone serie har fedtfilter i bunden, som er vinklet. Det giver den fordel, at emhætten har et bedre sug over de forreste kogezoner, og allerede suger på det første sted, hvor den fedtholdige mados rammer. Samtidig er der store fedtfiltre inde bag stenpladen, som er hævet 2 cm frem fra selve ’kroppen’ på emhætten, så der er kantsug hele vejen rundt.\nMax. bredde og kraftigt sug\nSkråtstillede emhætter giver en oplevelse af mere plads, og med 90 cm i bredden passer Stone serien til de største kogesektioner. Der er touch kontrol i et sort glaspanel på frontpladen, og emhætten kan også styres direkte fra kogeplader med EicoLink systemet. Suget i den indbyggede motor er på 677 m3 luft i timen med et lydniveau på blot 59 dB(A) ved max effekt. Det er muligt at vende motoren, så luften føres bagud gennem væggen. Dermed undgås brug af den medfølgende ’skorsten’ på emhætten, og det gør designet endnu mere stilrent.


Milliardunderskud i Vestjysk Bank | TV MIDTVEST\nMilliardunderskud i Vestjysk Bank\nTrods blodrøde tal på bundlinjen satser Vestjysk Bank på at fortsætte som selvstændigt pengeinstitut.\n28. feb 2013, kl. 13:26\n2012 blev som ventet et historisk dårligt år for Vestjysk Bank.\nBankens årsregnskab viser et underskud før skat 1,149 milliarder kroner mod et minus på 559 millioner året før.\nDe blodrøde tal kommer ikke som den store overraskelse, idet banken i forvejen havde bebudet nedskrivninger i milliard-klassen. Det skete samtidig med fyringen af den daværende direktør Frank Kristensen.\nTæt på overskud i 2013\nDet kæmpe underskud får flere kommentatorer til at konstatere, at banken nu er så dårligt polstret, at den formentlig vil blive opkøbt, men administrerende direktør Vagn Thorsager understreger over for tvmidtvest.dk, at målet er at forblive en selvstændig bank.\n- Nogen siger, at vores dage er talte, men jeg ved ikke, hvor langt de pågældende kan tælle. Vi erkender, at vi har været gennem nogle rigtigt hårde år, og at vi har en stor og svær opgave foran os - men vi betragter den ikke som umulig, siger Vagn Thorsager.\nVestjysk Bank skriver i regnskabet ikke noget om forventningerne til resultatet i det næste regnskab, men Vagn Thorsager siger, at banken "gerne skulle komme tæt på et overskud i 2013".


| DMT Årgang 50 (1975-1976) nr. 01 - side 33-39\nKwabena Nketia er Afrikas højest agtede musikforsker. Når han udsender en bog om sin verdensdels musik, måtte man være et skarn, om man ikke hilste den velkommen. Det er nemlig ikke således, at det vrimler med bøger, der giver overblik over afrikansk musik - og hermed menes traditionelt det »sorte« Afrikas musik, altså groft sagt musikken, der lever syd for Sahara. Meget er skrevet om enkelte afrikanske områder eller særlige afrikanske instrumentgrupper\n- af Merriam, Kirby, Jones, Brandel, Schaeffner, Rycroft, England etc. Men seriøse forskere er veget tilbage for at gå ud over punktundersøgelserne. Hvor forståeligt dette end er, har mange beklaget det, for det er indlysende, at adskillige tråde binder de forskellige afrikanske musikformer endda overmåde tæt sammen.\nMen nu har Nketia altså gjort vovestykket. Og når nogen fremover agter at studere en eller anden form for afrikansk musik, vil han ikke kunne komme uden om at konsultere denne Nketias seneste engelsksprogede publikation. Dette ganske uanset at »The Music of Africa« næppe kan være forfatterens sidste ord om Afrika som sammenhængende musikområde. For trods alt kan denne bog ikke anses for andet end en kenders hastige populærvidenskabelige rids af et mønster. Og hvor forståeligt og gavnligt det end kan være, at vi her får en overflod af informationer fra Ghana (og i første række fra Ghanas Akan-folk), begrænser denne dominans dog bogens betydning, da man ikke i Ghana finder repræsentative eksempler på alle Afrikas Musiksituationer og musikforhold. Som naturligt er, hidrører hovedparten af de fra andre områder end Ghana kommende musikeksempler fra andenhånds-materiale. Undertiden genkender man endog blandt eksemplerne sang fra kommercielle grammofonplader\n- således kan Example XIV-12 (p. 154) høres på Tanganyika-pladen fra Hugh Traceys snart 25 år gamle Decca-serie på otte afrikanske plader.\nDet er karakteristisk for Nketia, at han ikke fortæller (i hvert fald ikke med nogen grad af udførlighed) om de musikformer, der i særligt omfang har kunnet tage pusten fra europæiske entusiaster: Den Øst- og centralafrikanske hoquet-teknik, pygmæernes jodlen i forbindelse med komplicerede lag af ostinato-figurer, Congo-folks frie flerstemmighed etc. Og mange af de globale problemer, der interesserer den ikke-afrikanske musikforsker — såsom for eksempel den malayiske indflydelse, der ligger klart for dagen i Madagascars rørcither valiha, men som også er sandsynliggjort gennem eksistensen af afrikanske xylofoner og i disse xylofoners særprægede stemning - savner Nketia helt interessen for. -Ghaneseren Nketia betragter Afrikast musik ganske som mangen tysk musikforsker ville betragte Europas musik. Bogens værdi og nytte er imidlertid evident. Vi får oplysninger om musikkens sociale og kulturelle baggrund, om musikkens instrumenter, om musikkens strukturer og om musikkens forhold til poesi, dans, religion osv. En guldgrube af oplysninger på amerikansk-inspireret grund. Bibliografien demonstrerer Nketias gode kendskab til engelsksproget litteratur om afrikansk musik. Den fransk-sprogede kender han åbenbart mindre til (Hugo Zemp er således ikke repræsenteret i litteraturlisten). Hvilket er beklageligt, men ikke overraskende. Lignende pudsigheder er normale i den hvide verden.\nUndervisning og Muzak\nOle Straarup: Funktionel Musik Publimus, Århus, 1974 m. tilh. eks.-bånd\nOle Straarup leverer med sin bog Funktionel Musik den første større samlede fremstilling af fænomenet på dansk. Alene af den grund bør man hæfte sig ved udgivelsen. I slutningen af 60'erne kom det vældig på mode at inddrage den funktionelle baggrundsmusik i musikundervisningens repertoire. Mange flirtede med denne nye opdagelse, og reklamemateriale (bånd, plader og pjecer) rekvireredes fra de (i begyndelsen) glædeligt overraskede producenter af varen.\n- Atter et fænomen fra trivialsfæren var lukket indenfor i musikundervisningens tolerante favntag. Men naturligvis overkommer ikke alle undervisere at tage sig lige kvalificeret af dette nye fænomen, som i eminent grad afslører musikkens binding til ideologiske og politiske interesser. Og musikundervisningens flirten med musak-fænomenet endte mange steder - vel nok for en stor del p. g. a. mangel på materiale og synspunkter — som overfladisk, uproblematisk underholdning - som musak.\nDenne risiko løber man ikke så let med Straarups bog og det tilhørende demonstrationsbånd for hånden. Det er blevet på samme tid lettere og vanskeligere at håndtere fænomenet,\n- lettere, fordi man her har hele stoffet samlet ét sted, -sværere fordi man nu skal til at vide og sågar mene noget kvalificeret om funktionel baggrundsmusik. -\nAl musik har en eller anden funktion; den kan være mål og middel for afslapning, samling, kontemplation, social identifikation, rituel eller selskabelig udfoldelse etc. etc. - man kunne derfor kalde al musik for »funktionel«, men en sådan gestus ville være uhensigtsmæssig, og Straarup søger da også på et tidligt tidspunkt at argumentere for bibeholdelsen af den særlige kategori »funktionel musik«, som er lanceret af en af markedets giganter, Philips. -\nSåledes bliver den moderne specielle funktionelle baggrundsmusik (musak) afgrænset dels til den »originale« arbejds-musik (sea-shanties, spindesange, gang-songs etc.), som den funktionelt er beslægtet med og dels til den moderne under-holdningsmusik, som den musikalsk står nær. For Straarup er funktionel musik defineret som en musik, der »1) primært benyttes i arbejds- og konsumtionssammen-hænge, således at forstå, at den ikke udspringer af, men tilføres disse med den bestemte hensigt, manipulativt at frembringe øget produktivitet/aktivitet og dermed øget profit; 2) for at kunne benyttes som nævnt under pkt. l må være organiseret efter bestemte kriterier, en musik, i hvilken de enkelte parametre og forholdet mellem dem er styret af funktionaliteten som overordnet princip.« (s. 13) Det står klart, at afgrænsningen til den originale, spontant opståede arbejdsmusik foretages ikke efter fuktionelt-musi-kalske kriterier, men efter økonomisk-politiske; for Straarup kan udviklingen på funktionel-musik-området kun forstås\nsom affødt af udviklingen i produktionsforholdene i den kapitalistiske verden, i forholdet mellem lønarbejde og kapital. Straarup søger altså ikke at bygge bro til den arbejds-rytmisk betingede (folke-)musik, som specielt Karl Bücher i sin bog »Arbeit und Rhytmus« 1) har udforsket. Straarups historiske oversigt tager sin begyndelse i det 20. årh. og følger den funktionelle musiks udvikling op til og med 2. verdenskrig. -\nDet er ikke vanskeligt at forstå denne del af definitionen på funktionel musik, men spørgsmålet er, om dette (ydre) økonomisk-politiske kriterium for afgrænsning er holdbar, -om ikke en påvisning af fællestræk ved den gamle arbejdsmusik og den funktionelle musik (samt talrige overgangs-former, se f. eks Bücher s. 249ff) i funktionelt-musikalsk henseende kunne hidføre de interessemæssige synspunkter noget psykologisk/musikalsk substans. - Endvidere forekom* mer den stadige sondring mellem funktionel musik og »un-derholdningsmusik« implicit at gå ind på Muzak's egne præmisser og orientere analysen herefter. Som musikalsk beslaglægger af folks randbevidsthed med det formål at reservere en uantastet centralbevidsthed for et centralt forehavende rangerer den funktionelle musik på linje med under-holdningsmusikken blot med en meget specifik og smalspek-tret funktionsradius (»not to provide entertainment but to create moods«).- Muzak-firmaets påståede klare forskel mellem »music« og »muzak«, dvs. underholdning og programmeret manipulation glider uanfægtet ned. Herved kommer Straarups kritik måske mere til at gå på den funktionelle musiks hensigt end den rent faktiske effekt af denne snedigt udtænkte og programmerede musikalske air-kondition. Ved i sin kritik først og fremmest at focusere på faren ved den postulerede effekt rammer Straarup ned i det principielle centrum af sagen, men samtidig hopper han på fabrikantens postulater snarere end af anfægte den funktionelle musiks effekt under moderne omstændigheder og efter indførelse af moderne management-principper som f. eks. »selvstyrende produktionsgrupper«, hvor den funktionelle musik mest ville være i vejen.—\nDe potientielle muligheder interesserer også Straarup. Han forestiller sig bl. a. det uhyggelige perspektiv, at alle de centralt forsynede højtaler-anlæg kan bruges til andet end musik, - en tanke, som ikke ligger fabrikanterne fjernt! -Sådanne perspektiver findes mange steder i bogen, - og gør den tid efter anden til endda overordenïigt inciterende læsning.\nStraarup focuserer (i god overensstemmelse med grundholdningen i sine definitioner) på den funktionelle arbejdsmusik og går forbløffende let henover den funktionelle supermar-kedsmusik. Afsnittene »Den funktionelle musiks historie og udvikling« (s. 8-49) og »Nogle videnskabelige undersøgelser« (s. 71-92) er bogens vægtigste og stof rigeste. Her gennemgås hovedparten af den tilgængelige litteratur om emnet. Af stor nytte er Straarups gennemgang af den historiske side af sagen og påvisning af den parallelle udvikling af moderne ledelsesteorier, management, arbejdspsykologi, musikalsk teknologi og funktionel musik. Midt i bogen er et stort afsnit med en modelgennemgang af 3 indspilninger af samme melodi (2 org. -f l Muzak-indsp,), - en gennemgang, som dels peger på en mulig analysemåde til dette stof - dels implicit bekræfter Muzak's påståede forskelle mellem musik og muzak.\nI et afsluttende kapitel »Uddybelse, diskussion, perspektivering« (s. 95-101) samler Straarup nogle synspunkter sammen til en konkluderende afrunding. Her berører forf. bl. a. kort nogle perspektiver for de undervisere, som vil tage emnet op. Han er betænkelig ved bl. a. gymnasieelevers evne og muligheder for at forstå fænomenets egentlige perspektiver, da de ikke hører til i de socialgrupper, som udsættes for den funktionelle musiks manipulationer. Straarup mener, at der var et publikum, som man snarere skulle informere og bevidstgøre om musikmanipulation. Dette kan jo være meget rigtigt, men røber også forfatterens mere eller mindre implicitte forcus på 'arbejdsmusikken. ~ Den funktionelle supermarkedsmusik er et fænomen, som er fælles for samtlige socialgrupper; den er umiddelbart tilgængelig for undervisningssituationen og er jo da i grunden en ligeså raffineret form for økonomisk fidusnummer som arbejdsmusikken. Den er en integrerende del af hverdagen og kan give indgang til forståelse af en mængde interne og eksterne musikalske relationer.-\nTil slut vil jeg gerne gøre en lille bemærkning for en anden side af denne bog: det udgivende forlag Publimus. Publimus gjorde sin entré som musikforlag i 1973 med udgivelsen af Festskrift til Arne Kjær. Siden har forlaget udgivet en række store og små, men alle væsentlige musikpublikationer. Et antal af de mest opsigtsvækkende specialeopgaver fra musikinstituttet ved Århus Universitet er udkommet her (bl. a. Straarups bog) og man søger nu at binde an med større opgaver som Knepler's store musikhistorie og værker af Zofia Lissa i oversættelse. - En fremragende tradition, som Publimus har indført, er dette at ledsage bøger om musik med musik. Til flere af forlagets publikationer hører eksempelbånd, som ikke alene gør dem anvendelige i undervisningen men også sikrer deres emner mod at ende i det rene luftige akademistiske tankespind.\nFinn Gravesen 1) Karl Bücher: Arbeit und Rhythmus (Leipzig, 1909).\nVerzeichnis der Werke Antionio Vivaldis,\nVEB Deutscher Verlag für Musik,\nLeipzig 1974. 214 s.\nEt af de vigtigste hjælpemidler ved studiet af en komponist er en tematisk katalog. Det gælder ikke mindst, når kilderne til komponistens værker, som i Antonio Vivaldis tilfælde, er overleveret på ca. 60 forskellige biblioteker i Europa og USA. Man har fra flere sider ment, at de eksisterende Vivaldi-kataloger var utilstrækkelige, og cand. mag. Peter Ryom har derfor (som stipendat ved Københavns Universitet og understøttet af Statens Humanistiske Forskningsråd) siden 1968 arbejdet på at tilvejebringe en moderne afløser for de ældre kataloger. Resultaterne af Ry oms arbejde vil blive publiceret i tre dele, nemlig en oversigtlig »Kleine Ausgabe«, den egentlige, udførlige katalog1) og endelig en afhandling med redegørelse for de videnskabelige problemer i forbindelse med katalogiseringen. Da »Kleine Ausgabe« nu er udkommet for sig selv, og da denne udgave utvivlsomt tilfredsstiller de fleste ikke-specialisters behov, har redaktionen af DMT fundet det formålstjentligt med en præsentation af dette værk - skønt en egentlig vurdering af Ryoms arbejde naturligvis ikke er mulig, før det foreligger i sin helhed.\nMen først et par ord om de hidtil anvendte Vivaldi-kataloger. 2\nDe righoldige nodefund i Norditalien 1926 og -30, der revolutionerede vort kendskab til Vivaldi, afstedkom efter krigen tre tematiske kataloger af henh. Mario Rinaldi,3) Marc Pincherle4) og Antonio Fanna.5) Heraf forsøger kun det første at omfatte hele Vivaldis produktion, mens de to sidste begrænser sig til instrumentalværkerne. Rinaldis katalog er\nimidlertid forlængst forældet, idet det blot var stykket sammen af tidligere (ufuldstændige) fortegnelser, og også Fannas værk svækkes (bl. a.) i betænkelig grad af mangel på grundige kildestudier. Pincherles katalog er den bedste af de tre og var for sin tid (1948) en imponerende præstation; men selv dette respektable arbejde må i dag regnes for delvis forældet på grund af et besværligt og stedvis inkonskvent katalogiseringsprincip, en del unøjagtigheder og: notoriske fejl samt ikke så få fund af værker og andre kilder siden 1948. Når hertil lægges, at Pincherles katalog kun omfatter instrumentalværkerne, synes behovet for en ajourført, praktisk og videnskabelig forsvarlig katalog at være påtrængende. - En del af forklaringen på Vivaldi-forskningens forholdsvis ringe omfang og resultater ligger utvivlsomt i disse forhold. Vivaldi-forskningens akilleshæl har altid været utilstrækkelig kildekritik. Et grundigt arbejdef med kilderne er af så afgørende, betydning i dette tilfælde bl. a. på grund af overleve-"" ringens art. Hovedparten af Vivaldis produktion (Turin-samlingen) er overleveret os gennem, hvad der må have været hans kladder eller arbejdsmanuskripter, og der kræves et stort arbejde med studiet af Vivaldis håndskrift, kopist-håndskrifter, rettelser og tilføjelser, papirtyper m. m. for at kunne rekonstruere værkerne. Dertil kommer, at Vivaldi dels tit »lånte« musikalsk stof fra sig selv, dels ofte bearbejdede egne værker. Sådanne bearbejdelser kan strække sig fra tilsyneladende ubetydelige smårettelser til gennemgribende strukturelle ændringer. Adskillige instrumentalværker findes i 3-4 versioner, og også især operaerne blev flittigt ændrede og omarbejdede. Hele værkbegrebet (der i den borgerlige, . romantiske musikperiode er så grundlæggende) bliver på denne måde til en vis grad illusorisk. Der er derfor ikke noget at sige til, at Ryom har været så længe om sit arbejde, og at der formodentlig vil gå endnu en årrække, før det er afsluttet.\nFormålet med en tematisk katalog er for det første at præsentere en liste over samtlige værker (eller dele af værker), det kan påvises, komponisten har skrevet, for det andet at gruppere og betegne ethvert værk på en overskuelig og entydig måde og endelig at levere en kildebeskrivelse med de nødvendige bibliografiske, musikalske og historiske oplysninger. Den foreliggende »Kleine Ausgabe« er ment som et praktisk opslagsværk, der katalogiserer værkerne og i knap form leverer de nødtørftigste oplysninger om overleveringen. Der er grund til at betone, at det ikke drejer sig om et foreløbigt eller populariseret værk, men om en forkortet, overskuelig udgave af den egentlige katalog (og bygget på et lige så stort arbejde med kilderne).\n»Kleine Ausgabe« er, efter en vejledning til benytteren, inddelt i: Instrumentalværker, vokalværker, værker der ikke kan indordnes, Anhang og bemærkninger, hertil føjer sig en række oversigter og tabeller.\nDe to første grupper er de to hovedafsnit. Anhang omfatter værker, hvis tilskrivelse til Vivaldi er fejlagtig eller særdeles tvivlsom samt andre komponisters operaer, hvori indgår musik af Vivaldi; bemærkninger indeholder særlige oplysninger om enkeltværker (tilegnelser, fremmede bearbejdelser o. 1.). De efterfølgende oversigter og tabeller 6) udgøres af en oversigt over de i Vivaldis levetid trykte værker, konkordans-tabeller mellem »Kleine Auagabe«, Rinaldis, Pincherles og Fannas kataloger samt forlaget Ricordis udgave af instrumentalværkerne), kronologisk oversigt over Vivaldi-v ær k fortegnelser, titel- og navneregistre og endelig en ajourføring (med nyopdagede værker og rettelser) for perioden maj 1971-dec. 1973. Som man ser, er det ikke så få praktiske og nyttige oplysninger, man får i tilgift til værkfortegnelsen i denne »kleine« udgave.\nMen lad os koncentrere os om de to hovedafsnit (instrumental- og vokalværker). Da en kronologisk opstilling desværre ikke er mulig i Vivaldis tilfæde, har Ryom måttet vælge sig et andet klassifikationsprincip. Det kombinerer principper fra Rinaldi, Pinchele og Fanna og overskues bedst ved at gengive en sammentrængt indholdsfortegnelse (RV-tallene er værknumre): Instrumentalværker uden orkester: Solosonater (RV l - 59), Triosonater (RV 60 - 86), Værker for over 2 instrumenter og Bc (RV 87 - 108). Instrumentalværker med orkester: Ripieno-koncerter (RV 109-169), Solokoncerter (RV 170-504), Dobbeltkoncerter (RV 505 - 548)„ Værker for over 2 instrumenter og orkester (RV 549 - 580), Værker for 2 orkestre (RV 581-585). Kirkelige vokalværker: Liturgiske værker (RV 586 - 622), Ikke-liturgiske værker (RV 623 - 648). Verdslige vokalværker: Kantater, serenata'er o. 1. (RV 649 - 694), Operaer og operaakter (RV 695 - 740).\nVærkerne er altså klassificeret systematisk: Instrumentalværkerne efter antal instrumenter, vokalværkerne efter (tekstens) art. Instmmentalværkerne er derpå inden for hver hovedgruppe opdelt efter instrumenternes art, så efter toneart (i kromatisk opadstingede rækkefølge) og endelig efter taktart og begyndelsestonens trin. Vokalværkerne er inden for hver hovedgruppe yderligere inddelt efter tekstens art og dernæst som hovedregel alfabetisk efter titel- eller tekstbegyndelse.\nHvert enkelt værk er betegnet både med et fortløbende nummer ( f.eks. RV 307) og med en systematisk betegnelse (f.eks. Ea«-15.1Ö)1 Det fortløbende nummer er beregnet på benævnelse af værket, mens den systematiske betegnelse skal fremme overskueligheden og muliggøre en præcis indordning af eventuelle nyopdagede værker. For hvert værk angives endvidere 1.-satsens tema-begyndelse på ét nodesystem. Endelig opgives oplysninger om hovedkildens opbevaringssted og art (tryk, autograf, kopi eller andet), evt tid- og stedfæstet uropførelse m. m.\nOver et halvt års flittig brug har lært anmelderen at værdsætte katalogens talrige knappe, men præcise oplysninger. Katalogiseringsprincippet virker logisk og praktisk. Man kunne måske betvivle nødvendigheden af det dobbelte nummereringssystem, idet de systematiske betegnelser ikke indeholder oplysninger, der ikke fremgår andetsteds (men det må indrømmes, at de er praktiske, når katalogen skal udvides med nyopdagede værker). Det er desuden beklageligt, at afsnittene oratorier og operaer som de eneste (af uoplyste grunde) mangier den vigtige oplysning om hovedkildens art. Selvfølgelig kan man hist og her være uenig med Ryom i skøn vedrørende katalogisering (f. eks. når der er flere versioner af samme værk, som RV 153) eller ægthed (Ryom har f. eks. ingen bemærkning til »Introdutione«, RV 144, der af musikalske grunde synes meget tvivlsom). Det kan også nævnes, at katalogens overskuelighed ville blive øget, hvis genrebetegnelsen anførtes øverst på hver side. Værket er forresten dejligt fri for alvorligere, meningsforstyrrende trykfejl. Men dissne småindvendinger ændrer ikke konklusionen. Her er tale om et stort og grundigt arbejde, der vil kunne være til megen nytte for forskere, pædagoger og andre Vivaldi-interesserede. »Kleine Ausgabe« kan derfor anbefales til alle, der har brug for pålidelig og praktisk oversigt over Vivaldis produktion.\nEn rimelig konsekvens af Ryoms arbejde ville i øvrigt være at følge det op på den musikalske front med en kritisk, videnskabelig udgave af Vivaldis samlede værker til afløsning af Ricordis efterhånden noget tvivlsomme udgave af instrumentalværkerne.\n1) Denne store tematiske katalog vil komme på fransk med titlen Répertoire des Oeuvres d'Antonio Vivaldi. Den bliver formodentlig i 2 bind, hvoraf det første udkommer i 1976.\n2) Peter Ryom har leveret en udførlig, kritisk gennemgang af de eksisterende kataloger og argumenteret for nødvendigheden af en ny i sin artikel: Les Catalogues Thématiques et 'La Cetra Vivaldi Informations vol. 2 (1973), pp. 27-51,\n3) Catalogo Numerico Tematko delle Composizio di Antonio Vivaldi.Rom 1945. 4) Inventaire Thématique. Paris 1948. (Udgivet som 2. bind af sammes Antonio Vivaldi et la musique instrumentale). 5) Antonio Vivaldi. Catalogo Numerico-\nTematico delle Opere Strumentali. Milano 1968. 6) Udfør-ligere konkordanstabeller m. m. findes i: Peter Ryom. Antonio Vivaldi, Table de concordances des oeuvres. København 1973. 7) E angiver genren (solokoncert), a instrumentets art (violin), 15 tonearten (G-dur) og 10 placeringen inden for denne toneart (Vivaldi har skrevet 17 violinkoncerter i G-dur).\nLænge savnet materiale\nMusiklære og musikalsk analyse I-V\nJens Brinckers bog er et længe savne dansksproget materiale til undervisningen i musiklære og musikalsk analyse. Den henvender sig explicit til »studerende ved konservatorier, universiteter, seminarier og evt. gymiasiernes musiklinier«, men vil utvivlsomt blive læst også af mange musikinteres-serede udover disse mere »professionelle« kredse. Værket må imidlertid vurderes ud fra dets primære formål, der i sig selv er temmelig bredt, og nærværende anmeldelse vil først og fremmes (da både forfatter og anmelder er universitetslærere) tage hensyn til bogens egnethed i universiteternes musiklære- og musikanalyse-undervisning. Man har hidtil måttet lade sig nøje med uddrag af udenlandsk litteratur og egne duplikater, og bogen vil derfor virkelig dække et behov og utvivlsomt blive benyttet i vid udstrækning. Den vil let komme til at danne norm for, hvad der skal indeholdes (og udelades) i undervisningen — det er nu engang lettere at undervise efter et på forhånd givet materiale end selv at stykke det sammen fra time til time. Ligeledes er det i studieordninger bekvemt at angive pensum »i et omfang som ... «, der almindeligvis tolkes som »med samme indhold som ... «. En kritik af værket vil derfor i første række indeholde betragtninger over, hvorvidt anmelderen er enig med forfatteren i udvælgelsen af stofret og kun i anden række bemærkninger vedrørende detaljer. Dette så meget mere, som det konkrete indhold kun i ringe grad kalder på kritik, men er grundigt gennemarbejdet og udmærket fremstillet.\nHovedindvendingen overfor Musiklære og musikalsk analyse er den, at det stof, hvormed værket beskæftiger sig, i udpræget grad er det traditionelle »kunstmusikalske« repertoire, som indtil for få år siden også virkelig var det eneste, som blev behandlet på universiteter og konservatorier. Der er imidlertid i de seneste år ved at ske en væsentlig ændring i dette forhold. Især på universiteterne har man erkendt, at hvis en kommende musiklærer skal kunne gøre fyldest, må han have kendskab til nutidens populærmusikalske former, pop, beat, jazz og folk, og i stigende omfang vinder beskæftigelsen med disse genrer da også indpas i undervisningen. Det må derfor være naturligt, at også den grundlæggende indføring i musiklære og musikalsk analyse beskæftiger sig med populærmusikken, der på mange områder er særdeles velegnet som eksempelmateriale, og som på nogle områder (især vel nok hvad angår instrumentarium og terminologi) kræver andre informationer end den »klassiske« musik. Begrænsningen i det anvendte materiale kunne eventuelt legaliseres ved et forklarende forord, hvori læseren blev gjort opmærksom på bogens mål, emne og begrænsninger. (Et sådant forord savnes og burde nok indføjes i det 2. oplag, som sikkert hurtigt vil vise sig nødvendigt.) I. Klang. De to første kapitler, svingningslære oret, dækker udmærket det stof, man må skønnes at have brug for, og fremstillingen balancerer næsten overalt således, at studerende uden matematiske forkundskaber kan forstå indholdet, uden at matematikeren finder fremstillingen forsimplet Orkestrets instrumenter lider under mangelen på guitarinstrumenter og specielt beat-pop-instrumentarium (også saxofonen mangler). Ligeledes kunne man ønske sig et afsnit om tasteinstrumenter (især er orglet væsentligt, også i den pædagogiske belysning af partialtonefænomener). Men bortset fra dette og en manglende oversigt over instrumenternes omfang (som måske retteligt hører næste kapitel til) dækker kapitlet ganske fortræffeligt, hvad man måtte ønske i en fremstilling af dette omfang. Egentlige fejl er så sjældne, at de ikke er værd at nævne. Heftets sidste kapitel, instrumentationt indeholder på et lille antal sider en mængde relevant stof vedrørende partitur, orkestrets historiske udvikling, instrumenta-tionsanalyse og musikalske satstyper. Nogle enkelte problemer skal dog nævnes: Undertegnede har andre erfaringer end Brincker, idet jeg mener, at læsning af transponerende instrumenter som oktavforlagte c-nøgler tjener mere til at forvirre begreberne end til at lette læsningen. Kun de få studerende, som er suveræne i nøglelæsning, kan eventuelt have glæde heraf, og de skal nok klare sig endda. Den almindelige studerende læser tværtimod ofte nøgler som transponeringer! Begrebet »homofon sats« er nok anvendt mere indsnævrende end normalt i dansk terminologi, hvor også »melodi med akkompagnement« oftest vil høre herunder. Endelig er det et spørgsmål, om ikke »to melodier med akkompagnement« er et lidt specielt tilfælde at medregne i en så forenklet oversigt. Men alt i alt er kapitlet særdeles anvendeligt i undervisningen.\nII. Melodi. Heftet indleder med et fyldigt og dækkende, men nok pædagogisk lidt vanskeligt kapitel om intervallære (incl. stemninger og temparatursystemer). Et udmærket kapitel om tonalitet kunne med rimelighed have indeholdt stof vedrørende beat- og folk-musikkens brug af ikke-dur-mol-tonale virkemidler (jvf. harmoni). Melodilære er struktureret efter en opdeling i vokal og instrumental melodik, en opdeling som vel nok stadig kan have sin berettigelse, og som i denne fremstilling formidler mange frugtbare tanker. Opdelingen kan dog let forenkle problemerne noget. Hovedindtrykket af hele heftet er særdeles positivt.\nIII. Rytme er det mindste af hefterne, men indeholder alt det stof, som synes rimeligt (når man ser bort fra den »rytmiske musik«). Såvel kapitlet om ældre og moderne notation som det indledende kapitel vedrørende rytme, metrum og tempo og det afsluttende analyse-kapitel er velskrevet og sætter mange begreber fortræffeligt på plads. Men her savner man unægteligt oplysninger vedrørende den såkaldt »rytmiske« musik. Hvad er »swingende« ottendedele? hvad karakteriserer rytmen i beat? hvilke karakteristika har de latinamerikanske danse? osv. Vel nok alt sammen begreber, som ingen gymnasielærer i musik kan komme udenom i sin undervisning.\nIV. Harmoni indleder med et kapitel om akkordlære, indeholdende stof vedrørende akkorders opbygning. Underafsnittet om harmonifremmede toner burde nok udbygges en hel del, eller man kunne (under melodi-afsnittet?) anbringe et afsnit om forsiringer. Derefter følger et kapitel om trinanalyse og et om funktionsanalyse. Heftet slutter med et kapitel om nyere harmonik. Det hele er velskrevet og stiller mange problemer under debat. Pædagogisk er fremstillingen udmærket, dog kunne man ønske sig nogle klare skematiske opstillinger hvoraf forskellen i terminologi indenfor trin-analyse, funktionsanalyse (også andre terminologier end de i bogen anvendte) og generalbas (som ikke nævnes) klart fremgik. Erfaringsmæssigt er det terminologier, som volder så at sige alle studerende problemer. Som helt uomgængeligt bør der tilføjes et afsnit om moderne becifring, som ikke er nævnt med et ord, og som dog er nødvendig at kende ved beskæftigelsen med selv så gængs et materiale som »555 sange« o. lign.\nV. Form er sidste og i alle henseender vægtigste' del af værket. I en veldisponeret og klar indledning gør forfatteren rede for sine intentioner: ikke at skrive en ny formlære men\nkort at fremlægge de vigtigste af de forskelligartede analyse-former, der i det sidste århundrede har vundet indpas i det musikanalytiske studium, og herved give den studerende et værktøj i hænde til selv at anlægge synsvinkler på værkerne. Lad det være sagt straks, at det lykkes fortræffeligt, og at de kommentarer, som skal knyttes hertil, kun skal forstås som forslag til småændringer. Som helhed er der så meget godt at hente, at heftet i endnu højere grad end de foregående kan anbefales til undervisning og selvstudium. Det er i sin systematik og informationsrigdom fuldt dækkende til sit formål. Efter et indledende kapitel om de formdannende elementer (klang, melodi, rytme, harmoni og tonalitet) følger det store hovedkapitel, den klassiske formlære, som igen er opdelt i underkapitler som f. eks. kædeformer, udviklingsformer, ritornelformer osv. En lille svaghed i det pædagogiske bemærkes i sondringen mellem de forskellige liedformer og i forholdet mellem visse tredelte liedformer og rondo-formerne. Meningen fremgår for så vidt klart nok; men den ukyndige læser vil let kunne lade sig forvirre over den systematik, som ser så tilforladelig ud og alligevel må vakle. Efter det store hovedkapitel følger et mindre om formdynamik, afsluttende med en analyse (byggende på E. Kurth) af Bruckners IV. symfoni. Det er et kapitel, som trods sin ringe udstrækning giver et godt indblik i de formdynamiske principper. Endelig følger et kort afsnit om strukturanalyse, som vel næppe yder denne analysemetode fuld retfærdighed, men som klart understreger metodens hovedideer og -problemer. Som det så klart siges (p. 121): Problemet ved strukturanalyse består ikke i at finde eksempler på tematisk slægtskab eller identitet i litteraturen eller selv at udanalysere sådanne eksempler. Paradoksalt nok består problemet i at erkende, hvornår man skal lade være med at gøre det.« Værket slutter med et 20 spalter stort register til de fem bind, hvorved deres egnethed som opslagsbog forøges væsentligt.\nDet er et længe savnet materiale, der her er udgivet, og i betragtning af det lille marked til en forholdsvis acceptabel pris (det er en fordel, at hefterne kan købes enkeltvis). Der er derfor ingen tvivl om, at det vil blive flittigt anvendt i undervisningen.\n/. P. Jacobsen\nGerald Moore om Franz Schubert\nThe Schubert Song Cycles with thoughts\nHam is h Hamilton, London. 239 sider.\nSom få har Gerald Moore været i stand til at præcisere, hvori den »store« tradition indenfor liedfortolkning bestod. Han har både ordet og klaveret i sin magt, og han har som jævnbyrdig partner arbejdet med de største sangere i flere generationer.\nPå sine gamle dage har han taget sig for at beskrive den bevidstgjorte side af den udførelse han selv og hans bedste sangere har givet værkerne gennem tiderne, uden at de sikkert dengang har skænket skabelsesprocessen ret mange tanker.\nMen gennem sit pædagogiske arbejde, som vi også i tidligere værker fra hans hånd har mødt en afglans af, har Moore meg


Baby- og børnestrik - Stort udvalg af børnestrik hos STYLEPIT\nSkønt og praktisk med strik til børn\nStrik er simpelthen overalt. De sociale medier flyder over med kreative forældre, der kan trylle med garn og strikkepinde, og pludselig kommer der den sødeste striktrøje frem. Der findes ikke noget sødere end strik børn, og selvom de er klædt i strik fra top til tå, bliver det alligevel ikke for meget. For dette er en trend, der er kommet for at blive, da den indeholder så utrolig meget: Man kan for det første selv strikke tøjet, hvis man kan finde ud af det, og ellers kan man nøjes med at købe børnetøjsbrandsnes fantastiske strikdesigns og så er det tilmed varmt og praktisk, da alt kan laves i strik - fra sokker til bluser. Med denne trend kan man både få sig en lækker strik baby og et lækkert strik barn, og nyde at det gamle håndværk får sig endnu en opblomstring!\nStrik til børn og babyer\nBørn Babytøj Sweatere & Strik Strik\nBlødt babystrik til de mindste\nStrikkemoden ses både hos de helt små og nyfødte og hos de større børn. Der er mange forældre, der går og drømmer om at strikke det ene lækre stykke tøj efter det andet under deres graviditet, men det er ikke altid at denne drøm går i opfyldelse. Heldigvis er markedet fyldt med fantastisk strik til baby, der både er moderne og enormt praktisk ift. at holde baby varm, hvilket er meget vigtigt især når de er så små. Babygarderoben kan snildt fyldes op med strik, men der er alligevel et par ting som står øverst på listen, når det gælder ting i strik der er gode at skaffe før den lilles ankomst. Dette er en hue, som er helt genial, og som bliver noget af det mest brugte, da den skal på hver gang barnevognen skal ud og trille. Derudover er det smart med vanter, hvis det er en vinterbaby, futter/varme sokker og også gerne en blød eller flere bløde striktrøjer, eller evt. en cardigan, der nemt kan komme over hovedet på den nyfødte, og sørge for at holde kroppen varm uden at kradse og irritere.\nBørnestrik i mange designs\nLigesom det er med alt andet slags tøj, kommer børnestrik og baby strik også i et hav af udgaver. Strik passer perfekt til begge køn, og det klæder både piger og drenge med en ensfarvet og tyk striktrøje både til hverdag og som hyggebluse i sommerhuset eller sammen med pyjamasbukser om søndagen. Er de ensfarvede trøjer for kedelige til dit barns stil, så fås striktrøjer selvfølgelig også med flotte mønstre eller illustrationer. I disse tider er geometriske former meget populære, og derfor ses former som trekanter, stjerner og brede striber i mange udgaver på trøjer, hvilket giver det et moderne udtryk. Sammen med den gamle stil, som strikken giver det, har man et helt fantastisk look. Og det er ikke kun trøjer, der bliver strikket. Også bukser, kjoler, huer, vanter, sokker og dragter kan fås i strikkede udgaver, og faktisk er det kun fantasien der sætter grænser, når det kommer til ting i strik.


Vejledning. - Tast-selv modul til Automatisk kortbetaling via Betalingsservice. Version 1.0. Nets A/S. Lautrupbjerg PDF\nDownload "Vejledning. - Tast-selv modul til Automatisk kortbetaling via Betalingsservice. Version 1.0. Nets A/S. Lautrupbjerg 10."\n1 Vejledning - Tast-selv modul til Automatisk kortbetaling via Betalingsservice Version 1.0 Nets A/S Lautrupbjerg Ballerup DK T F\n2 Indholdsfortegnelse 1. Formål Forudsætninger Introduktion til tilmeldingsprocessen Autorisation Indtastningsproces Virksomhedsoplysninger Kundespecifikke informationer Aftaletyper Straksbetaling Indsend data Viderestilling af kunde til Tast-selv (IVR) Fortsæt til ny kunde Krav til telefonifunktionalitet Ikke-obligatoriske og obligatoriske informationer Typiske fejl og problemer IVR og betalingsprocessen Afvisning af kort Check af status Ordliste Administrator vejledning P. 2-21\n3 1. Formål Denne vejledning indeholder beskrivelse af login procedure til Automatisk kortbetaling tast-selv modul, herunder krav til påkrævede informationer. Sidste afsnit er en administratormanual, til brug for den person, der er udpeget til at administrere de brugere, der skal kunne tilgå Tast-selv modulet. Dette modul indeholder interaktiv selvbetjening, der understøtter, at personlige og følsomme oplysninger ikke oplyses direkte over telefonen til virksomheden. Oplysningerne indtastes af kunden selv i det interaktive selvbetjeningsmiljø, der understøtter sikkerhedskravene til håndtering af betalingskortdata. I praksis dirigeres kunden til et interaktivt selvbetjeningsmiljø, hvor salgs- /kundeservice medarbejderen (fremadrettet benævnt som konsulenten) har udfyldt oplysningerne om betalingens størrelse, betalingsdagen og oplysninger om virksomheden. Kunden skal herefter selv tilføje de oplysninger, der komplementerer de betalingsdata, der ligger til grund for kortbetalingen med Automatisk kortbetaling. Løsningen giver også mulighed for at gennemføre straksbetaling i forbindelse med tilmeldingen. Tast-selv modulet er placeret på Nets Kundeportal, og skal ikke implementeres i virksomhedens eget miljø, men kræver, at virksomheden får et log-in til Nets Kundeportal. Dokumentet henvender sig til både de personer, der er ansvarlige for at tilpasse Tast-selv modul til virksomhedens kundesystem, og til de personer, der har ansvaret for den daglige ledelse og administration af denne salgskanal. 2. Forudsætninger En forudsætning for anvendelse af Automatisk kortbetaling med tast-selv modul er, at virksomheden har et PBS nr. og benytter Betalingsservice. Herudover kræves, at virksomheden tilpasser sin Betalingsservice 0602 leverance til at kunne modtage kortbetalingsoplysninger. Klik her for record layout for 0602 leverance. Virksomheden skal herudover tilpasse sit system til at kunne hente kortaftale- og kortbetalingsdata via de i løsningen tilgængelige REST baserede web-services. Klik her for se vejledning. P. 3-21\n4 3. Introduktion til tilmeldingsprocessen Tast-selv modulet er baseret på, at virksomhedens kunder bliver tilmeldt over telefonen, hvor konsulenten gennemfører tilmeldingsprocessen igennem flere trin, der involverer skift mellem flere systemer. Systemet indeholder to primære dele: 1. Kundeservice/konsulent brugergrænseflade (UI) 2. Interaktiv tast-selv løsning (IVR) Forudsætning for brugen af tast-selv modulet er: - Virksomheden har aftale med Nets om brug af Automatisk kortbetaling via Betalingsservice og Tast-selv modulet. - Har en aktiv bruger konto til Nets Kundeportal. Tast-selv modulet kan dække både inbound og outbound kald. Et typisk flow er, at en konsulent enten modtager et kald fra en kunde, eller ringer ud til en kunde. Efter forhandling og drøftelse af ydelsen/produktet og vilkår, og når kunden er klar til at indgå aftale, tilgår konsulenten tast-selv modulet for at indtaste de nødvendige aftale- og betalingsrelaterede oplysninger. Se illustration af flow nedenfor. P. 4-21\n5 I indtastningsvinduet indtaster konsulenten alle informationer relateret til virksomheden, kunden og straksbetalingen (såfremt denne virksomhed har valgt at benytte straksbetaling som del af tilmeldingsprocessen), og indsender informationerne. Når oplysningerne er indsendt vises en kvittering på skærmen. Denne indeholder et referencenummer, som automatisk genereres for den specifikke kunde. Konsulenten skal huske at informere kunden om, at adviseringer og kvitteringer om korttræk automatisk vil sendes til kundens e-boks. Så hvis ikke kunden allerede har aktiveret sin e-boks, så bør konsulenten opfordre kunden til efterfølgende at gå ind på eboks.dk med sin NemID og aktivere. Kunden sættes på hold, og konsulenten kalder et IVR tast-selv system (interactive voice response), og følger den oplæste instruktion. Herefter skal kunden viderestilles til IVR tast-selv systemet, så de sidste nødvendige informationer omkring bl.a. kortoplysninger indtastes af kunden selv. Konsulenten kan lægge på, så snart kunden er viderestillet til tast-selv systemet. Når alle informationerne er verificeret i tast-selv-løsningen og straksbetalingen (hvis dette er valgt) er gennemført, så informeres kunden om registreringen, og betalingen er gennemført. Fremadrettede opkrævninger kan nu baseres på de registrerede oplysninger, og disse oplysninger hentes ved at kalde de til løsningen tilgængelige web-services. 4. Autorisation For at få adgang til indtastningsvinduet, skal konsulenten logge ind med brugernavn og password i Nets kundeportal. Autorisationen kan konsulenten med rette gøre, som det første, når han starter dagens salgsrutine. Konsulenten oprettes i Nets kundeportal af virksomhedens udpegede administrator, som har tildelt konsulenten brugernavn (se afsnit Administrator vejledning). Når konsulenten har modtaget mail med brugernavn og genereret password, kan konsulenten tilgå Nets Kundeportal via det link, der er angivet i mailen. Konsulenten vil herefter skulle følge de efterfølgende trin. Step 1: P. 5-21\n7 5. Indtastningsproces Følgende afsnit beskriver, hvordan de forskellige felter i indtastningsvinduet anvist nedenfor skal udfyldes. 5.1 Virksomhedsoplysninger Konsulenten vælger det PBS nr., som tilmeldingen skal foretages på og siden opdateres med virksomhedsspecifikke aftaleoplysninger. Herunder vil optioner som med eller uden straksbetaling være vist. De virksomhedsspecifikke oplysninger indbefatter flg.: a) PBS nr. 8 cifre b) Accepterede betalingskort denne linje vil indeholde listen over de kort, som er accepteret af virksomheden. c) Mulige aftaletyper d) Mulige betalingstyper P. 7-21\n8 5.2 Kundespecifikke informationer Efterfølgende skal de kundespecifikke informationer indtastes af konsulenten, som er: (kan evt. copy/paste disse informationer fra jeres eget system over i indtastningsvinduet). a) *Kundenummer er en unik værdi, som definerer kunden. Kan være op til 15 karakterer, som kan indeholde tal og bogstaver. b) Navn kundens for- og efternavn. Kan være op til 35 karakterer inklusiv tal og danske bogstaver. c) *CPR nr./cvr nr. vist som rullemenu og tekstboks til at angive cifrene. Det er vigtigt at vælge om det er CPR eller CVR i rullemenuen, da det definerer valideringen, som sker på baggrund af selve CPR og CVR nummeret, dvs. hvorvidt det er 10 eller 8 karakterer. Tekstboksen vil indeholde enten 8 tal (CVR) eller 10 tal (CPR). 5.3 Aftaletyper I dialogen med kunden skal konsulenten vælge den aftaletype, der fremadrettet skal benyttes. Der findes to typer repræsenteret ved to valgknapper, hvor virksomhedens valg i aftalen med Nets definerer, hvad der kan vælges. Hvis en eller flere af aftaletyperne ikke er tilgængelige for den pågældende virksomhed vil valgknapperne være låst efter at step 1 er gennemført. a) Automatisk Kortbetaling denne valgmulighed betyder, at den første betaling samt de efterfølgende løbende betalinger vil blive trukket på det tilmeldte betalingskort. Kunden vil selv indtaste kortoplysningerne via tast-selv løsningen, som sidste del af tilmeldingsprocessen. b) Automatisk Kortbetaling og Betalingsservice vælges denne valgmulighed, vil den første betaling foretages med det tilmeldte betalingskort, og de efterfølgende løbende opkrævninger vil blive foretaget via kundens Betalingsservice konto. P. 8-21\n9 Hvis den valgte aftaletype indbefatter Betalingsservice vil to ekstra felter fremkomme. a) *Reg.nr. registreringsnummer for den valgte bankkonto og indeholder altid fire cifre. b) *Konto nr. kontonummer, der indeholder 6-10 cifre. 5.4 Straksbetaling I næste trin skal konsulenten vælge, hvorvidt der indgår straksbetaling i forbindelse med tilmeldingen, samt angivelse af hvilken type straksbetaling, der er tale om. Straksbetaling forudsætter, at virksomheden har indgået aftale med Nets om dette. Hvis dette ikke er registreret vil Betal nu og Reserver betaling ikke være aktive. a) Kun tilmelding ingen straksbetaling. b) Betal Nu straksbetaling foretages med det samme på det tilmeldte kort. Dette er tilladt for virksomheder med online salg af produkt/services, der leveres med det samme. c) Reserver betaling beløbet på straksbetalingen reserveres på kortet, men opkræves ikke med det samme. Opkrævningen sker først efter, at produktet er sendt fra virksomheden. Virksomheden skal i disse tilfælde lave den endelige opkrævning ved at benytte en af de web-services, som er en del af Automatisk kortbetalingsløsningen, nærmere bestemt capture AUTH transaction REST service. Hvis straksbetaling med reservation benyttes, skal konsulenten informere kunden om, at der kun kan benyttes betalingskort med udløbdato senere end indeværende måned. Et eksempel: hvis køb/registrering foretages maj 2014, kan kortet ikke have udløb 05/14. Det skal som minimum have udløb 06/14. Denne restriktion er indført med henblik på at sikre, at reserverede beløb kan opkræves efterfølgende. Hvis der vælges straksbetaling (Betal nu eller Reserver betaling) fremkommer yderligere felter: a) Kreditorreference reference oplyst af virksomheden/konsulenten til at identificere betalingen. Referencen kan være op til 30 karakterer inkl. danske karakterer, specialtegn og tal. b) Beløb opkrævningsbeløbet, beløbet skal være i danske kroner. Hvis beløbet indeholder øre, skal disse indtastes som: 1200,50 eller 100,00. c) Produktbeskrivelse produktbeskrivelse, kan være op til 200 karakterer og kan indeholde danske karakterer, specialtegn, blanke tegn og tal. P. 9-21\n10 d) Herudover har konsulenten mulighed for at indtaste en kommentar i bemærkningsfeltet. Det kan fx. være det telefonnummer, som kunden har ringet fra eller enhver anden information, der kunne være relevant. Kan være op til 150 karakterer, som kan være danske karakterer, specialtegn, tal og blanke tegn. 5.5 Indsend data Når alle informationer er indtastet af konsulenten, indsendes disse ved at klikkke på Indsend knappen, som findes i bunden af indtastningsvinduet. Herefter fremkommer et kvitteringsvindue. Dette indeholder et referencenummer, som konsulenten skal benytte, når der kaldes til Tastselv-løsningen (se illustrationen nedenfor). Konsulenten skal altid informere kunden om, at huske aktivering af sin e- Boks, således at kunden vil være i stand til at se sine kommende adviseringer og kvitteringer i e-boks. 5.6 Viderestilling af kunde til Tast-selv (IVR) Efterfølgende fortsætter konsulenten med resten af tilmeldingsprocessen. Konsulenten stiller kunden på hold, kalder tast-selv systemet, indtaster referencenummeret, og stiller kunden igennem. Konsulenten kan nu lægge på. P\n11 5.7 Fortsæt til ny kunde Når konsulenten har afsluttet et kald, kan han fortsætte med en ny kunde ved at klikke på Tilbage knappen. Herved bliver han omdirigeret til forsiden, og informationerne om den nye kunde kan indtastes. Informationerne vedr. virksomhedens PBS nr. og virksomhedsspecifikke opsætninger som eksempelvis straksbetaling er gemt, og skal dermed ikke indtastes igen. Hvis konsulenten skal lave tilmelding til et andet pbs.nr., vælges det fra rullemenuen i indtastningsvinduet. 5.8 Krav til telefonifunktionalitet Det telefonisystem, som benyttes hos virksomheden skal som minimum understøtte: Modtagelse af Inbound kald. Mulighed for at viderestille inbound kald til Tast-selv (IVR) på eksternt dansk telefonnummer. On hold funktionalitet, hvor kunde kan vente, imens medarbejder ringer til IVR og taster ref. nr. 6. Ikke-obligatoriske og obligatoriske informationer Det er muligt at lade kunden selv indtaste nogen af de personfølsomme oplysninger, som er påkrævet for at kunne oprette aftalen via IVR, eller konsulenten kan indtaste disse. Dette er noget, som konsulenten og kunden afstemmer i dialogen. De data, der er nævnt i afsnit 4.2 og 4.3, og som er markeret med (*), er de data, som kunden selv har mulighed for at indtaste via IVR, hvis han ønsker dette, og dermed skal konsulenten lade disse stå tomme. Disse data er: CPR nr./cvr nr. værdierne kan indtastes i IVR af kunden. Dog er det nødvendigt, at konsulenten vælger om det er CPR eller CVR i rullemenuen. Dette valg definerer nemlig, hvilken validering, der skal foretages i IVR systemet. Et eksempel: kunden repræsenterer en lille mindre virksomhed og ønsker selv at indtaste sit CVR-nummer. Konsulenten har ikke fået valgt CVR i rullemenuen, som er sat default til CPR. Konsulenten fortsætter resten af indtastningen og viderestiller kunden til IVR-systemet. Kunden bliver i IVR- P\n12 systemet bedt om indtaste CPR nr., og vil derfor ikke komme videre i IVRsystemet, da han netop repræsentere en virksomhed. Kundenummer kan stå tomt, hvis virksomheden er sat op til, at Nets genererer midlertidige kundenumre for virksomheden. Bemærk! I dette scenario skal CPR/CVR nr. udfyldes af konsulenten. Når denne facilitet benyttes, genererer Automatisk kortbetalingsløsningen kundenummeret automatisk.. Reg.nr. og Konto nr. kan enten udfyldes af konsulenten eller stå tomme. Hvis de er tomme, vil tast-selv systemet automatisk bede kunden om at indtaste dem. 7. Typiske fejl og problemer Næsten alle de fejl eller problemer, som kan opstå i indtastningsvinduet, vil skyldes enten fejl i opsætningen af virksomheden (fx ønskede features er ikke sat op på aftalen for virksomheden, som eksempelvis straksbetaling) eller ikke valide input. I begge situationer vil fejltekster blive vist i indtastningsvinduet. Tilsvarende når der søges på et PBS-nr. vises fejl, hvis virksomheden ikke er registreret til at kunne bruge Tast-selv modulet (fejlteksten vil hedde Telemarketing modul). Se eksempel nedenfor. Hvis virksomheden ikke er sat op til, at Nets skal generere midlertidige kundenumre, og konsulenten ikke udfylder feltet for Kundenummer, vil der fremkomme en fejl. Fejlbeskeder for invalide værdier vil se ud som: Det indtastede YYYY er ikke validt. Forsøg venligst igen. I de fleste tilfælde vil det dreje sig om, at der enten er for mange karakterer eller ikke tilladte karakterer. Se eksempel nedenfor. P\n13 Hvis indtastede CPR nr./cvr nr. resulterer i en fejl, kan der være forskellige årsager: - Enten for få eller for mange cifre - CPR-nummeret tilhører en person under 15 år - Ingen forbindelse til CPR-registeret (kun scenario for midlertidige kundenumre) - Personen har ikke dansk bopælsadresse (kun scenario for midlertidige kundenumre) - CPR nr. eksisterer ikke (kun scenario for midlertidige kundenumre). Tilsvarende bliver Reg.nr. valideret, og hvis der er fejl på dette, fremkommer en tilsvarende fejlmeddelelse 8. IVR og betalingsprocessen Når kunden er viderestillet til tast-selv modulet, vil kunden blive mødt med en velkomsthilsen, og har mulighed for at vælge engelsk dialog. Herefter bliver kunden bedt om at have sit betalingskort klar, og vil blive guidet igennem den videre proces. Er der tilknyttet straksbetaling, vil kunden blive oplyst det aftalte beløb, som skal bekræftes, før man kan komme videre i indtastningsforløbet. Ved afvisning af beløbet høres: Du har afvist beløbet. Du er velkommen til at ringe tilbage og tale med en medarbejder. Farvel. Efter hver indtastning vil kunden blive bedt om bekræfte de indtastede oplysninger inden næste trin. Fx efter at have indtastet kortets udløbsdato, oplæses dette, og kunden skal taste 1 for at bekræfte og 2, hvis det er forkert. Ved 2 får kunden mulighed for at taste igen. Hvis tilmeldingen inkluderer straksbetaling, vil denne gennemføres, når kundens kortoplysninger er godkendt. Hvis der er tale om straksbetaling med reservation, vil beløbet blive reserveret på kortet. I forbindelse med straksbetaling med reservation, når alle de nødvendige informationer er indtastet hører kunden: Dit kort er godkendt, og vi har nu registreret alle nødvendige oplysninger. Farvel og tak for opkaldet. I forbindelse med straksbetaling uden reservation, og når alle de nødvendige informationer er indtastet, hører kunden: Dit kort blev P\n14 godkendt. Der vil blive trukket xx kr. på dit kort. Vi har nu registreret alle nødvendige oplysninger. Farvel og tak for opkaldet. 8.1 Afvisning af kort Et kort kan blive afvist i valideringen af forskellige årsager, hvorefter kunden vil blive mødt med forskellige beskeder. Eksempel 1 (hvis kortet afvises):transaktionen blev afvist. Dette kan have forskellige årsager. Du kan prøve igen eller eventuelt kontakte din bank. Vil du prøve igen tast 1. Vil du afslutte her uden at gennemføre tast 2. Eksempel 2 (ved manglende forbindelse til systemet): Transaktionen blev ikke gennemført Ring venligst tilbage til os. Farvel og undskyld ulejligheden. 9. Check af status For at undersøge om kunden har udført tast-selv tilmeldingsprocessen med succes, og om straksbetalingen er gernnemført, stiller tast-selv løsningen en REST service til rådighed. Denne viser de tilmeldinger, der ikke blev gennemført indenfor en periode. Denne service kan tilgås via flg. link: rom/dateto Input parametre: Name PbsNo DebGrNo DateFrom DateTo Description Virksomhedens PBS nummer Virksomhedens debitorgruppenummer Definer startdato, DDMMYY Definer slutdato, DDMMYY Output parametre: Name pbsno debgrno customerno transactionid Timestamp Description Virksomhedens PBS nummer Virksomhedens debitorgruppenummer Kundenummer Transaction ID på 1.gangsbetalingen genereret af kortsystemet (Netaxept) Dato og tidspunkt for, hvornår anmodningen faktisk blev oprettet i format DD-MM-YYYY hh:mm:ss. P\n15 Response Identificerer på hvilket trin fejlen opstod - CARDSYS kortsystemet, hvor kortregisteringen og betalingen gennemføres. - IVRERR alle andre fejl inklusiv afbrydelse af kald af kunden selv. responsecode responsesource responsetext cpr regno accno cardno cardexpirydate debtorphoneno. Fejlkoder Fejlkilder (kun i forbindelse med CARDSYS) Tekstbeskrivelser af fejl (kun i forbindelse med IVRERR) Værdi indtastet af konsulenten eller kunden via IVR. Hvis processen via IVR fejler, vil denne værdi være nul. Værdi indtastet af konsulenten eller kunden via IVR eller nul. Værdi indtastet af konsulenten eller kunden via IVR eller nul. Værdi indtastet af kunden via IVR eller nul. Kortnummeret er maskeret. Værdi indtastet af kunden via IVR eller nul. Kundekontakt information (den information, der er skrevet ind i Bemærkningsfeltet) P\n16 10. Ordliste Kundenummer Unikt for kunden og normalt præ-genereret af virksomheden. Virksomheden kan indgå aftale om generering af midlertidige kundenumre af Nets. Aftaletype I løsningen er der to betalingsformer: 1) Altid kortbetaling, hvilket betyder at både første og efterfølgende betalinger vil blive foretaget via kundens tilmeldte betalingskort. 2) Kort og Betalingsservice, hvor den første opkrævning vil blive fortaget på det tilmeldte betalingskort, og de efterfølgende løbende betalinger vil blive opkrævet via Betalingsservice. Reservation I henhold til gældende regler omkring kortbetalinger, så må en virksomhed ikke trække et beløb fra kortholders kort, før varen kan tages i brug/er afsendt fra virksomheden. Et eksempel: en kunde køber en mobiltelefon med en udbetaling på 500,- med efterflg. afbetaling på 100,- per mdr. Udbetalingen på de 500,- reserveres på kundens tilmeldte betalingskort, og må først reelt trækkes på det tidspunkt, hvor virksomheden sender telefonen fra lager til kunden. På tidspunktet for afsendelse fra lager, kan virksomheden initiere den endelige opkrævning via en capture AUTH transaction REST service. Betal nu (straksbetaling) 1) Hvis et produkt/service kræver en udbetaling eller oprettelsesgebyr. Eksempel: oprettelse af fitness abonnement koster 199,-. Med efterfølgende abonnement er på 249,- per mdr. Konsulenten kan i dette tilfælde indtaste produktbeskrivelse, reference (kan fx være fakturanummer) og oprettelsesbeløbet på de 199,-. Herved trækkes straks de 199,- på det tilmeldte kort, så snart kunden har indtastet kortoplysninger, data er bekræftet og tilmeldingen er registreret. 2) Straksbetaling er kun en mulighed såfremt, at virksomheden har aftalt dette, som del af aftaleindgåelsen med Nets omkring Automatisk kortbetaling via Betalingsservice. Tilbagevendende betaling (abonnement) Efter tilmeldingen er registreret vil kunden efterfølgende automatisk blive opkrævet ud fra den aftaletype, der er indgået. Dette betegnes som tilbagevendende betalinger. P\n17 11. Administrator vejledning Følgende vejledning er henvendt til virksomhedens udpegede administrator(er), der har ansvaret for at oprette, redigere og afmelde brugere til Nets kundeportal, som er en forudsætning for at kunne tilgå Tast-selv modulet. Step 1: Tilgå portalen via det link, der er fremsendt per mail fra Nets til administratoren som del af administratoroprettelsen. Step 2: Vælg Bruger-ID og adgangskode Step 3: Login 1. Angiv det brugernavn du fik tildelt i adgangs Angiv den adgangskode du oprettede (via link i adgangs ). 3. Login P\n18 Step 4: Vælg menupunktet ADMINISTRATION. 2. Vælg Brugeradministration fra rullepanelet. Step 5: Herunder kan du se de brugere, du evt. tidligere har oprettet. 2. Opret ny bruger. Step 6: P\n19 1. Angiv brugernavn det kan fx være en -adresse til den pågældende bruger. 2. Angiv brugerens navn (for -og efternavn). 3. Angiv brugerens -adresse tjek at der er tastet korrekt, da denne er, hvor brugerens adgangskodeoplysninger sendes til. 4. Sæt flueben i boksen for Login metode Bruger-ID og adgangskode (også selvom der kun er ét valg). 5. Sæt flueben i boksen ud for Betalingsservice ekspres (også selvom der kun er et valg). 6. Klik på Opret. Step 7: Selve oprettelsen af brugeren er nu færdig, men før brugeren får en med link til at oprette adgangskode, skal du finde brugeren på listen og klikke på knappen som nedenfor vist Her kan du nu se, at brugeren er oprettet. 2. For at brugeren også modtager en mail med link til oprettelse af adgangskode, skal man klikke på det viste ikon. Herefter bliver der sendt en til brugeren med link til oprettelse af adgangskoden (her er brugernavnet forudfyldt). P\n20 Tilføj eksisterende bruger Step 1: Hvis du administrerer flere forskellige firmaer, har du mulighed for at oprette brugeren én gang for et firma, dernæst tilføjebrugeren til andre firmaer, hvor de også skal have adgang: 1 1. Under Brugeradministration skal du klikke på knappen Tilføj eksisterende bruger. Step 2: Angiv brugerens (den du allerede har oprettet på et andet firma). 2. Sæt flueben i Betalingsservice ekspres. 3. Klik på Opret. Du behøver ikke at sende en ny adgangskode til brugeren, da den oprindelige virker til begge firmaer. Bemærk! Dette virker kun med brugere, der er oprettet med som brugernavn. P\n21 Brugervedligehold Se ovenfor hvis du er i tvivl om, hvordan du kommer til nedenstående skærmbillede Her kan du se brugerens navn. 2. Her kan du se brugerens Her kan du se hvilket login og brugernavn, der skal anvendes. 4. Her kan du se de tjenester, som brugeren har adgang til det er kun dig som administrator, der har adgang til Brugeradministration. 5. Her kan du henholdsvis rette brugerens oplysninger, nulstille adgangskode og slette brugeren. Ved at holde musen over ikonet, kan du se mere. BEMÆRK! der er ingen bekræftelse på slet bruger ved klik på ikonet vil umiddelbart slette brugeren. P