TEATERLOV.DK. Betænkning om Teaterloven. Afgivet af Den Selvbestaltede Teaterlovskommission, august PDF\nTEATERLOV.DK. Betænkning om Teaterloven. Afgivet af Den Selvbestaltede Teaterlovskommission, august 2008.\nDownload "TEATERLOV.DK. Betænkning om Teaterloven. Afgivet af Den Selvbestaltede Teaterlovskommission, august 2008."\n1 TEATERLOV.DK Betænkning om Teaterloven Afgivet af Den Selvbestaltede Teaterlovskommission, august 2008.\n2 0. Kommissionens overordnede forslag Kulturministeren og Folketingets Kulturudvalg opfordres til at arbejde for: at indgå en bred teaterpolitisk flerårsaftale i folketingsåret 2008/2009, at Folketinget med baggrund heri vedtager en ny teaterlov, med henblik på implementering gennem Finanslov for 2010 Til grund for en ny teaterlov lægges et teaterpolitisk helhedssyn, hvori de forskellige genrer, de enkelte teatre, organisationer og uddannelser udgør sammenhængende og gensidigt afhængige dele, der hver især beriger hinanden i et frodigt og frugtbart teaterlandskab, der også fremover skal sikres optimale udviklingsmuligheder. For teaterlovskommissionen er det væsentligt, at understrege, at loven skal sikre størst mulig kunstnerisk rummelighed. Egnsteaterordningen og de små storbyteatre slås sammen til en samlet støttestruktur. Kommuner med nye teaterinitiativer sikres 50% refusion i de første 8 år. Københavns Teater nedlægges som samlet organisation. De enkelte teatres bestyrelser overtager ansvaret for ansættelser og afskedigelser af ledelser. De enkelte teatre støttes af Scenekunstudvalget. Fusionen folketeatret.dk ophører og ordningen erstattes af et løbende samarbejde mellem to selvstændige teatervirksomheder med hver sin ledelse. Bevillingsansvaret for det turnerende voksenteater: p.t. folketeatret.dk, Den Jyske Opera og Peter Schaufuss Balletten varetages fremover af Scenekunstudvalget. Den nuværende statslige regulering af billetstøtteordningen afskaffes. De nuværende bevillinger tilfalder teatrene forholdsmæssigt ud fra hidtidigt forbrug. Teatrene har herefter frie rammer til at iværksætte publikumsfremmende aktiviteter på markedsvilkår. Det er afgørende for den fortsatte udvikling af teaterkunsten i alle dens afskygninger, at der over en fireårs-periode afsættes en stigende budgetramme med henblik på at sikre den fornødne innovation. Scenekunstudvalget styrkes, både gennem større ansvarsområde og gennem flere medlemmer. Bevillingsstrategien for tipsmidlerne ændres, således at midlerne indgår i Finansloven og at nuværende puljer overføres til Scenekunstudvalget. Anvendelse af almindelige moderne ledelsesredskaber som evalueringer og lederudvikling skal i udstrakt grad anvendes og systematiseres. Det er væsentligt, at Teaterloven afspejler det øgede internationale samvirke mellem kunstnere på alle niveauer. Gennem Teaterloven og dens institutioner kan det offentlige tilskynde til udveksling og etablering af nye produktionssamarbejder. 1\n3 Indhold 0. Kommissionens overordnede forslag Introduktion Indledning Teaterlove i Danmark Teaterpublikum De offentlige teaterbevillinger Den offentlige teaterstruktur Scenekunstudvalget Bestyrelser og ledelse Teaterlovens formål Egnsteatre og små storbyteatre Teatre med støtte fra Scenekunstudvalget Børneteater Turnerende teater Landsdelsscener Københavns Teater Det Kongelige Teater og Kapel Formidling og billetstøtte Amatørteatret Internationale relationer Bilag A: Kommissorium Bilag B: Baggrund Bilag C: Pressemeddelelse Bilag D: Kommissionens medlemmer Bilag E: Teatrets Dag Bilag F: Teatrets Dag, deltagere Bilag G: Tipsbevillinger til teater Bilag H: Formål med Statens teatre Bilag I: Styring af Statens teatre Bilag J: Teaterbestyrelser Bilag K: Egnsteatre, marts Bilag L: Små storbyteatre, marts\n4 1. Introduktion I januar 2008 etableredes Den Selvbestaltede Teaterlovskommission. Den havde besluttet sit eget kommissorium (se bilag A) og udsendte samtidig en introducerende tekst (se bilag B), samt en forklarende pressemeddelelse (se bilag C). Umiddelbart før pressemeddelelsen offentliggjorde initiativet, underrettede kommissionens forretningsudvalg Kulturministeren og de kulturpolitiske ordførere om arbejdets igangsætning og den forventede termin for dets afslutning. Kommissionen har 7 medlemmer (se bilag D), der har afholdt 9 møder, ofte med indbudte gæster, der har orienteret om forskellige forhold inden for teaterlivet. Der er desuden afholdt en række fokusgruppemøder med personer med særlig indsigt i forhold til udvalgte teaterpolitiske områder. Endvidere har kommissionens forretningsudvalg afholdt en længere række møder med enkeltpersoner, hvis erfaringer og synspunkter har kunnet indgå i kommissionens overvejelser. Copenhagen Business School har ved sit Institut for Ledelse, Politik og Filosofi og dets Center for Kunst og Lederskab ved professor Ole Fogh Kirkeby fulgt kommissionens arbejde som et forskningsprojekt og som inspirerende partner. Instituttet har varetaget arbejdets sekretariatsfunktion og stod den 16. maj for afholdelsen af en Teatrets Dag med deltagelse af 115 personer med interesse for og ønske om at bidrage med input til kommissionens arbejde (se bilag E og F). I sekretariatet på CBS har følgende medvirket: Sekretariatschef Henrik Hermansen. Studerende Kathrine Winge Müller. Studerende Joakim Kromann Rasmussen. IT-supporter Henrik Strube. På grundlag af et økonomisk bidrag fra Dansk Skuespillerforbund har kommissionen kunnet få gennemført research og udarbejdet notater om faktuelle forhold inden for en række administrative funktioner i teaterlivet ved hjælp af Center for Anvendt Kultur ved direktør Ida Munk. Kommissionens arbejde har delvis kunnet følges via men det pressede arbejdsforløb har desværre vanskeliggjort en tilstrækkelig interessant, løbende opdatering. Hjemmesiden har været benyttet til at give en række input til arbejdet. Kommissionens betænkning vil ved sin færdiggørelse kunne downloades fra hjemmesiden til udgangen af\n5 2. Indledning Teaterloven har siden sin oprindelse haft en lidt usikker balance mellem det at være en kunstog en erhvervsstøttelov. Den er i sin i dag eksisterende form udtryk for løsninger af en række uforudset opståede problemer, hvorved den har mistet en ønskværdig sammenhæng mellem teatrets forskellige aktører. Den omhandler for en stor del opretholdelsen af en række teaterinstitutioner, større og permanente, mindre og omskiftelige med driftsstøtte for en kortere årrække, samt i princippet enkeltudspil af projektkarakter. Dertil kommer nogle bestemmelser om forhold mellem stat og kommuner med hensyn til scenekunstens lokale udbredelse, samt dens formidling til publikummet, bl.a. ved billetkøbsordninger til reduktion af prisniveauet. Teaterloven fastslår flere gange med let varierede formuleringer sine hovedformål, som er at sikre et omfattende alsidigt tilbud af scenekunst af høj kunstnerisk kvalitet med vægt på en stadig udvikling og fornyelse, og at scenekunst er et tilgængeligt tilbud til hele befolkningen. Den er samtidig en erkendelse af, at disse formål ikke vil kunne opfyldes uden statsligt engagement i scenekunstens vilkår for uddannelse, tilvækst, produktion og formidling på alle niveauer. Teaterlovens formål og bestemmelser udmøntes via en række tilføjede aftaler, bekendtgørelser, administrative strukturer og tilskudsordninger, som ofte kan have en i teatrets processer mere indgribende indflydelse på dets arbejdsvilkår og resultater end loven i sig selv. Hovedintentioner med Kommissionens forslag: Den selvbestaltede kommission er i sine motiver til revisionsarbejdet drevet af en interesse for den kunstneriske kvalitet og fortsatte udvikling af det hele spektrum af dansk scenekunst og dens formidling. Det har først og fremmest ført den til at anlægge et helhedssyn på teaterfeltet, hvor alle over loven støttede aktører er underlagt en fælles opgave med hensyn til at bidrage til at realisere lovens kunstneriske formål. Teaterlovens opbygning, begyndende med Det kongelige Teater, giver den en karakter af beskrivelse af et hierarki i kunstnerisk forstand med en sammenhæng mellem tildelte ressourcer og kunstneriske resultater. Kommissionen ser ikke noget principielt forhold mellem det enkelte sceneværk og dets ressourcer mht. dets kunstneriske kvalitet. Den aflæser derfor det tilsyneladende hierarki, som en fremstilling af formater i forhold til ressourcer, der er udtryk for forventninger til et omfang af repertoireudbud, særlig ressourcekrævende scenekunstformer og først og fremmest gennemsnitlige formater. Kommissionen ønsker at medvirke til at nedbryde opfattelsen af loven som et hierarkisk system, forenkle den, styrke forståelsen af, at udvikling og fornyelse kan finde sted hvor som helst i teaterlandskabet og bør stimuleres der, hvor mulighederne viser sig. Kommissionen lægger vægt på at påvise nødvendigheden af, at bevillingssystemet og dets administrative funktioner bliver mere gennemsigtige, at den faglige kompetence styrkes i beslutningssystemerne, at der skabes en adækvat balance mellem lovens formålsbestemmelse om udvikling, fornyelse og de tilførte ressourcer, især i forhold til vækstlaget. 4\n6 I tråd med ønsket om at fokusere på loven som kunstlov lægger kommissionen først og fremmest vægt på vækstlaget som et felt til at danne impulser til udvikling og fornyelse af forståelsen af begrebet scenekunst i hele teaterlivet. Vækstlagets frie grupperinger og de mindre teatre med tilskudstilsagn over kortere åremål besidder en særlig kunstnerisk energi i et kritiskoppositionelt forhold til den allerede godtagne scenekunst. En målrettet stimulans af denne energi vil derfor være det mest betydningsfulde initiativ til at følge lovens kunstneriske formålsbestemmelser op. Forståelsen af vækstlaget som et rekrutteringsfelt for talenter, der siden vælger at arbejde i andre og større teatervirksomheder er en afledt gevinst, men ikke det der giver det dets essentielle betydning. Kommissionen lægger vægt på, at diversitet i udbud og innovation lever af et stort og levende felt af beslutningstagere, og ser derfor med skepsis på teatersammenlægninger og koncerndannelser, som ikke er en følge af kunstneriske visioner. Kommissionen vil ikke hævde at have vendt enhver sten i det danske teaterlandskab, men har samlet sig om at fremstille og foreslå løsninger til de mere væsentlige teaterpolitiske knuder den har observeret. Efterfølgende argumenteres nærmere, afsnit for afsnit for de konklusioner, Kommissionen er nået til i forhold sine observationer. 5\n7 3. Teaterlove i Danmark Den første egentlige danske teaterlov blev vedtaget af Folketinget i 1962 med ikrafttræden fra loven angiver rammerne for mange af de elementer, som fortsat er væsentlige i Teaterloven. Loven gav mulighed for tilskud til landsdelsscener, kommunale teatre, rejsende teater, opera- og ballet, teateruddannelse, skolescenen og billetkøbsordninger loven udvidede også det allerede eksisterende Teaterråds virksomhed. Et væsentligt formål med 1963-loven var at "opretholde et rimeligt forhold mellem underholdningsteatret og det litterære teater" revisionerne Teaterloven blev revideret i Her var hovedsigtet at øge bevillingerne, hvorfor Folketinget besluttede at etablere en række lovbundne tilskuds- og refusionsordninger, bl.a. blev de nye amtskommuner forpligtet til at bidrage til driften af landsdelsscenerne. Loven gav mulighed for at støtte centrale publikumsorganisationer, der kom et særskilt kapitel om amatørteater og børne- og ungdomsteatret fik sin egen paragraf, hvilket medførte stærk vækst indenfor dette felt. I løbet af 1970'erne vedtog Folketinget en række væsentlige lovrevisioner. I 1973 vedtog man at etablere Den Landsdækkende Abonnementsordning, i 1976 blev 8 københavnske teatre samlet i Den Storkøbenhavnske Landsdelsscene (nuværende Københavns Teater). Det Rejsende Landsteater etableredes i I 1973 fjernede Folketinget refusionsordningen for børneteatre - og retablerede ordningen ved en ny lovrevision i I 1979 udvidede Folketinget støtteordningen til børne- og ungdomsteater med en egnsteaterordning, hvor refusionen af kommunale driftstilskud til egnsteatre steg fra 25 til 50%.. Baggrunden for dette var bl.a ernes decentrale tendenser med gruppeteatre med stærk lokal tilknytning. Paraplyorganisationen Det Rejsende Børneteater og Opsøgende Teater blev oprettet i 1979 og refusionsordningen (50%) for kommunale institutioners køb af børneteaterforestillinger blev etableret. Ny samlet teaterlov I 1980'erne kom enkelte små lovændringer, som blandt andet styrkede eksperimenterende virksomhed på etablerede scener og justerede Teaterrådets sammensætning og beføjelser. Småjusteringerne skete i forventning om en større lovrevision. I 1985 nedsatte Kulturministeren en lovforberedende udvalg. Udvalget afleverede betænkning 1132 i 1987, denne betænkning danner grundlaget for den samlede Teaterlov som blev vedtaget i 1990 med ikrafttræden fra loven er fortsat udgangspunkt for den nuværende Teaterlov - dog med adskillige ændringer siden. I 1990 indføjedes Det Kongelige Teater i loven, teatret havde siden 1935 været reguleret gennem egen lov. Den Storkøbenhavnske Landsdelsscene blev omstruktureret til en ny såkaldt pengeposemodel, der medførte større økonomisk selvstændighed for de enkelte teatre, men fjernelse af den hidtidige automatiske underskudsdækning. Refusionen til kommunerne for drift af egnsteatre blev af Folketinget ændret til en økonomisk fælles ramme på finansloven. 6\n8 Justeringer siden 1990 I 1991 etableredes gennem loven en bestyrelse for Det Kongelige Teater og Kapel. I 1994 blev reguleringen af egnsteaterrefusionen ændret, så endelig refusion ikke kunne overstige forskudsrefusion. I 1996 blev egnsteaterrefusionen sat til 50% og ordningen med små storbyteatre etableret. I 1999 blev loven vedrørende Det Storkøbenhavnske Teaterfællesskab ændret, således at styrelsen blev underlagt det daværende Hovedstadens Udviklingsråd. Folketinget tog stilling til, hvilke teatre der indgik i Det Storkøbenhavnske Teaterfællesskab "fra lovens ikrafttræden" og sikrede dermed Rialto Teatrets overlevelse. I 1999 afgav et af Kulturministeren nedsat teaterudvalg betænkning 1373, heri blev bl.a. foreslået at der skulle oprettes et nyt turneteater, oprettes et teaterinformationscentrum og vedtages maksimumsgrænser for chefansættelser og forlængelse af egnsteateraftaler uden offentlige opslag. I den efterfølgende politiske behandling faldt forsøget på at vedtage en ny teaterlov. I 2003 blev Kunstrådsloven vedtaget, hvilke førte til konsekvenser i Teaterloven. Beføjelser der tidligere havde været tildelt Teaterrådet blev overført til det nye Kunstråd med mulighed for delegering til fagudvalget for teater, senere kaldet Scenekunstudvalget. I 2005 blev kommunalreformen udmøntet på teaterområdet gennem lovændring. Staten overtog ansvaret for landsdelsscenerne, Det Danske Teater og Den Jyske Opera. Det Storkøbenhavnske Teaterfællesskab blev statsligt og omdøbt til Hovedstadens Teater. I 2007 blev Hovedstadens Teater ændret til Københavns Teater og Det Danske Teater til folketeatret.dk. I 2007 ændredes loven vedrørende egnsteatre. Der blev indført en række nye bestemmelser, herunder mulighed for at etablere kvalitetsudviklingsprojekter på egnsteatre og ansætte egnsteaterkonsulenter. En væsentlig ændring bestod desuden i, at den automatiske 50% refusion blev ændret til en rammebevilling med mulighed for lavere refusionsprocent til kommunerne. 7\n9 4. Teaterpublikum Indenfor de seneste ti år har antallet tilskuere til danske statsstøttede teatre nærmest været uforanderligt. I sæsonen 1997/1998 var det samlede tilskuertal , i sæsonen 2006/2007 var tilskuertallet Undervejs var det i 2004/2005 faldet til tilskuere. Ud fra periodens gennemsnit har den største afvigelse et enkelt år været 7%. Næppe andre kultursektorer oplever tilsvarende stabil efterspørgsel. Der er reelt tale om godt 2 millioner individuelle beslutninger om at gå i teatret trods en stigende mængde oplevelsestilbud, events med store markedsføringsbudgetter, forudsigelser om de elektroniske mediers dominans og mange tendenskommentarer om teaterkriser. I løbet af tiårsperioden er der dog sket ganske store forskydninger mellem de forskellige teaterområder. Især Københavns Teater (tidligere Det storkøbenhavnske Teaterfællesskab/Hovedstadens Teater) og de tre landsdelsscener i Århus, Odens og Aalborg har mistet terræn, hvorimod egnsteatre og små storbyteatre har vundet tilskuerandele. Københavns Teater har fra 1997/ /2007 mistet 27% af tilskuerne. Denne tendens er helt entydig, men kan i høj grad forklares med lukning af enkelte teatre. Tilsvarende har de tre landsdelsscener samlet set mistet 24% (dog kun 17% hvis man sammenligner gennemsnittet af periodens tre første med periodens tre sidste år). Blandt de tre landsdelsscener har Odense været helt stabilt, hele tilbagegangen ligger i Århus og Aalborg. Aarhus Teater har mistet 42% (35% målt i tre-årsperioderne), Aalborg Teater har mistet 24% (15% målt i treårsperioderne). Også teatrene støttet af Kunstrådet (tidligere Teaterrådet) har mistet publikum i tiårsperioden. Disse teatre har mistet 26% af publikum (tilsvarende 24% målt i treårsperioderne). Denne gruppe af (fra år til år) forskellige teate mistede helt tydeligt publikum i 2002, hvor de blev ramt af hårde besparelser (de "frie" teatre under Scenekunstudvalget - tidligere Teaterrådet - var hårdest ramt, fordi man i Finansloven for 2002 valgte at lade besparelserne især ramme tilskudspuljer, hvorimod driftsbesparelserne var mindre). 8\n10 Det Kongelige Teater har øget publikumstallet i perioden, især fra 2004/2005 til 2006/2007. Det skyldes dels store friluftsforestillinger dels åbningen af det nye operahus i Egnsteatrene og de små storbyteatre er de teatre, der har høstet størst fremgang i den forløbne tiårsperiode. Fra 1997/1998 til 2006/2007 er den samlede fremgang for disse teatre hele 34%. Især i sæson 2006/2007 er fremgangen exceptionel for egnsteatrene. Sammenligner man gennemsnittet for periodens første tre år med gennemsnittet for periodens sidste tre år er fremgangen 20%, men stadig en markant fremgang. Den særligt store fremgang for egnsteatrene i 2006/2007 skyldes bl.a. etableringen af Gladsaxe Ny Teater. Relativt er disse teatre steget fra at udgøre 22% af det samlede statsstøttede teatermarked i 1997/1998 til nu at udgøre 30% af tilskuertallet. I samme periode er der sket en vækst i publikumssøgning til teatre uden offentlig støtte (eksempelvis revyer, store musicals). Denne vækst foreligger ikke statistisk beskrevet, men har åbenlyst ikke haft negativ betydning for de offentligt støttede teatre. Ifølge Danmarks Statistik trak de ikke-statsstøttede teatre i sæson 2006/2007 i alt knapt tilskuere, et antal som er væsentligt større, hvis man indregner revyer m.v. 9\n11 5. De offentlige teaterbevillinger Den væsentligste bestemmelse af offentligt støttede teatres økonomi forekommer ved de årlige finanslove. I Finansloven for 2008 gælder dette for teaterområdet: Teater i alt 1.039,1 Det Kongelige Teater og Kapel 512,4 Den Jyske Opera og folketeatret.dk 57,6 Landsdelsscenerne i Aarhus, Odense og Aalborg 159,7 Københavns Teater 110,9 Egnsteatre 79,4 Små storbyteatre 16,7 Formidling af teaterforestillinger 72,8 Særlige teaterinitiativer* 9,1 Børneteater og opsøgende teater 15,4 Centrale publikumsorganisationer 1,0 Diverse tilskud til teaterformål 4,1 * Puljen særlige teaterinitiativer dækker over tilskuddet til Peter Schaufuss Balletten. På finansloven er desuden afsat 92 mio. kr. til teaterformål under Kunstrådet. Foruden dette indgår eksempelvis nogle af udgifterne til små storbyteatre under andre konti (kulturaftaler). Finansloven giver et indtryk af størrelsesforholdene i tilskud til de forskellige områder, men lovens bevillingspraksis er ikke egnet til at sikre fuld gennemskuelighed. Kommunerne har i 2008 budgetteret med samlede udgifter på 285 mio. kr. til teatervirksomhed. Dette er en stigning på 15 mio. kr. i forhold til 2007 (løbende priser). I perioden 1998 til 2006 steg de kommunale udgifter til teaterområdet med 48% (løbende priser). Formater og ressourcer De offentlige, totale bevillinger kan anskues som rammer for tilskud i forhold til de teaterområder, som udgør en opdeling af teaterfeltet i teaterloven. Dermed dannes et billede af nogle ressourcerammer inden for hvilke de enkelte grupperinger af teatre arbejder med hensyn til produktionsomfang, scenekunstformer og gennemsnitlige forestillingsformater. Formater og ressourcer Mio. kr. Det kongelige Teater 500 Landsdelsscener Københavns Teater-teatre Schaufuss Balletten, folketeatret.dk, Den jyske Opera\n12 Små storbyteatre 1-8 Egnsteatre 2-8 Voksenteatre driftsstøtte fra Scenekunstudvalget 1-3 Projekter støttede af Scenekunstudvalget 0,2-1 Ressourcerammerne for de enkelte teatre har været ensartede i længere perioder og som sådan fastholdt den kunstneriske aktivitet både med hensyn til formater og mangfoldighed. Fastholdelsen har over tid betydet, at arbejdsbetingelserne er svækket, idet en række omkostninger, som transport til turné, forskellige tjenesteydelser, formidling og markedsføring, pålagte pensionsordninger og administrative opgaver fra tilskudsgiveres administrationer, er steget mærkbart. I dag er det således inden for alle ressourcerammerne, at sådanne stigende omkostninger må afbalanceres inden for selve hovedopgaven, den kunstneriske produktion. D.v.s., at de administrative funktioner forholdsmæssigt bliver dyrere over for en i forhold til formater og scenekunstens udvikling skrumpende produktion. Teatrenes tipsmidler Ud af Tipstjenestens overskud går en på forhånd defineret andel til Kulturministeriet (ca. 66%), omkring 25% af dette anvendes til den bredt formulerede almene tipspulje. Denne pulje udgør årligt ca mio. kr. Disse midler uddeles hvert år. Det sker gennem en indstilling fra Kulturministeren til Folketingets Finansudvalg. Sædvanligvis godkendes Kulturministerens indstilling i april måned. For de involverede kulturinstitutioner medfører dette, at de først kender deres endelige budgetvilkår i løbet af april-maj måned. I mange tilfælde betragtes det som formalia, faste modtagere budgetterer reelt ud fra de forbeholdne tilsagn de har modtaget fra ministeriet. En del instanser føler sig derimod forpligtede til at være tilbageholdne med anvendelse af de forventede bevilligede midler; det gælder i særdeleshed de instanser som er en del af den statslige bevillingsprocedure, eksempelvis Scenekunstudvalget. Det medfører, at en række tilskudsordninger må justere årsbudgettet langt inde i året. Derved kommer disse instanser til at fremstå unødigt forsinkende i forhold til ansøgeres behov for udmeldinger, de kan basere sæsonplanlægningen på. De fleste af de midler, der tildeles teaterområdet har nogenlunde fast karakter (jf. bilag G: Tipsbevilling teater ). Det faste tilskud til folketeatret.dk (tidligere Det Danske Teater) er på forhånd indregnet som indtægtsbevilling i Finansloven. De ny puljer i 2008 til henholdsvis egnsteatre og Peter Schaufuss Balletten er ligeledes indregnet som indtægtsbevillinger i Finansloven for Proceduren omkring tipsbevillingerne giver Kulturministeriet og derved kultursektoren den fordel, at man i løbet af finansåret kan foretage justeringer og tilpasninger i forhold til konkrete behov. De ganske faste puljer og beløb til disse på teaterområdet giver dog ikke belæg for at hævde, at tipsmidlerne anvendes til sådanne konkrete vurderinger af pludseligt opståede behov. Omvendt giver proceduren omkring tipsbevillingerne den ulempe, at midler til teaterområdet ikke prioriteres samlet i forbindelse med Finansloven. Dermed bliver prioriteringerne indenfor 11\n13 teaterområdet mindre gennemskuelige. Samtidig har puljerne den ulempe, at man på trods af strukturreformens intentioner om entydige bevillingsveje får flere bevillingsinstanser. Det gælder eksempelvis for puljen til Moderne dans, idet hovedvægten af Statens indsats på dette område stammer fra tipsmidlerne og administreres af Kunstrådets Scenekunstudvalg. For såvel offentligheden som teaterområdets aktører gælder, at de puljer som administreres af Kunstrådet er mere transparente end de puljer som administreres af Kulturministeriet. Ud fra Kommissionens ønske om at styrke Statens muligheder for helhedsvurdering af indsatsen på teaterområdet, foreslås at bevillingsstrategien for Tipsmidlerne ændres, således at midlerne indgår som et element i Finansloven. Herved vil man opnå: - samtidighed i bevillinger, - øget gennemskuelighed, - mulighed for strategisk prioritering af midlerne. I forlængelse af Kommissionens øvrige anbefalinger foreslås, at midlerne overføres til de puljer der administreres af Kunstrådets Scenekunstudvalg. 12\n14 6. Den offentlige teaterstruktur Siden den første egentlige teaterlov fra 1963, har det offentlige haft behov for at strukturere styringen af og støtten til teatre. Den offentlige støtte har primært været varetaget af Staten, men både kommuner og amter har haft skiftende roller i teaterstøtten. Efterhånden som offentlige forvaltningsstrukturer er ændret, er dette tilpasset styringen af teatrene. Senest har strukturreformen ført til at en række opgaver er flyttet fra kommuner og amter til Staten. Også ændringer i teaterlivet, publikumsvaner m.v. har ført til ændrede offentlige strukturer. Eksempelvis førte økonomiske vanskeligheder blandt en række københavnske teatre i begyndelsen af 1970 erne til etableringen af institutionen Den storkøbenhavnske Landsdelsscene, nu Københavns Teater, til at varetage den offentlige styring af disse teatre. I skematisk form kan statens styring af teatre opstilles således: Statens væsentligste styringsgrundlag er: Teaterloven Finansloven De årlige tipsbevillinger Staten styrer teatre gennem: Økonomiske bevillinger Resultatkontrakter Bestyrelsesudpegning Ledelseskrav Den statslige organisation består af: Kulturministeriet Kunstrådet/Scenekunstudvalget Kunststyrelsen Refusionsudvalg børneteatre etc. Kulturministeriet varetager: Det Kongelige Teater Københavns Teater folketeatret.dk Den Jyske Opera Århus Teater Odense Teater Ålborg Teater Peter Schaufuss balletten (Dansk Danseteater) Kunstrådet/Scenekunstudvalget varetager: Egnsteatre (sammen med kommunerne) Små storbyteatre (sammen med kommunerne) 13\n15 Drifts- og produktionsstøtte til nogle mindre teatre Støtte til enkeltprojekter Godkendelse af teatre til billetstøtte Kunststyrelsen varetager: Sekretariat for Kunstrådet/Scenekunstudvalget og Refusionsudvalget Tilskudsforvaltning Administration af international kulturudveksling Tilsyn med landsdelsscener m.v. Administration af billetkøbsordning Information og dokumentation Refusionsudvalget varetager: Godkendelse af refusionsberettigelse af forestillinger for børn og opsøgende teater Styringsredskaber Af bilag H fremgår, hvilke formål Staten tillægger de enkelte teatre. Der kan af dette ses, at de samme hensigter, eksempelvis fornyelse eller dansk dramatik, i forskellige lovrevisioner er udtrykt på varierende måde. Kommissionen anbefaler, at disse formålssætninger for de enkelte teatre fjernes og erstattes af den udvidede formålsparagraf for hele teaterloven. Et forslag til en sådan ny formålsparagraf er beskrevet i kapitel 8. Af bilag I fremgår, hvilke redskaber Staten anvender for at sikre, at de enkelte teatre dels lever op til de angivne formål dels har en drift der i øvrigt svarer til hensigterne. Også her kan man se forskelle i formuleringer og anvendte modeller for bestyrelsessammensætning, som ikke i alle tilfælde forekommer at være indlysende begrundet. Kommissionen anbefaler, at krav til bestyrelsessammensætning og hvem der udpeger revurderes. For nærmere beskrivelse af kommissionens anbefalinger vedrørende bestyrelses og ledelsesarbejde henvises til kapitel 8. 14\n16 7. Scenekunstudvalget Kunstrådets Scenekunstudvalg er det vigtigste forum for en løbende teaterfaglig vurdering af dele af scenekunstområdet i Danmark. Udvalget afløste det tidligere Teaterråd, som det centrale teaterfaglige organ, udpeget for 4 år ad gangen. Udvalget har kompetence i forhold til en række områder af mindre teatervirksomheder og frie grupperinger, som løbende vurderes med hensyn til kunstnerisk kvalitet i forhold til at opnå tilskud. Scenekunstudvalgets muligheder begrænses af et uafbalanceret forhold mellem antallet af stadigt indkomne talentfulde og støtteværdige ansøgninger og de midler udvalget har til rådighed. Scenekunstudvalget er også ansvarlige for støtte til nye scenekunstområder, som fx. moderne dans. Scenekunstudvalget rådgiver desuden kommuner med hensyn til etablering og drift af egnsteatre. Dette er skærpet med ansættelsen af 3 egnsteaterkonsulenter, der dels skal rådgive de enkelte teatre om udviklingsmuligheder, dels har mulighed for at indstille til Scenekunstudvalget, at statsrefusion til et egnsteater af kvalitetsmæssige grunde skal ophøre. Scenekunstudvalget kan i forhold til små storbyteatre høres af de pågældende kommuner, der dog ikke er bundet til at følge de råd, de eventuelt måtte have bedt om. Scenekunstudvalget har en række mindre funktionsområder, som tildeling af støtte til teknisk udstyr og biler til transport for turnerende teatre og støtte til international virksomhed. Væsentligst er udvalgets støtte til drift og produktion, fordi det er her udvalget kan prioritere hvilke dele af det ikke-etablerede professionelle teaterliv der skal have mest gunstige udviklingsmuligheder. Scenekunstudvalget er i Teaterloven ikke nævnt eksplicit, idet lovens beføjelser er tillagt Kunstrådet. Den kompetence der i dag er tillagt Scenekunstudvalget beror på videredelegering fra Kunstrådet i henhold til Kunstrådslovens 4 stk. 2. Kommissionen anbefaler, at den reelt gennemførte delegering fra Kunstrådet til Scenekunstudvalget udmøntes i loven, således at uklarheder om kompetencefordelingen formindskes. Ligesom det anbefales, at muligheden for at bruge Kunstrådet som appelinstans afskaffes. Foruden at Scenekunstudvalget er tillagt ovennævnte tilskuds- og driftsopgaver, har Scenekunstudvalget i henhold til teaterlovens 17 mulighed for på eget initiativ behandle spørgsmål vedrørende dansk teaterliv og fremsætte udtalelser herom. Denne kan -mulighed giver udvalget mulighed for at ytre sig, men ikke ansvar for at forholde sig til udviklingen i helheden i dansk teater. Kommissionen foreslår, at Kunstrådets Scenekunstudvalg får til opgave at fastholde et helhedssyn på dansk teaterliv. Dette kan ske ved: at udvalget tillægges væsentligt større ansvar og beføjelser end i dag at udvalget inddrages som aktiv part i forbindelse med de 4-årige politiske teateraftaler. at selve udvalget styrkes med flere medlemmer, Scenekunstudvalget pålægges tillige forpligtelser til: 15\n17 at sikre systematiske evalueringer af dansk scenekunst at sikre information og kommunikation mellem offentligheden, teatrets organisationer, politikere, forskere, studerende og kunstnere at have ansvar for dokumentation om teater og anden scenekunst. Det kan ske gennem databaser, internet og bibliotek. at etablere forskning og research omkring scenekunst og formidling af dette at igangsætte debatskabende aktiviteter om scenekunst at sikre struktureret internationalt samarbejde og erfaringsopsamling af dette. Blandt de nye opgaver som et styrket Scenekunstudvalg foreslås varetage er: Bevillingsansvar for de tre turnerende voksenteatre: p.t. folketeatret.dk, Den Jyske Opera og Peter Schaufuss Balletten (se kapitel 13) Bevillingsansvar for teatre tilknyttet hidtidige Københavns Teater (se kapitel 15) I forbindelse med de udvidede opgaver for Scenekunstudvalget udbygges Scenekunstcentret således at det til fulde kan servicere og gennemføre de ønskede opgaver, herunder ved ansættelse af udviklingskonsulenter. Allerede med Scenekunstudvalgets nuværende arbejdsområder vil det være en fordel, hvis medlemmerne udpeges i god tid og forud for tiltrædelse styrkes ved professionelt tilrettelagt introduktion. Det kan omfatte gældende love og andre bestemmelser, herunder administrative forhold. Kommissionen anbefaler, som konsekvens af den udvidelse af Scenekunstudvalgets arbejdsfelt der foreslås, at en sådan introduktion prioriteres. Evaluering I snart sagt alle såvel offentlige som private organisationer gennemføres i disse år systematiseringer af evalueringsformer. I kultursektoren synes der at være en iboende bekymring ved evalueringer, idet der er en generel antagelse af, at det dermed kun bliver publikumstal som "tæller". Kulturpolitiske beslutningstagere, såvel politikere som faglige råd, har nem tilgang til publikumstal. Derimod savnes systematisk tilgang til brug af evalueringer. Århus Kommunes Kunstfaglige Råd har gennem en årrække arbejdet med systematiseret og stringent evalueringspraksis som også indebærer evaluering af den kunstneriske kvalitet. Kommissionen anbefaler, at Kulturministeriet kraftigt prioriterer at styrke evalueringskulturen for scenekunsten. Dette vil indebære, at såvel Scenekunstudvalget som Kulturministeriet udarbejder og gennemfører strategier for fremtidig evalueringspraksis af al støttet scenekunst. Det er Kommissionens opfattelse, at en sådan strategi kun kan lykkes ved afsættelse af både midler og organisatoriske ressourcer på linje med de evalueringsinitiativer der eksempelvis er taget indenfor Undervisningsministeriets ressort. 16\n18 8. Bestyrelser og ledelse Bestyrelser Historisk set har teaterbestyrelsers rolle ændret sig, ligesom øvrig bestyrelsesvirksomhed indenfor kultursektoren. Tidligere var teaterbestyrelser ofte i realiteten valgt og udpeget af ledelsen. I takt med samfundets stigende krav til bestyrelsesansvar, har teaterbestyrelsers rolle også ændret sig fra backing til strategi. På andre, mindre teatervirksomheder er bestyrelsen en selvsupplerende, frivillig og engageret personkreds, der ud over sin forvaltning af sædvanligt bestyrelsesansvar, herunder ansvar for at tilrettelægge virksomhedens drift, fører en løbende diskussion med teaterledelsen om virksomhedens strategier. Til de større teatre har man gennem teaterloven og bekendtgørelser stillet krav om sammensætningen, typisk at bestyrelser skal repræsentere juridisk, ledelsesmæssig, økonomisk, markedsføringsmæssig og teaterfaglig indsigt. Man synes dog ikke at have truffet foranstaltninger i retning af at opfylde de krav som er stillet i Kulturministeriets rapport Anbefalinger for god ledelse af større kulturprojekter. For Kommissionen er det væsentligt, at bestyrelsesarbejdet sker i en fælles og rummelig dialog. De nuværende krav til bestyrelseskvaliteter kan give indtryk af, at der skal sidde enkeltpersoner som nærmest kan fungere som konsulenter på vanskelige felter. Hvis den strategiske dimension skal styrkes i bestyrelserne er det nødvendigt, at sammensætningen beskrives bredere. Det er Kommissionens opfattelse, at landsdelsscenerne, der er blevet statslige efter kommunalreformen, bør styrke den lokale tilknytning. Dette kan ske ved at flertallet af bestyrelsens medlemmer udpeges af lokale myndigheder. Bestyrelsen er virksomhedens øverste ledelse og har sædvanligt bestyrelsesansvar for driften. Bestyrelsen er ansættelsesmyndighed i forhold til teatrets ledelse. Bestyrelsen deltager løbende i overvejelser med teaterledelsen om strategier i forhold til scenekunstens udvikling, det omgivende samfund og den globale virkelighed. Som en sikring af teaterledelsens maksimale, kunstneriske frihed udarbejder bestyrelsen sammen med ledelsen evalueringskriterier med basis af en enighed om produktionens målsætninger. Teaterbestyrelser, der helt eller delvis udpeges og beskikkes af hovedtilskudsgiver for perioder af 4 år, kan kun genbeskikkes for én periode mere. 17\n19 Teaterledelse Kommissionen foreslår, at ledere ved større institutionsteatre altid åremålsansættes for maksimalt 4 år ad gangen, således at ansættelsesperioden er forskudt i forhold til bestyrelsesflertallets udskiftning. Forud for disse åremålsansættelser skal foreligge offentlige og åbne opslag. Disse opslag skal senest foretages 1½ år før udløb af eksisterende åremålsaftaler med ansættelse senest 1 år før tiltrædelse, så nye ledelser får reelle muligheder for at planlægge og skabe den udvikling der ønskes. Kommissionen har drøftet modeller for maksimal ansættelseslængde ved samme teater, men er frafaldet dette ud fra kommissionens ønske om at styrke bestyrelsernes ansvar og beføjelser. Kommissionen forudsætter ovennævnte samtidige udskiftning af hele bestyrelser og at der etableres evalueringsredskaber og -praksis, så bestyrelser har professionelle vurderingsvilkår. Teaterledelsen skal besidde scenekunstneriske, administrative og ledelsesmæssige kompetencer og skal være i stand til at redegøre for sine visioner på disse områder med henblik på repertoire, personale og scenekunstens udvikling. Redegørelsen er grundlaget for aftaleforholdet og sikringen af et overensstemmende syn på teatervirksomhedens som basis for bestyrelsens og ledelsens samarbejde, der også omfatter udarbejdelsen af et sæt fælles evalueringskriterier. En gang årligt bør ledelse og bestyrelse evaluere karakteren af deres fælles samspil. Ifølge Teaterlovens 31 skal den offentlige hovedtilskudsyder godkende ansættelser af teaterledelse og de vilkår, der gælder for ansættelsen. Historisk set har denne bestemmelse kun været relevant for større institutionsteatre, hvor der nu er etableret bestyrelser udpeget bl.a. af hovedtilskudsyder. Kravet om efterfølgende godkendelse af teaterledelse forekommer således unødigt bureaukratisk. Kommissionen foreslår, at Teaterlovens nuværende 31, stk. 1 bortfalder. 18\n20 9. Teaterlovens formål Lovens formål er i gældende lov formuleret således: 1. Lovens formål er at fremme teaterkunst og teaterkultur i Danmark. En formulering, som kan siges at være meget åben, men ikke markerer nogle bestræbelser eller mål for opfyldelse af formålet. I forbindelse med beskrivelse af lovens forhold til en række teaterinstitutioner lægges der med lidt varierede formuleringer vægt på, at de skal medvirke til scenekunstens udvikling og fornyelse bl.a. gennem eksperimenterende virksomhed og særlige initiativer. I beskrivelsen af Den jyske Opera, Det danske Teater (senere fusioneret med Folketeatret i København som folketeatret.dk) og Peter Schaufuss Balletten i Lov nr. 519 af 21/06/2005 5, gøres det til en klar forudsætning, idet Staten kan yde tilskud til dem såfremt institutionerne som led i deres virksomhed medvirker til at udvikle teaterkunsten gennem eksperimenterende virksomhed og særlige initiativer. Kommissionen finder, at denne markering af, at Staten i sin kulturpolitik lægger vægt på en fortløbende udvikling og fornyelse af scenekunsten, er i overensstemmelse med en i al kunst indbygget kraft og som sådan en betydningsfuld overskrift for en kulturpolitik for scenekunst og teaterkultur i samfundet. Kommissionen vil derfor foreslå, at dette gøres til det overordnede formål for Statens forhold til al støttet scenekunst og dermed en værdsat opgave for alle led i det danske teaterlandskab, men også en opgave, der har behov for en forståelse af, at udvikling, som i videnskab, erhvervsliv m.v., behøver risikovillige ressourcer til at afprøve udviklings- og fornyelsesmuligheder. Kommissionen ønsker mere præcist at argumentere for sit forslag til ændring af lovens formålsbestemmelser og vil derfor undtagelsesvis fremlægge følgende forslag til egentlig lovtekst: 1. Lovens formål er at fremme en omfangsrig og alsidig professionel scenekunst af høj kunstnerisk kvalitet, der kan være et kulturtilbud til hele befolkningen. Der skal lægges særlig vægt på at styrke en fortsat udvikling af dens udtryksformer og danske værker, samt at sikre scenekunstens formidling. Stk. 2. Over Teaterloven støttes eller kan støttes teaterinstitutioner, projekter og andre initiativer, der kan medvirke til at opfylde lovens kunstneriske formål med hensyn til kvalitet, diversitet, udvikling og formidling, herunder, ud over teaterudvekslinger med udlandet, en udbygning af de internationale samarbejdsrelationer, der især kan bidrage til fornyelse og udvikling. Desuden kan seriøst arbejdende amatørteatre og deres centrale organisationer støttes. Stk. 3. Den kunstneriske uafhængighed sikres ved, at teaterledelser har ret til frit og uafhængigt at træffe beslutninger om repertoire, engagementer og øvrige kunstneriske spørgsmål uden indskrænkninger fra teaterbestyrelsers eller offentlige tilskudsgiveres side. Stk. 4. Kunstrådets Scenekunstudvalg, med et særligt ansvar for en fortsat udvikling af scenekunsten i landet, træffer afgørelse om hvilke sceniske udtryksformer, der kan støttes som medvirkende til opfyldelse af lovens formål. 19\n21 Det er Kommissionens opfattelse at, med en sådan formulering af Teaterlovens kunstneriske målsætning kan senere beskrivelser af nogle institutioners repertoire forpligtelser med fordel udelades. Alle større teatervirksomheders kunstneriske ledelser vil som en nødvendighed være opmærksomme på alle eksisterende repertoirekilder, herunder tidligere tiders værker. Kommissionen er opmærksom på, at bestemmelsen i det foreslåede stk. 3 i forslag til en generel formålsparagraf for teaterloven ikke omfatter den dispensationsmulighed til at gribe ind, der i gældende lov er tillagt Kulturministeren. Baggrunden for den foreslåede ændring er dels, at Kommissionen bekendt er denne mulighed aldrig anvendt, dels at med kommunalreformen er et stort antal af landets større teatre blevet statslige teatre, hvis bestyrelser beskikkes af ministeren, der også udpeger bestyrelsesformændene. Derved svækkes for disse teatre beskyttelsen af den kunstneriske uafhængighed, som er bestemmelsens formål. 20\n22 10. Egnsteatre og små storbyteatre Blandt kategorierne af forskellige teaterformer er gruppen af egnsteatre og små storbyteatre den, der samler størst publikum. I sæsonen 2006/2007 trak disse teatre i alt tilskuere, 30 % af det samlede publikumstal til offentligt støttede teatre. Egnsteatrene blev optaget i teaterloven i 1979, oprindeligt i hovedsagen som børneteater og opsøgende teater. Der var en øget kommunal interesse for feltet og der var et statsligt ønske om at bakke op om denne interesse ved at animere kommunerne gennem automatisk statslig refusion. I 1979 hævede man refusionen fra de hidtidige 25 % til 50 % for at bidrage yderligere til den geografiske spredning af teaterudbuddet. Blandt de egnsteatre som fik støtte, da 1979-loven trådte i kraft, var: Det lille Teater, Marionetteatret, Teaterbutikken, Jan Zangenbergs Teater, Jytte Abildstrøms Børneteater, Turnus, Comedievognen, Høje-Tåstrup Egnsteater, Ishøj Teater, Masken, Banden, Møllen, Odin Teatret, Team Teatret, Svalegangen, Filuren, Gruppe 38 og Jomfru Ane Teatret. De fleste af disse teatre var meget unge i 1980, men er fortsat levende scener. I 1990 besluttede Folketinget at rammestyre egnsteatrene, hvorved refusionen til kommunerne blev variabel, afhængig af Finansloven. I 1996 genindførte Folketinget den automatiske refusion på 50%, men etablerede samtidig kategorien små storbyteatre. Der var tale om teatre, som varetog de samme opgaver som egnsteatrene, men var beliggende i en af de fem storbykommuner: Københavns, Frederiksberg, Odense, Aalborg og Århus kommuner. De små storbyteatre blev omfattet af rammestyring. Dertil kom en nyt statsligt krav til kommunerne, om at de skulle indgå flerårige aftaler med både egnsteatre og små storbyteatre. I 2006 besluttede Folketinget endnu engang at indføre rammestyring for egnsteatrene (dette er dog suspenderet for så vidt angår finansåret 2008). Egnsteatre, status 2008 I alt 33 teatre (se listen over egnsteatre, bilag K) opfylder marts 2008 kriterierne for at beliggenhedskommunerne kan modtage statsrefusion. For at opnå status som egnsteater skal følgende opfyldes: Kriterier: Ved et egnsteater forstås et professionelt producerende teater, der udbyder forestillinger hen over teatersæsonen, og som har hjemsted uden for København, Frederiksberg, Odense, Århus og Aalborg Kommuner. Krav: Et egnsteater skal have minimum 2 produktioner årligt, et fast spillested, lokal forankring og være finansieret helt eller delvis af en eller flere kommuner. Opgaver: Et egnsteaters primære opgave er at producere teater for voksne, børn og unge, danseteater, musikteater, opera, performanceteater eller eksperimenterende teater. Turnévirksomhed kan indgå i egnsteatrenes aktiviteter, men en del af virksomheden skal være statio- 21\n23 nær. Egnsteatrene skal endvidere bidrage til at udvikle scenekunsten i det lokalmiljø, de er forankret i. Man ønskede hermed at understrege vigtigheden af at egnsteatrene er et kommunalt støttet lokalt kulturhus, der fungerer på professionelle vilkår, samtidig med at man modvirkede spekulation i etablering af egnsteatre i forbindelse med enkeltstående forestillinger. Godkendelse: Kunstrådets Scenekunstudvalg afgør, om et teater kan karakteriseres som et professionelt producerende teater og i øvrigt opfylder kravene til et egnsteater. Kunstrådets Scenekunstudvalg rådgiver kommuner og egnsteatre i spørgsmål vedrørende egnsteateraftaler, både når aftalerne skal indgås og i løbet af aftaleperioden. Fra 2008 påhviler denne opgave de dertil ansatte egnsteaterkonsulenter. Kommunerne skal godkende vedtægter og budgetter for teatret. Små storbyteatre, status 2008 I alt 22 teatre (Se bilag L, Liste over små storbyteatre) opfylder kriterierne for at beliggenhedskommunerne kan modtage tilskud. Kriterier: Kriterierne for at være et lille storby teater er formuleret kortfattet: teatre, der udøver professionel teatervirksomhed med hjemsted i de i 1 nævnte kommuner, og hvis drift helt eller delvist finansieres af kommunerne. (Bekendtgørelse af ) Krav: Teatrene skal fungere som et supplement til landsdelsscenerne og Københavns Teater og dermed bidrage til at sikre et alsidigt teaterudbud i de store bykommuner. Godkendelse: Kunstrådets Scenekunstudvalg afgør, om teatret opfylder de krav, der stilles til professionelt teater. Kunstrådets Scenekunstudvalg følger udviklingen af de små storbyteatre og bistår kommunerne ved indgåelse af aftalerne med teatrene. Udvalget skal kommentere aftaleudkast mellem teatre og kommune. Kommunerne skal godkende vedtægterne for teatret. Bestemmelserne om egnsteatre sammenholdt med bestemmelserne om små storbyteatre kriterier, krav, godkendelse. Kriterierne for egnsteatre og små storbyteatre er for så vidt ens, idet det drejer sig om, at teatrene skal være henholdsvis professionelt producerende teatre og professionel teatervirksomhed. Der er mere specifikke krav til egnsteatrene, idet de skal have mindst 2 produktioner årligt. De kan producere teater for voksne, børn og unge, danseteater, musikteater, opera, performanceteater eller eksperimenterende teater. Denne brede definition understreger, at det er den enkelte kommune, der afgør hvilken slags lokalt teater, man ønsker. Det er Kommissionens opfattelse, at det ikke vil volde små storbyteatre vanskeligheder at opfylde disse specifikke krav stillet til egnsteatrene. For begge typer teatre gælder det, at de skal have et fast spillested, henholdsvis at en del af virksomheden skal være stationær. 22\n24 Den lokale forankring sikres på begge områder ved, at det altid er den enkelte kommune(r), der afgør om de ønsker et lokalt teater, og hvilket økonomisk niveau teatret skal virke ved ligesom det er kommunen der godkender teatrets vedtægter.. Små storbyteatre finansieres af en af de fem storbykommuner, mens egnsteatre kan være finansieret af en eller flere kommuner. For begge teatertyper gælder, at Kunststyrelsens Scenekunstudvalg, skal afgøre, om teatrene opfylder kravene til at være et professionelt teater. I den seneste lovændring har egnsteatrene fået et kunstnerisk rådgivende lag lagt ind mellem sig og Kunstrådet, idet der er ansat tre egnsteaterkonsulenter, Disse konsulenters hovedopgave er at følge udviklingen på de enkelte egnsteatre og bidrage til udvikling og kvalitet på teatrene. Konsulenterne, kan desuden indstille til Kunstrådet, at statsrefusionen bør ophøre. Egnsteaterkonsulenterne fordeler endvidere tilskud til kvalitetsudviklingsprojekter (lov ). I forbindelse med den bistand, der ydes af Kunstrådets Scenekunstudvalg og dets egnsteaterkonsulenter ved indgåelse af aftale (om og) med teatrene, indgår også muligheden for gensidigt at informere om den planlagte strategi i forhold til udbetaling af udviklingsmidler og projektstøtte fra ministeriet og kommunerne til de enkelte teatre i kommunerne. Denne funktion, egnteaterkonsulent-ordningen, findes ikke tilsvarende for de små storbyteatre. Her bistås kommuner og teatre alene af Kunstrådet vedrørende udfærdigelse af aftaler mellem parterne. Egnsteatrenes økonomi For egnsteatrene har hidtil været gældende, at tilskuddet gives som refusion af max. 50 % af det kommunale tilskud. For 2008 er der fastlagt 50 % i tilskud. Tilskuddet gives under forudsætning af at der foreligger en 4-årig aftale med teatret. (Kommunens tilskud skal ligge i et interval på mellem 2,55 og 7,83 mio.kr., hvoraf huslejen højst må udgøre 15 %.) Der er med den seneste bekendtgørelse (december 2007) lagt en ramme, et loft for, hvor store statens samlede udgifter hertil kan blive. Rammebevillingen betyder, at refusionsprocenten generelt falder fra 2009, idet der dog er taget højde for en tilvækst på tre egnsteatre ved en ekstrabevilling og en anden ekstrabevilling på 4,5 mio. kr. for 2008 sikrer endnu i dette år en refusionsprocent på 50. Med udgangen af 2008 står 8 egnsteatre for at skulle genforhandle deres aftaler med deres hjemkommuner med det udgangspunkt, at refusionsprocenten da vil være reduceret. Hvis der på landsbasis oprettes flere egnsteatre vil det gennemsnitlige statstilskud til egnsteatrene falde. I så fald må den kommunale del af finansieringen øges for at opretholde niveauet, eller der må træffes beslutning om en reduktion af egnsteateraktiviteterne. Små storbyteatres økonomi Hermed er egnsteatrene reelt kommet i samme situation som små storbyteatre, for hvem rammebevillingen blev indført i Betingelsen for tilskuddet til små storbyteatre er, at kommunen indgår en aftale på mindst 3 år med teatret, idet statens tilskud til den enkelte kommunes teatre fastsættes i en 4-årig aftale. Statens tilskud kan ikke overstige det kommu- 23


Derfor er psykisk voldelig kærlighed så farlig\nIfølge eksperter kan det være sværere at komme sig over psykisk vold end over fysiske overgreb i parforholdet, fordi den psykiske vold nedbryder offerets tro på sig selv og realitetssansen\nBesøg Powerkvindernes hjemmeside om psykisk vold >>\nNår man lever i et psykisk voldeligt forhold, er hjemmet som en krigszone, hvor frygt og utryghed hersker i dagligdagen. Mange psykisk voldsramte kvinder lever i årevis i frygt for partnerens trusler, nedgørelse og chikane. Stressniveauet er ekstremt højt, og med tiden kan det udvikle sig til en kronisk alarmtilstand. I mange tilfælde fører det også til fysisk og psykisk nedbrydning.\nSelv om den psykiske vold er usynlig og ikke giver blå mærker, er mange eksperter enige om, at den psykiske vold kan være lige så slem - hvis ikke værre - end den fysiske, fordi den nedbryder offerets selvfølelse, dømmekraft og realitetssans. Der er tale om kritik, som over tid bryder de fleste ofres selvtillid ned, fordi de dagligt bliver mødt med beskyldninger. Alt kommer til at handle om at undgå at gøre partneren sur eller oprevet.\nLigesom mennesker, der lever i krigszoner, kan voldsramte kvinder få symptomer på posttraumatisk stress, for når man lever i et psykisk voldeligt forhold, er hjemmet et utrygt sted at opholde sig.\nFor udenforstående kan det være utroligt svært at forstå, at kvinden bliver hos en mand, der behandler hende så dårligt. Svaret skal blandt andet findes i den psykiske volds karakter, idet den psykiske vold nedbryder et menneske, så den voldsramte kvinde efterhånden føler sig ude af stand til at vurdere og tage nøgternt stilling til sin egen situation.\nKILDER OG VIDERE LÆSNING OM PSYKISK VOLD:\nPROFESSOR: "UHYGGELIGT MANGE ER RAMT AF PSYKISK VOLD"\nHvis du som barn er vokset op med psykisk vold i familien, risikerer du som voksen at møde en partner, der ikke er god mod dig. Barndommens giftige og usunde atmosfære er blevet din normalitet, siger professor Ask Elklit.\nMAJBRITTE ULRIKKEHOLM: "MAN MÅ ALDRIG MISTE SIN FRIHED"\nNÅR KÆRLIGHEDEN BRYDER NED\nDet er sværere at komme sig over psykisk vold end over fysiske overgreb i parforholdet. På landets 37 krisecentre har mere end ni ud af ti kvinder, som har været udsat for partnervold, også været udsat for psykiske overgreb, Kristeligt Dagblad, 29. august 2008\nVIDEOINTERVIEW: FORELSKET I EN PSYKOPAT\nHvert år bliver omkring 30.000 kvinder udsat for vold i hjemmet. En af dem, der har haft volden tæt inde på livet er Trine Poulsen. Som 17-årig faldt hun for den forkerte mand, og i de 12 følgende år blev hun banket både fysisk og psykisk…\nPsykisk vold manifesterer sig normalt i form af enten intimidering, chikane eller trusler. Andre eksempler kan være:\nAlvorlig kritik eller konstant nedrakken\nYdmygelse eller latterliggørelse\nSkæld ud eller konstant nedrakken\nLigegyldighed eller ignorering\nNedgørelse eller nedladenhed\nFalske beskyldninger eller påstande\nOrd, der sårer, er den mest almindelige form for psykisk vold. Samtidig har mange ”tyraner” eller ”psykiske voldsmænd” en tendens til altid at skyde skyld på deres offer. Også ekstreme vredesudbrud kan skabe utryghed, fordi kvinden i et psykisk voldeligt forhold har det som om, at hun konstant skal passe på, at hun ikke vækker den sovende kæmpe.\nER DU EN KVINDE, DER ELSKER FOR MEGET?\nKvinder, der elsker for meget, elsker i virkeligheden sig selv for lidt. De kæmper en fortvivlet kamp for at få en mands opmærksomhed, kærlighed og anerkendelse, skriver psykolog Vieta Weitemeyer\nEr din partner kold og kritisk over for dig, og føler du ikke, at du kan gøre noget godt nok. Så er du måske fanget i et psykisk voldeligt forhold\nEn energityv vil altid have ret. Han eller hun bekræfter sig selv ved at kritisere andre og overfører sin vrede og sine skyldfølelser til sine nærmeste omgivelser. Det dræner omgivelserne for energi\nTEST OM MENNESKER I DIT LIV FORSØGER AT TRYNE DIG\nDen norske socialpsykolog og feminist Berit Ås definerede i 1979 fem såkaldte 'Herskerteknikker'. Test, om du er - eller har været - udsat for én eller flere af teknikkerne\nMange kvinder har en mand med psykopatiske træk i deres liv, og ifølge den kendte tv-læge Peter Geisling Qvortrup er det ekstremt stressende, direkte sygdomsfremkaldende og ødelæggende for selvværdet\nDERFOR BLIVER KVINDER I DÅRLIGE ÆGTESKABER\nEn skilsmisse kan være både svær og smertefuld, og derfor bliver alt for mange kvinder i usunde og dysfunktionelle ægteskaber\nI bogen ’Forklædt – pæne psykopater og deres ofre’ tegner forfatteren, psykolog Irene Rønn Lind, et portræt af det hun kalder ’hverdagspsykopaten’ - et menneske, hvis destruktive adfærd gør stor skade på omgivelserne\nER DU KÆRESTE MED EN TAVS KNUDEMAND\nHar du nogensinde oplevet, at din partner møder dig med en mur af tavshed, så skal du være på vagt. Specielt, hvis det sker tit og strækker sig over lange perioder\nDERFOR VIRKER PSYKOPATER TILTRÆKKENDE\nHvis du har prøvet at tabe dit hjerte til en psykopat, er du ikke alene. Folk med psykopatiske træk opfattes ofte som mere tiltrækkende end andre mennesker. Det viser amerikansk forskning\nDen amerikanske forfatter, skuespiller og foredrags-holder James Michael Sama giver dig 10 tips til, hvordan du kan tjekke, om du dater en rigtig mand\nTEMA: STOP VOLD MOD KVINDER - ELSKER... ELSKER IKKE\nPowerkvinderne har samlet gode links til viden for og om voldsramte kvinder. Et voldeligt parforhold dræner dig for energi og personlig power - uanset om volden er fysisk, psykisk, økonomisk, materiel...\nBESØG POWERKVINDERNES HJEMMESIDE PSYKISKVOLD.DK >>


Tid til Metro til Brønshøj – Brønshøj-Husum Avis\n4. sep 2018, 08:31 - Sidst redigeret 3. sep 2018, 13:32\nTid til Metro til Brønshøj\nAlt for længe er der talt om en Metro til Brønshøj - uden at den endnu er blevet til noget.\naf Jakob Næsager, gruppeformand, C, på Københavns Rådhus\nAlt for længe er der talt om en Metro til Brønshøj – uden at den endnu er blevet til noget. Nu skal der handling bag visionerne. I begyndelsen af september skal vi på Københavns Rådhus indgå en budgetaftale om kommunens økonomi for 2019.\nVi konservative vil komme til forhandlingerne med ønsket om en Metro til Brønshøj. Brønshøj har hverken Metro eller S-tog, og det giver trængsel på blandt andet Frederikssundsvej, hvor biler og busser ofte holder i kø.\nVi konservative ønsker at fremme en Metro til Brønshøj, så vi får knyttet hele byen sammen med Metro.\n2 kommentarer om “Tid til Metro til Brønshøj”\n10. september 2018 kl. 23:07\nLokaludvalget og byrådet må øge befolkningstætheden langs disse strækninge for at gøre det lettere at beslutte at bygge en metro.. Jeg så rigtig gerne en metro til Tingbjerg, men det kræver altså andre politiske beslutninger før vi kan komme til den endelige metro-beslutning\nJohannes H-L siger:\n13. september 2018 kl. 22:43\nHvis en Metro til brønshøj og evt Husum-Tingbjerg skal realiseres skal der fortættes omkring Frederiksundvejs og den højst sandsynlige ruter. Det kan I allerede komme igang med nu.


Brian Vittrup - FGU\nMød Brian Vittrup. Han er direktør for FGU Kolding & Vejen og skal stå i spidsen for at skabe den helt nye forberedende grunduddannelse. Det er ham, der skal skabe en ny institution med skoler i Kolding og Vejen – og samle medarbejderne fra de tidligere produktionsskoler, VUC mm\nHan er oprindelig uddannet lærer og kommer fra et job som Forstander på Design- & Idrætsefterskolen Skamling, hvor han har været leder i de sidste 10 år. FGU Kolding & Vejen slår dørene op 12. August – men Brian har været i arbejdstøjet siden 1. Februar.\n“Jeg har en ambitiøs tilgang til de unge. Vi skal forvente noget af dem, sætte rammer og stille krav – og så skal vi hjælpe dem med at finde og dyrke deres styrker, blive afklaret omkring hvordan de bedst bliver klar til at komme videre på en Ungdomsuddannelse eller komme i job “. Vi tager udgangspunkt i det den enkelte kan…“\nTEL 40 38 99 80\nTags: FGU, medarbejdere\nSkoleleder i Vejen\nSkoleleder i Kolding\nAfdelingsleder AGU Kolding


Brial shine 1 liter\nMed Brial Shine får du altid en suveræn rengøring og et skinnende rent resultat. Brial Shine er et effektivt unversalrengøringsmiddel, du kan bruge til alle hårde overflader som fx marmor, vinyloverflader og polish-behandlede gulve Eftertørring er normalt unødvendig. Brial shine tørrer blankt og stribefrit op. Brial Shine er et neutralt rengøringsmiddel til anvendelse på polishbehandlede og andre hårde, blanke overflader Bevarer og forlænger den oprindelige glans – uden tilførsel af ekstra plejelag Tørrer blankt op – uden striber – og gør godt rent – selv på meget snavsede overflader Efterlader en frisk duft Rengøringsmiddel til blanke overflader\nBrial shine 5 liter\nBrial shine er et universal rengøringsmiddel til professionelt brug. Det bruges med fordel på hårde overflader og er godt til rengøring der ikke efterlader striper. Brial shine giver et blankt finish.\nEcolab Brial Maxx 2 1ltr\nEcolab Brial Maxx2 er et effektivt glas- og overfladerengøringsmiddel. Fjerner effektivt fedt og snavs og efterlader overfladen fedt- og pletfri.\nImi Ammonia 1 liter\nMeget kraftig alkanisk rengøringsmiddelt der er yderst effektiv til fx. hovedrengøring. Fjerner blandt andet snavs, nikotin og fedt lynhurtigt. Imi Ammonia efterlader det rengjorte område med en behagelig duft.\nImi Ammonia 5 liter\nMaxx Magic2 1L\nMaxx Magic 2 fra Ecolab er et universalrengøring, der kan anvendes til daglig brug eller hovedrengøring. Midlet fjerner hurtigt snavs og fedt. Der kræves ingen efterskylning med vand.\nMaxx Magic2 5L\nNy superb 5 liter\nUniversal rengørings- og affedtningsmiddel. Meget kraftigt, hvilket gør den effektiv til erhvervsrengøring, herunder blandt andet landbrug-, marine- og transportsektoren. Kan anvendes på alle vaskbare overflader inkl. aluminium.\nProfless-konc. 1ltr universal\nEr et overfladerengøringsmiddel specielt udviklet til overflader. God til daglig brug. Kan anvendes på alle overflader der tåler vand. Efterlader ingen stiber eller film.\nSprint 200 1 liter\nUniversalrengøring der efterlader overfladerne stribefri og rene. Særdeles velegnet til gulv eller inventar. Efterlader arealet med en ren og behagelig duft.\nSprint 200 Pur-Eco SmartDose\nEt koncentreret rengøringsmiddel til daglig universalrengøring. Sprint 200 Pur-Eco SmartDose leveres i et smart doseringssytem, der gør det let og sikkert at dosere rengøringsmidlet.\nSupply Bord-og Laminatrens 1l\nMed Supply bord- og laminatrens får du et effektivt rengøringsmiddel specialfremstillet til brug på linoleums- og laminatplader.\nSupply Gloss 1ltr\nMed dette rengøringsmiddel for du altid et flot, blankt look. Den efterlader ikke striber eller filmdannelser.\nSupply shine 1 liter.\nDette middel bruges til vask og vedligehold af hårde og blanke overflader, hvor det glatte look ønskes bevaret. Midlet er tilsat parfume, der efterlader overfladen med en ren og behagelig duft. Tørrer blankt og stribefrit op.\nSupply shine 5 l.\nShine er Rengøringscentrets eget effektive middel til rengøring af alle glatte og blanke overflader der tåler vand. Supply Shine efterlader dine overflader rene og velduftende.


Indret din bolig med de rigtige gardiner\naf Kristian Mølgaard • 21/04/2017 • 0 kommentarer\nHvert rum i dit hjem har sin helt egen funktion. Det bør afspejles i måden, hvorpå det er indrettet. Og et vigtigt element i ethvert rum er gardinerne. De skal ikke blot være flotte, de har også en rolle, de skal leve op til — og det er ikke det samme i alle rum. Herunder se vi nærmere på, hvilke gardiner du skal bruge i hvilke rum.\nI soveværelset skal tiden bruges på at sove. Her er det vigtigt, at der er så få elementer, der forstyrrer en, som overhovedet muligt. Også når det kommer til ting som sollys. Mørklægningsgardinet er derfor et oplagte valg i soveværelset. Samtidig kan mørklægningsgardinet hjælpe med at isolere, så varmen ikke ryger ud om vinteren — og om sommeren kan det hjælpe med at holde sollys ude, så du kan sove om natten.\nI stuen opholder man sig typisk om aftenen og eftermiddagstimerne. Her er der skiftende sol, og derfor er det en god idé, hvis du vælger en gardinløsning, der er fleksibel. Det kunne være persienner eller plisségardiner, som der er rig mulighed for at indstille, præcis som du ønsker det. Så kan du selv regulere lysindfaldet, alt efter om du vil have sol ind ad døren.\nDer findes mange forskellige gardiner, og det handler jo ikke udelukkende om den funktion, de skal opfylde — de skal også være pæne at se på samt passe sammen med rummets øvrige indretning. Altså er der en del overvejelser, der skal gøres, inden du begiver dig på gardinindkøb.\nI køkkenet kan det være rart med gardiner, der let kan gemmes væk. Derfor er rullegradiner og persienner enormt populære valg i køkkenet. Samtidig skal de være lette at rulle for, når det bliver aften, så forbipasserende ikke kan kigge ind.\n← Den danske møbelbranche ligger lunt i svinget\nVi er blevet mere bevidst om, hvordan vi dekorerer vores hjem →


Sådan går det lånene på Lendino - Blog\nSådan går det lånene på Lendino\n29. juni 2018 kl. 10:05\nI Lendino arbejder vi hårdt på at sikre en transparent markedsplads for lån, hvor det er attraktivt at investere som långiver. Af samme årsag forsøger vi løbende at finde ny data, som vi kan dele med dig. Derfor har vi opdateres vores statistikside og blandt andet tilføjet feltet Afkast.\nStatistiksiden måler afkast ud fra den interne rentefod (IRR). Det årlige nettoafkast på Lendinos formidlede lån udgør i gennemsnit 4,11 % (aflæst den 28/6 2018). I denne beregning indgår alle historiske betalinger, herunder lån der er afskrevet, eller betalinger der har været forsinket, samt alle fremtidige betalinger, herunder lån som, vi forventer, skal afskrives helt eller delvist. Sidstnævnte vil figurere som helt eller delvist tabte i beregningen, selvom lånet endnu ikke er afskrevet.\nDen måde, som vi opgør intern rentefod på, er derfor både fremadskuende og baseret på realiserede data. Det er efter vores vurdering den mest retvisende måde at opgøre afkast på. Hvis man udelukkende fokuserer på historisk afkast, vil resultatet fremstå højere på grund af, at lån, som ikke kan eller forventes at kunne inddrives, men hvor der ikke er realiseret et tab, ikke bliver medregnet. Vores valg af metode til beregning af afkastet er derfor foretaget ud fra den betragtning, at metoden skal indeholde såvel det afkast, man har opnået, og det afkast man kan forvente at opnå.\nDen nye statistikside er et godt værktøj til at bedømme, hvordan det går lånene på platformen. Långivere med relativt få lån kan opleve, at deres afkast er væsentligt anderledes fra platformens IRR - enten positivt eller negativt. Det er generelt en god ide at sprede dine investeringer, så dit afkast ikke afhænger af, hvordan et enkelt eller to lån klarer sig. Du kan nemt diversificere din portefølje ved at slå dine investeringer på automatpilot med vores investeringsagent. Over tid kan du derved få opbygget en større portefølje, som ikke giver store udsving som følge af tab. Læs mere om investeringsagenten her.\nVi har også ændret på statistikken for misligholdte lån. Tidligere kunne man aflæse antallet af misligholdte lån. Dette tal fortalte dog ikke noget om, hvor stor tabsrisikoen er, da det inkluderede både lån, som var langt bagud, og lån som manglede at betale et enkelt gebyr men ellers var på ret køl. Derfor viser vi nu i stedet det samlede beløb, som er misligholdt. Husk, at forsinkelse ikke er lig med tab. Vi arbejder løbende på at inddrive de forsinkede lån - det kan du læse mere om her.\nDu kan kigge nærmere på statistiksiden her.


Ejendomspriser beviser, vi betaler forkert skat | Berlingske Business\nMandag d. 13. januar 2014, kl. 08.47\nHver anden danske bolig blev i 2013 solgt til en pris, der var helt ved siden af ejendomsvurderingen, viser nye tal.\nDe udskældte offentlige ejendomsvurderinger får nu endnu et hak i tuden. De reelle priser er i 2013 løbet helt fra systemet, og hver anden danske bolig blev solgt til en pris, der ligger mere end 20 procent ved siden af den offentlige vurdering og er dermed blevet forkert beskattet af deres ejendom.\nFor de pågældende boligejere er der således lang vej fra de 2,5 procent, som de bliver kompenseret med som følge af regeringens aftale sidst på året.\nSkævheden er fordelt nogenlunde lige i den forstand, at 45 procent har betalt for meget, mens 55 procent har betalt for lidt. Tallene fremgår af en ny undersøgelse, som boligsiden.dk har foretaget på vegne af RealMæglerne Holding A/S.\n"Det er helt uacceptabelt, at et så stort antal boliger bliver handlet under den offentlige ejendomsvurdering. Og undersøgelsen dokumenterer, at det er ganske tiltrængt med en revidering af det offentlige vurderingssystem," siger Niels Brandt, direktør i RealMæglerne Holding A/S, i en pressemeddelelse.\nHan mener langt fra, regeringens kompensation er tilstrækkelig, når en fjerdedel af de danske boligejere har betalt skat af en bolig, der er vurderet mere end 20 procent for højt.\n"Undersøgelsen viser, at hver fjerde bolig handles til en pris som ligger mindst 20 procent lavere end den offentlige vurdering. Så regeringens kompensation for de fejlbehæftede ejendomsvurderinger forslår på ingen måde," siger Niels Brandt.\nLÆS MERE : Finansministeriet bremsede ny ejendomsvurdering\nSkat kom i massiv modvind i august, da en rapport fra Rigsrevisionen viste, at de offentlige ejendomsvurderinger gennem en lang periode har været alvorligt fejlbehæftede.\nMens boligejerne i sidste ende altså endte med at få en kompensation på 2,5 procent frem til 2016, hvor man håber at have fundet et bedre system, afviser regeringen stadig at kompensere ramte andelsbolighavere.\nUsikkerheden på andelsboliger er nemlig mindre, og derfor er der ikke grund til at have fokus på dem, sagde skatteminister Jonas Dahl (SF) i forbindelse med aftalen.\nLæs også: Analyse: Danske arkitektvirksomheder i stor fremgang\nSå skæv er ejendomsvurderingen i din kommune\nI halvdelen af de danske bolighandler i 2013 viste ejendomsvurderingen sig at være helt skudt ved siden af skiven. Men der er stor forskel på, hvor upræcist Skat har indstillet sigtekornet fra kommune til kommune.


Mazarin med brændenælder - saftig og lysegrøn som foråret - Bagvrk.dk\nDu er her: Forside / Opskrifter / Kager / Mazarin med brændenælder – saftig og lysegrøn som foråret\nMazarin med brændenælder – saftig og lysegrøn som foråret\nNogle gange er man nødt til at kigge tilbage. Se bagud. For der er ingen grund til at opfinde den dybe tallerken, når man allerede har en i skabet, vel? Dette indlæg er en rigtig forårsbebuder. Du er simpelthen nødt til at bage en mazarin med brændenælder. Lækker, luftigt og saftig.\nJeg indledte en mission for et par år siden. Vi sprøjter ikke med gift i haven, men vi har mulighed for at spise os ud af problemerne med ukrudtet. (Eller i hvert fald en del af dem.) Jeg begyndte med brydebrød med skvalderkål og skvalderkålpesto. Jeg fortsatte med den her mazarin med brændenælder, brændenældesuppe og ukrudtschips. If you can’t beat them, eat them!\nKan man det? Ja, det kan man godt. Så inspireret af Kates brændenælder og en hel pakke marcipan, som jeg havde gemt på siden jul, følte jeg mig inspireret til at bage en kage med brændenælder.\nDen her kage er supernem. Det sværeste er faktisk at plukke brændenælderne uden at brænde sig. Kagen skulle selvfølgelig smage af marcipan, men den skulle have lidt wow-faktor på udseendet og være lysende grøn.\nMange spørger, hvordan den smager, når der er brændenælder i? Den snager bestemt ikke grønsagsagtigt. Brændenælderne giver den en dyb smag, som passer rigtig fint til brændenælderne.\nNår du plukker brændenælder, så husk at tage handsker og en langærmet trøje på. Pluk kun de nye, øverste skud på planten, og pluk dem helst i skoven eller et andet sted, som ikke lige ligger op ad en trafikeret vej. Måske er kagen en smule sund? Brændenælder indeholder i hvert fald en masse gode vitaminer og mineraler… Du skal kun bruge bladene, ingen stængler eller stilke.\nPurér brændenældebladene sammen med de to spsk fløde og sæt det til side.\nRør smør lyst og skummende sammen med sukkeret. Riv marcipanen groft og bland den i sammen med brændenældepuréen. Rør æggene i ét ad gangen og rør godt imellem dem, så dejen bliver jævn. Bland mel og bagepulver og sigt det i dejen ad et par omgange. Vend det i med lange tag med en dejskraber, indtil melet er blandet i.\nTags Brændenælde, Forår, Marcipan, Ukrudt\nTags: Brændenælder, Forår, Marcipan, Supernem, Ukrudt\n3. maj 2022 kl. 8:10\nHvis jeg har en rund springform på 28/30 cm, hvad skal jeg så gange opskriften op med?\nJeg har et hjørne af haven i sommerhuset der er fyldt med små brændenælder, og da det hjørne ikke ligger i nærheden af vejen (2 andre haver støder op til, så tænker jeg de sikkert er fine at bruge).\nJeg kan varmt anbefale at bruge et bagebælte og det er så let at lave selv, mit første hækleprojekt var et bagebælte efter jeg havde set dit hjemmelavede.\n“Dejligt” med brændenælder. – I hvert fald når de kan bruges til noget spiseligt.\nDu skal gange med 2,5 for at portionen passer til din form.


Shh.. jeg strikker.. | Topping DK\nHjem » Min kreativitet » Mine strikkepinde » Shh.. jeg strikker..\nJeg har fundet mine strikkepinde frem igen.. efter alt for lang tid. Der gik jo ligesom hæklede dyr i det hele og det gør der stadig 🙂\nJeg er blevet medlem af Farmorfabrikkens Strikkeklub. Her kommer der en barneopskrift nogle gange om året, som vi får en gratis kopi af. Alle strikker det samme og på den måde kan vi hjælpe hinanden hvis det driller.\nTænkte det kunne være sjovt at prøve og den lille Rose kan da altid bruge lidt fra Mormors hånd 😉\nFørste opskrift er denne søde hætte-trøje. Den bliver strikket i CottonWool fra Gepard garn og det er bare så blødt 😉\nNej, jeg reklamerer ikke og den kan sagtens strikkes i andet garn. Af farver har jeg valgt en pink til ribkanterne og en mellemgrå til trøjen. Rose er smuk i stærke farver (og alle andre farver) – ha ha\nJeg har netop lavet min første strikke-fastheds-prøve. Gider normalt ikke, men skal det være, så skal det være og sørme om det ikke gik op i en højere enhed. Jeg strikker med ½ nummer mindre på vrangsiden for at få det mere jævnt.\nFamorfabrikkens Strikkeklub Garnet\nPå hæklenålen er der stadigvæk tvillinger 😉\nJeg har i dag hæklet 4 fødder, 4 hænder og 2 små bluser – de bliver rigtig søde, så du kan godt glæde dig!\nStrik til børnebørn - Roses halstørklæde\nann on 29. december 2012 at 23:29\nJaaa, jeg har beundret den lille rose… derude til højre. Hun er skøn 😀\nIngen indlæg i dag?\nGod aften og sov godt…\non 31. december 2012 at 09:25\nGodt, jeg var bange for at mit indlæg kunne misforstås til at det var Rose på billedet 😉\nDu kan godt glæde dig til at det bliver din tur en dag – det kan slet ikke siges med ord hvor stort det er at blive bedstemor (her Mormor 😉 )\nMosekonen on 28. december 2012 at 20:30\nHvor ser den trøje dejlig ud.\nJeg turde ikke hoppe med i Farmors strikkeklub, da jeg troede det var en gang om mdr, der skulle laves noget fast. Mon jeg kan nå det endnu ?\non 29. december 2012 at 09:25\nSpring du bare på, du kan sagtens være med og nej, du strikker som det passer dig og behøver slet ikke deltage i noget hvis du ikke har lyst/overskud.\nDet, der er det gode ved det, er at man kan få hjælp til opskriften hvis det driller 😉\nNanna on 28. december 2012 at 20:17\nHvor må det være dejligt med en mormor som dig 🙂\non 29. december 2012 at 09:24\nDet er faktisk min største drivkraft til at blive rask, eller så fit som jeg kan blive – at være Mormor 😉\nann on 28. december 2012 at 20:07\nHun bliver fin den lille Rose… og hvor er hun skøn, køn…krammedejlig 😉\non 29. december 2012 at 09:23\nTak skal du have, men nu ved du vel godt at det ikke er mit krammedyr på striktrøje billedet?\nHun ligger her over til højre 😉


Præventionsformer uden hormoner - Gynaekologen\nDen enkleste er afbrudt samleje. Altså, hvor ham, Du elsker med, trækker sig ud af Dig, inden han får udløsning. Denne metode regnes til de meget usikre og anbefales ikke i dag.\nMen den har været brugt med succes dén gang, man ikke havde andre præventionsformer: fra 1920 til 1930 faldt antallet af fødsler i Danmark fra 80.000 om året til 62.000 om året, fordi danskerne tog denne præventionsform i brug.\nEn anden og lidt mere effektiv metode er de såkaldte sikre perioder, hvor Du dels fører regnskab over, hvor Du er i Din cyklus, dels holder øje med slimen fra Din livmoderhals. Dette slim bliver tyndere, mere vandigt hen imod ægløsningen.\nHvis Du fører tommel- og pegefinger lidt ind i skeden og tager noget slim med ud, vil Du tæt på ægløsningen kunne se, at slimen bliver hængende som en guirlande mellem fingrene, når Du spreder dem igen.\nEffektiviteten af denne metode er afhængig af, at Du har regelmæssige menstruationer.\nOp til 25% bliver ufrivilligt gravide på denne metode.\nDer er findes flere apps – for eksempel Natural Cycles® – som angiver at være så god til at forudsige Dine sikre perioder, at den er CE-godkendt som prævention.\nNatural Cycles® er baseret på, at Du måler Din temperatur. Da Din temperatur kan påvirkes af flere faktorer, som gør usikre, er den nok mest velegnet til Dig, som er i fast forhold og har en struktureret hverdag.\nDenne app har naturligvis dén fordel, at Du til sin tid kan bruge den til at finde frem til de 5-6 dage om måneden, hvor Du har lettest ved at blive gravid.\nApp’en koster omkring 500 kroner om året (juni 2017).\nVi har endnu ikke erfaring med den i Klinikken.\nBlandt 1000 kvinder, som bruger pessar sammen med sæddræbende creme, vil 30-40 blive gravide. Så denne prævention er sikrere end afbrudt samleje og de sikre perioder.\nMen den sæddræbende creme har vist sig at irritere slimhinden i skeden, så bakterier lettere kan sætte sig fast og give betændelse.\nJeg oplever kun meget sjældent efterspørgsel på pessar og da oftest fra kvinder i faste forhold.\nBrugt rigtigt beskytter kondom både mod graviditet og nogle kønssygdomme. Ud af 1000 kvinder, hvis partner bruger kondom under hele samlejet, bliver 20-30 alligevel gravide.\nKobberspiralen er endnu mere sikker, idet kun 10 ud af 1000 kvinder bliver gravide på dén.\nSpiralen beskytter mod graviditet i 5-7 år (afhængigt af Din alder). Den er billig, ca. 300 kroner, hvilket svarer til 3-5 kroner om måneden. Ulempen ved den ér, at den i gennemsnit gør dén periode, Du bløder, 2 dage længere end ellers, og gør Dine blødninger kraftigere.\nAlle ovenstående metoder er kendetegnet ved, at Du kan blive gravid, når Du holder op med at bruge dem. Dette gælder ikke sterilisation, som til gengæld er en sikker metode, hvor kun 5 ud af 1000 kvinder bliver gravide.\nHos nogle kvinder kan sterilisation medføre menstruationssmerter, som de ikke har haft før. Sterilisation medfører ikke, at Du ikke kan blive gravid igen, skulle Du alligevel ønske Dig endnu et barn. Men så skal Du have hjælp i form af reagensglasbehandling (IVF).\nI Region Hovedstaden udføres sterilisation af kvinder ved en kikkertoperation gennem navlen, hvor der bliver sat aflukkende clips på æggelederne.


Mental sunhed Archives - Pigepotentiale\nHvis du ønsker mere overskud i hverdagen, skal du starte med at tage et valg, vise at det er det, du vil. Når du har taget valget, så er der flere ting du kan gøre for dig selv, som skaber glæde og energi i hverdagen.\nBevægelse giver overskud i hverdagen\nRigtig mange af os har et stillesiddende arbejde. Hvis det også gælder dig, så er det vigtigt, at du husker at få lidt bevægelse ind, når du holder pause.\nGå en lille tur , 10 – 15 min kan også gøre en forskel! Vores krop er skabt til, bevægelse, og når du bevæger dig, får du stimuleret din hjerne. Du bliver bedre til at huske, og du kan koncentrere dig i længere tid af gangen. Selv en lille tur giver dig en masse ny energi. Du får tænkt nogle andre tanker, og du bliver ladet op til resten af dagens opgaver. (mere…)


Nørrebro får ros for “relevante og sympatiske” budgetønsker - Mit Nørrebro\n116846747 332209894484641 6772936356261683573 n kopi\nHome - Nyheder - Politik & handling - Nørrebro får ros for “relevante og sympatiske” budgetønsker\nNørrebro får ros for “relevante og sympatiske” budgetønsker\nDe to største partier på Københavns Rådhus, Socialdemokratiet og Enhedslisten, er positivt stemt over for Nørrebro Lokaludvalgs forslag til næste års kommunalbudget, herunder offentlige toiletter i Nørrebroparken og på Dronning Louises Bro.\nFoto: Arkivfoto fra 1. maj på Dronning Louises Bro sidste år (altså før corona), hvor et offentligt toilet nok havde været en god idé… Foto: Lars Christian Vibild, larsvibild.dk\nTo offentlige toiletter, trafiksikring af centrale gader, en styrket indsats for bydelens børn og unge, midler til at gennemføre Helhedsplanen for De Gamles By og penge til fire velkendte og socialt betydningsfulde Nørrebro-institutioners fortsatte drift.\nNørrebro Lokaludvalgs ønsker til, hvad politikerne på Københavns Rådhus skal prioritere på næste års budget, er blottet for prangende prestigeprojekter. De fleste forslag handler om at skabe en funktionel hverdag og/eller styrke bydelens sociale relationer og sikkerhedsnet.\nOg det er noget, der bliver bemærket af de to største partier i Borgerrepræsentationen, Socialdemokratiet og Enhedslisten.\nDer er jo ikke tale om et overflødighedshorn, men om konkrete og relevante ønsker\nKarina Vestergård Madsen, gruppeformand og budgetordfører for Enhedslisten\n“Det er overordnet set nogle meget fornuftige, sympatiske forslag, og der er ikke noget, der springer i øjnene som overflødigt eller som om, at Nørrebro Lokaludvalg ikke har blik for den situation, vi står i i et corona-år,” siger Socialdemokratiets politiske ordfører Jonas Bjørn Jensen.\nHan bakkes op af Enhedslistens gruppeformand og budgetordfører, Karina Vestergård Madsen, der også bemærker fraværet af det, hun kalder ’blinkende bænke’:\n“Der er jo ikke tale om et overflødighedshorn, men om konkrete og relevante ønsker, og jeg kan ikke sige, at der er noget her på listen, vi ikke kan støtte,” siger hun.\nNørrebro Lokaludvalgs forslag til Budget 2021\n• Offentligt toilet og flere skraldespande i Nørrebroparken\n• Offentligt toilet på Dronning Louises Bro\n• Lokal fritidskoordinator\n• Midler til at gennemføre de grønne tiltag fra Helhedsplanen for De Gamles By\n• Fritidens Hus på Ydre Nørrebro\n• Ekstra midler til fælles aktivitetshus i Mimersparken\n• Opgradering af belysning på de eksisterende kunstgræsbaner i Nørrebroparken\n• Trafiksikring af Rådmandsgade og Mimersgade\n• Udvidet driftsbevilling til Sjællandsgade Bad\n• Driftsbevilling til værestedet Muhabet\n• Driftsbevilling til Folkets Hus (Puljen til alternative kulturhuse)\n• Driftsbevilling til Aktivitetscenter Baldersgade\n(Du kan læse en nærmere beskrivelse af de enkelte punkter nederst i artiklen).\nSocialdemokratiet og Enhedslisten sidder tilsammen på 26 ud af de 55 pladser i Borgerrepræsentationen. Det vil sige, at de sammen med et hvilket som helst af de øvrige partier vil kunne danne et flertal.\nMen Nørrebro er som bekendt ikke den eneste bydel i København, og selvom de to store partier finder vores ønsker både sympatiske og forståelige, er der også andre bydeles ønsker at tage hensyn til.\nDertil kommer, at politikerne endnu ikke kender de fulde økonomiske konsekvenser af coronakrisen og dermed, hvor mange penge de reelt har at rutte med på næste års budget.\nDerfor er Jonas Bjørn Jensen og Karina Vestergård Madsen også forsigtige med at pege på, hvilke af ønskerne fra Nørrebro de ikke alene kan gå med til, hvis andre insisterer, men som de rent faktisk også selv vil prioritere at få gennemført.\n“Der er ikke nogen af ønskerne fra Nørrebro, hvor vi kommer til at sige: ’Det bliver ikke med os’. Men hvad der ender som en hjertesag for os afhænger af en afvejning af den økonomiske situation,” siger Jonas Bjørn Jensen, der alligevel forsigtigt dykker ned i listen:\nSlut med pisseri i hækken\n“Der er jo flere ting, som vi i forvejen drøfter, fx Helhedsplanen i De Gamles By og Mimersparken. Og de fire driftsbevillinger må vi også prøve at se på, meget af det er jo en forlængelse af eksisterende tilbud, som vi er glade for i dag,” påpeger den politiske ordfører, der selv bor på Nørrebro med sin kone, miljøminister Lea Wermelin (S).\nFlere offentlige toiletter var en del af Socialdemokratiets valgløfte ved seneste kommunalvalg, og ønsket om et offentligt toilet henholdsvis i Nørrebroparken og i nærheden af Dronning Louises Bro ser Jonas Bjørn Jensen også som en naturlig konsekvens af hans eget partis udtalte vision om i højere grad at få folk ud og bruge byen.\n“Der er ingen tvivl om, at vi må finde en løsning på det. Dronning Louises Bro har jo fået en parklignende funktion, og i Nørrebroparken er det endnu mere tydeligt. Folk bruger parken, og det er jo megafedt, men vi er nødt til at sørge for, at det ikke medfører, at folk står og pisser op ad barnevogne, hække med mere,” siger han og uddyber:\nFolk bruger parken, og det er jo megafedt, men vi er nødt til at sørge for, at det ikke medfører, at folk står og pisser op ad barnevogne\n“Som beboer på Nørrebro vil jeg også gerne selv have prioriteret de to. Og når jeg kigger på et overordnet behov for byen, vil min vurdering være, at Nørrebroparken må stå allerøverst. På Dronning Louises Bro må vi lige finde ud af, hvordan vi kan gøre det på en ordentlig måde. Vi kan jo ikke lægge et toilet midt på broen, og vi er heller ikke meget for at begynde at grave i voldanlæggene, men vi skal jo ikke lægge det så bøvlet et sted, at folk alligevel pisser i buskene.”\nEndelig peger Jonas Bjørn Jensen på opgraderingen af belysningen på fodboldbanerne i Nørrebroparken som noget, kommunen skal have løst – før eller senere.\n“Det er en bunden opgave, men man kan diskutere, om det skal være nu eller til næste år. Men det er en hjertesag for mig, at man skal kunne spille fodbold i Nørrebroparken uden at genere naboerne mere end højst nødvendigt.”\nFokus på De Gamles By\nKarina Vestergård Madsen fra Enhedslisten understreger, at partiets gruppe på rådhuset endnu ikke har diskuteret og prioriteret lokaludvalgenes ønsker, og at hun derfor ikke kan tale på kollektivets vegne, men kun på sine egne.\n“Men vi tager udgangspunkt i lokaludvalgenes ønsker, for de har fingeren på pulsen. Og overordnet set er der jo flere af de ting, som Nørrebro Lokaludvalg påpeger, der ligger som en del af vores DNA,” siger hun og nævner er par eksempler:\n“Vi kommer helt sikkert til at have fokus på De Gamles By og på de offentlige toiletter, som også andre steder i byen er et emne, der er rejst flere gange. Og tidligere har vi jo også kæmpet for fx Sjællandsgade Bad og Muhabet.”\nDet er planen, at politikerne på Københavns Rådhus skal have det samlede budgetforslag for 2021 klar til 1. behandling i slutningen af august, og at 2. behandlingen og altså den endelige vedtagelse skal ske 1. oktober.\nUddybning af de enkelte budgetforslag\n(Kilde/tekst: Nørrebro Lokaludvalg. Visse punkter er forkortet af Mit Nørrebro)\nPå Nørrebro er der behov for en målrettet strategi ift. af få flere udsatte Nørrebrobørn og -unge inkluderet i foreningslivet, og få anvendt idrætsfaciliteterne på Nørrebro mere optimalt end i dag.\nSærligt i områderne omkring de 4 folkeskoler; Nørre Fælled Skole, Blågård Skole, Nørrebro Park Skole og Guldberg Skole er der næsten ingen fritidsaktiviteter organiseret af det lokale frivillige foreningsliv. Derfor arbejder vi som lokaludvalg for oprettelsen af en lokal fritidskoordinatorstilling som en forsøgsordning over en 4-årig periode.\nFritidskoordinatoren skal arbejde målrettet med koordinering og brobygning ift. af få flere udsatte Nørrebro-børn og -unge inkluderet i foreningslivet, og få anvendt idrætsfaciliteterne på Nørrebro mere optimalt end i dag.\nEksempler på opgaver kunne være at være kontaktperson og brobygger til og fra de lokale skoler, fritidsinstitutioner, foreningsliv, at koordinere med SOF og de boligsociale helhedsplaner ift. at inkludere flest mulig lokale socialt udsatte børn og unge, samt hjælpe de lokale frivillige foreninger med at opstarte aktiviteter, der er målrettede lokale børn og ungegrupper og systematisk inklusion af udskolingselever i det lokale fritidsliv for herigennem af fremme det lokale aktive medborgerskab og integration.\nI Helhedsplanen for De Gamles By er der beskrevet en række tiltag, der skal sikre og forbedre det grønne i De Gamles By. Det drejer sig bl.a. om en støjmur ud mod Tagensvej, kantzone ud mod Møllegade, belysning og opgradering af det grønne (ekstra beplantning og fortætning af beplantning) mm.\nHelhedsplanen er nu godkendt, men der er ikke afsat midler til at udføre tiltagene fra planen. Det er altafgørende for balancen i De Gamles By at de grønne tiltag fra planen følges op økonomisk, særlig nu i forbindelse med de to store byggerier i området.\nProjektet om etablering af et fælles kvarterhus i Mimersparken med beboerfaciliteter, omklædnings- og klubfaciliteter til brugere af kunstgræsbanen samt støttefaciliteter til brugere af den bemandede legeplads har været en del af flere politiske budgetbeslutninger siden 2013, og har fået afsat og overført i alt 10,3 mio. kr.\nBo-Vita, der har været en del af projektet, har i september 2019 trukket sig. Med de resterende midler er det ikke muligt at opføre et fælleshus, som matcher den funktionalitet, der oprindeligt var stillet brugerne i udsigt.\nInden for den nuværende økonomiske ramme er den eneste mulighed at genbruge og permanentgøre pavillonen for den bemandede legeplads, som kommunen ejer, og tilkøbe en ny pavillon eller etablere mindre tilbygninger til omklædnings- og klubfaciliteter til brugere af kunstgræsbanen.\nBrugerne ønsker fortsat, at der opføres et fælles aktivitetshus i området. Det fælles aktivitetshus i Mimersparken skal være med til at skabe tryghed i området. Her kan synergier og samarbejde ske på tværs af fritidsbrugerne og brugere af den bemandede legeplads til gavn for især lokalområdets børn.\nFor at imødekomme naboernes klager om lys- og lydgener fra de to eksisterende 7-mandskunstgræsbaner i Nørrebroparken, anbefalede Teknik- og Miljøforvaltningen i forbindelse med Budget 2018, at belysningen på de to eksisterende kunstgræsbaner i Nørrebroparken blev opgraderet. Det blev der ikke afsat midler til i Budget 2018.\nDet er forsat et problem med lysgenerne for naboerne til kunstgræsbanerne. Derfor foreslås det, at der anvendes en ny teknologi, der giver væsentlig mindre lysforurening og et nyt styresystem, som kan tidsstyre lyset hvormed lydgenerne begrænses. Styringen af belysningen er en del af forvaltningens drift.\nFølgende fire driftsbevillinger mener vi, I skal prioritere at forlænge, da de hver på sin vis løfter en vigtig opgave for store brugergrupper på Nørrebro:\nDriftsaftalen for Sjællandsgade Bad udløber i udgangen af 2020. Der skal laves en ny driftsaftale for 2021-2024.\nDe tidligere driftsaftaler har været på 2.032.000 over en 4-årig periode. Københavns Kommune ejer bygningen og betaler for leje og forbrug, samt et mindre driftstilskud mod at foreningen driver stedet, primært på frivillig basis. For at sikre at der stabilt kan drives et livligt badehus med en stærk og stor frivilliggruppefrivillige og med den meget store stigning i aktiviteter og åbningsdage er der brug for et større driftstilskud i den næste periode.\nUdover lidt flere midler til driften af huset er der også akut behov for renovering af ventilator og vinduer i den gamle fredede badeanstalt.\nAktivitetscenter Baldersgade er en selvejende institution, der har eksisteret siden 1973 på driftsoverenskomst med Sundheds- og Omsorgsforvaltningen.\nAktivitetscenteret er en del af kommunens sundhedsfremmende og forebyggende indsats til +65 københavnere. Centeret har pt. 170 medlemmer og der kommer dagligt omkring 70 medlemmer.\nCentret er en aktiv institution i lokalområdet. Der er 7 ansatte, heriblandt en ergoterapeut, en fysioterapeut og en pædagog.\nDer ligger et effektiviseringsforslag i SUF om lukning af aktivitetscenteret med tilbud om, at medlemmerne i stedet kan benytte tilbud på Sølund. Men aktivitetscenteret i Baldersgade har en afgørende betydning for de 170 medlemmer, der er lokale, sårbare ældre, der i mange tilfælde er ramt af ensomhed og har brug for en grad af støtte for at indgå i aktiviteter.