Skat.dk: Skattefri virksomhedsomdannelse - betingelse - overdragelse af alle aktiver og passiver\n03 Apr 2017 07:28\n01 Mar 2017 12:26\nOverdrage, selskab, omdannede, gældsbrev, medtaget, årsrapport, ledelsespåtegning, vurderingsberetning, fejl, virksomhedsordningen\nEfter lov om skattefri virksomhedsomdannelse § 2, stk. 1, 2), 1. pkt., er det en betingelse for, at loven kan anvendes og dermed for, at virksomhedsomdannelsen er skattefri at "Alle aktiver og passiver i virksomheden overdrages til selskabet".\nSkatteyderen havde oprindelig købt den omdannede virksomhed af sin far og berigtiget købesummen med udstedelse af et gældsbrev på 900.000 kr. til faderen. Ved den efterfølgende omdannelse af virksomheden til selskab blev gældsbrevet ikke overdraget til selskabet.\nByretten henviste til, at gældsbrevet var medtaget i virksomhedens årsrapport forud for omdannelsen. Skatteyderen havde tiltrådt årsrapporten i sin ledelsespåtegning. Revisoren havde til brug for omdannelsen lavet en vurderingsberetning, hvor gældsbrevet var medtaget ultimo i den personlige virksomhed, men ikke i selskabets formue primo. Han havde på SKATs forespørgsel erkendt, det var en fejl, at gældsbrevet ikke var overdraget til selskabet og oplyst, at det ville blive ændret, hvilket dog ikke skete.\nPå den baggrund fandt retten, uanset skatteyderens synspunkt om, at gældsbrevet var privat, at gælden på 900.000 kr., som finansierede skatteyderens køb af virksomheden, var erhvervsmæssig.\nSkatteyderen fik derfor ikke medhold i, at virksomhedsomdannelsen var skattefri, idet betingelsen i lovens § 2, stk. 1, 2), 1. pkt., ikke var opfyldt.\nLov om skattefri virksomhedsomdannelse § 2, stk. 1\nDen Juridiske Vejledning 2017-1, C.C.7.2.2.\nSenere instans: Landsrettens dom af 7. maj 2019, SKM2019.315.VLR\nCharlotte Hove Lasthein\nSagen drejer sig om, hvorvidt den virksomhedsomdannelse, som A fortog af virksomheden G1 i 2009, er skattepligtig. Hovedspørgsmålet i den forbindelse er hvorvidt et gældsbrev på 900.000 kr. udstedt af As far i forbindelse med overdragelse af G1 til A indgik i virksomheden, og som følge deraf skulle indgå i virksomhedsomdannelsen for at opfylde betingelserne for gennemførelse af en skattefri virksomhedsomdannelse. Der er endvidere spørgsmål om, hvorvidt et vare mærke og en opskrift benyttet af virksomheden skulle indgå som aktiver i virksomhedsomdannelsen.\nSagsøgeren, A, har påstået, at sagsøgte, Skatteministeriet, skal anerkende, at virksomhedsomdannelsen af virksomheden G1 til G2 er skattefri i henhold til virksomhedsomdannelsesloven.\nSagen er anlagt den 25. september 2012.\nDen 25. maj 2010 traf SKAT afgørelse om, at omdannelsen af virksomheden G1 til G2 ikke opfyldte betingelserne i virksomhedsomdannelsesloven § 2, stk. 1, nr. 2, hvorfor omdannelsen blev anset for en stiftelse af et selskab med apportindskud.\nSKAT traf den 23. august 2010 afgørelse om ændring af A skatteansættelser for 2009.\nDen 23. juni 2011 traf Skatteankenævnet afgørelse, hvoraf blandt andet fremgik, at Skatteankenævnet tiltrådte, at betingelserne for skattefri virksomhedsomdannelse ikke var opfyldt.\nDen 25. juni 2012 traf Landsskatteretten afgørelse i sagen. Af Landsskatterettens bemærkninger og begrundelse fremgår blandt andet:\nGælden er opstået ved klagerens køb af virksomheden G1 fra faderen ved aftale af 22. december 2008, hvorved virksomheden overdragedes pr. 1. januar 2008. Det fremgår af virksomhedsoverdragelsesaftalen af 22. december 2008, at købesummen udover overtagelse af gæld og gave fra sælger til køber, berigtiges ved udstedelse af det omhandlede gældsbrev, udstedt samme dag fra klageren til dennes far.\nDet må lægges til grund, at virksomheden G1 i 2008 har været drevet af klageren i virksomhedsordning.\nTre retsmedlemmer, herunder retsformanden, bemærker:\n"Når henses til, at klageren på tidspunktet for erhvervelsen af virksomheden fra faderen allerede drev anden virksomhed under virksomhedsordningen, er der tale om, at klageren foretager tilkøb af yderligere virksomhed, og det af klage ren optagne lån anses som vedrørende den tilkøbte erhvervsmæssige virksomhed. Det fremgår i den forbindelse af virksomhedsskattelovens § 2, stk. 3, at dersom den skattepligtige driver flere virksomheder, behandles samtlige virksomheder som en virksomhed ved anvendelse af virksomhedsordningen.\nUnder disse omstændigheder finder Landsskatteretten, at den af klageren i forbindelse med købet optagne gæld hos faderen må anses for erhvervsmæssig, og det er således en betingelse for, at virksomhedsomdannelsen pr. 1. januar 2009 i henhold til virksomhedsomdannelseslovens § 2 kan anses skattefri, at klagerens gæld til faderen, stor 900.000 kr., medoverdrages ved omdannelsen, jf. § 2, stk. 1, nr. 2."\n"Når henses til, at klagerens gæld til sin far opstået i forbindelse med virksomhedsoverdragelsen må anses som privat gæld, findes betingelsen i virksomhedsskattelovens § 2, stk. 1, nr. 2, opfyldt. Dette retsmedlem finder derfor, at der bør gives medhold i klagerens påstand.\nIdet sagen afgøres efter stemmeflertallet, stadfæstes skatteankenævnets afgørelse.\nDen 2. marts 2015 afgav skønsmand statsautoriseret revisor MF skønserklæring i forbindelse med Skatteankenævnets sag vedrørende As skatteansættelse for 2009 og 2010 i forhold til "leje af varemærke og opskrifter".\nAf erklæringen fremgår blandt andet, at det er skønsmandens opfattelse, at markedslejeværdien for 2009 og 2010 for selskabet G2' ret til løbende at benytte varemærket G1 og de opskrifter på madpandekager, som tilhører A, udgør 0 kr.\nUnder hovedforhandlingen er der afgivet forklaring af A, og vidnerne IN og ST.\nA har forklaret, at virksomheden i 2008 bestod i et lave pandekager. Pandekagerne blev, solgt til festivaler, firma og privatarrangementer. Han fik ideen til G1 i London, hvor han læste og arbejdede i 1981. Da han kom hjem, fandt han ud af, at danskerne ikke var til så tynde pandekager. Han udviklede derfor en anden dej og nyt udstyr. Han fik via en tysk virksomhed udviklet en ny form for creperi som følge af krav i den danske gaslovgivning. Han startede derefter virksomheden. Han tegnede logoet i 1985. I 1987 overtog hans mor virksomheden, og de aftalte, at han ejede logoet og opskriften. I 1991 overtog hans far virksomheden, men det var fortsat ham, som ejede logoet og opskrifterne. Han læste fra 1987 til socialrådgiver, og han hjalp til i virksomheden i ferieperioder og til festivaler. Han har samarbejdet meget med sin far indtil 2008, hvor han overtog virksomheden. I 2002 flyttede han til London, hvor han startede et creperi med samme logo og opskrift. Det drev han i ca. et halvt år, hvorefter var han nød til at vende tilbage til Danmark af familiære årsager.\nHan har ikke anvendt varemærke eller opskrifterne i andre sammenhænge. I 2005 købte han en grund i Y1-by. Grunden ville han bruge til udbygning af virksomheden, som på daværende tidspunkt blev drevet fra hans forældres hus. Han mener, at registreringen hos Varemærkestyrelsen i 2004 var 2. registrering. Han benyttede udelukkende varemærket til pandekager på registreringstidspunkt. Han har i dag udviklet nogle pander, som han vil sælge ved brug af samme varemærke. Det var en aftale, at han ejede varemærket, som han selv havde tegnet. Varemærket var som hans eget barn, og derfor var varemærket hans privat. Opskriften, som han udviklede i 1980'erne, er den samme, som er brugt siden. I dag er den tilpasset af hensyn til fx gluten og laktoseallergi. Grundopskriften er dog stadig den samme. Selv om hans far har benyttet opskriften, er der ikke ændret på grundopskriften.\nHan købte virksomheden i 2008, fordi hans far var 80 år og ville trække sig tilbage. Han overtog også sine forældres hus og flyttede ind. Han havde forinden drevet et socialrådgiverfirma, som han havde afviklet. Han skulle i stedet drive G1 på fuldtid. Det var hans fars revisor, som opstillede aktiverne i forbindelse med overdragelsen. De fik vurderet det hele professionelt. De drøftede i den forbindelse, om det skulle være G1 eller ham privat, som skulle have gælden på 900.000 kr. Han købte sine forældres hus på almindelig vilkår, og hans forældre flyttede til en anden bolig. Hans far ville med den aftalte type gældsbrev med det samme kunne kræve pengene, hvis han havde brug for penge. Gældsbrevet ville nok have været på andre vilkår, hvis gælden skulle indgå i firmaet. Hans far ønskede ikke længere at være involveret i firmaet.\nDet er rigtigt nok, at prioritetsgælden på 900.000 kr., som var med i årsrapporten for 2008, var lånet fra hans far. Han drøftede ikke dette med revisoren, da han aldrig har haft tiltro til hende.\nOmdannelse gik ret hurtigt i gang, da han i 2009 fik tingene på plads i forhold til grunden. Da han skulle udvide, ville han etablere et selskab til brug herfor. Han ønskede at skifte revisor hurtigst muligt, og derfor var det en anden revisor, som bistod ham med omdannelsen. Hans kærestes moster arbejdede hos revisionsfirmaet R1, og F1-bank krævede også, at de havde tillid til hans revisor, og det havde F1-bank ikke til revisor SA. Han talte derfor med revisor ST fra R1, som F1-bank også havde tillid til. Han fik derefter lov til at låne penge til en ny beregning.\nDet var ST, som udarbejdede hans selvangivelse for 2008. ST var klar over, at gælden var mellem ham og hans far. Han mener også, at de talte om, at gælden skulle være uden for virksomheden. De talte om, hvordan han skulle have det hele til "at køre".\nHans medarbejdere bagte pandekager, og han havde også en kok ansat. Huset, som han overtog var i 2 etager, hvor der var køkken og vaskeri i kælderen. Der var også kølerum og lager. Grunddejen blev lavet hjemmefra, og pandekagerne blev bagt på stedet, hvor kunderne købte dem. Kokken tilberedte kød og pandekagedej. Han havde omregnet til fuldtidsstillinger ca. 10 medarbejdere. Han driver fortsat selskabet i dag, men han har i dag to kokke ansat og ca. samme omsætning. Medarbejderne skulle skriver under på, at opskriften var hemmelig.\nIN har forklaret, at han solgte sin virksomhed til A i 2008, da han var godt 80 år og gerne ville holde med at arbejde. Han holdt helt op med at arbejde på det tidspunkt. Gældsbrevet blev oprettet ved virksomhedssalget. Det var A, som skyldte pengene. Det var ikke G1, som skyldte pengene, da det var A, som han lånte pengene til. Han tror ikke, at de talte med revisoren om det. De var enige om, at det var den rigtige måde at gøre det på. Det var vigtigt, at det var A, som skyldte pengene, og det var det rigtige, at det ikke var virksomheden. Det var As opskrifter, som de brugte i forretningen. Han ændrede ikke på opskrifterne, som han fik fra A. Opskrifterne var hemmelige. Det var kun de personer, der lavede dejen, som fik opskriften. De andre medarbejdere fik ikke opskriften. Det var også As varemærke. Det var en selvfølge. De bruget mærket - G1 for virksomheden, men de annoncerede ikke så meget.\nST har forklaret, at han blev revisor for G1 ved årsskiftet 2008/2009. Han mødtes med A til et arrangement, som hans firma havde arrangeret som skattefri virksomhedsomdannelse . Hans første opgave var at disponere As indkomst for 2008 til brug for virksomhedsskatteordningen. Han havde modtaget det driftsøkonomiske regnskab for 2008 (årsrapporten for 2008). Den langfristede gæld på 900.000 kr. indgik ikke som gæld i virksomhedsskatteordningen. Han har ikke opfattet det som virksomhedsgæld. Der står også A på gældsbrevet. Gælden var posteret usædvanligt i årsrapporten for 2008. Posten var modposteret under egenkapitalen. Den var indeholdt i periodens nedskrivning med 900.000 kr. Det var højeste usædvanligt. Han drøftede ikke årsrapporten med den tidligere revisor, SA. Han fjernede bare gælden i virksomhedsskatteordningen. Årsrapporten var bare et driftsregnskab, og han anså det ikke for et problem. Der sker ofte reguleringer til brug for opgørelse i virksomhedsskatteordningen, og derudover var posten bogført usædvanligt med modposten.\nDet var ham, som stod for virksomhedsomdannelsen. Gælden var ikke med i virksomhedsomdannelsen, da det var As gæld. Gælden var egenkapital og ikke gæld i virksomhedsskatteordningen. Der skulle være en rød tråd fra disponeringen i virksomhedsskatteordningen og til omdannelsen.\nForevist brev af 24. februar 2010 har vidnet forklaret, at han skrev det anførte nederst side 2, fordi skattemedarbejderen, KJ, ikke mente, at det var en skattefri omdannelse, og han ønskede at bistå sin kunde med, at det blev en skattefri omdannelse. Han mente ikke, at beløbet på 900.000 kr. skulle med som gæld, men hvis det kunne gøre SKAT glad, så ville han gerne indrømme, at der var en fejl. Der var derudover den fordel, at A derved havde indlagt et slags stiftertilgodehavende, som A efterfølgende kunne få udbetalt via sin far uden at betale selskabsskat. Der var 900.000 kr. i likvider på åbningsbalancen, og derfor kunne stiftertilgodehavendet udbetales umiddelbart til A via As far. Stiftertilgodehavender var med i loven til midt i 1990'erne, hvorefter de udgik af de skattefri omdannelser, da det blev et krav, at hele indskuddet skulle være anpartskapital og ikke stiftertilgodehavende. Det var IN, som kunne få pengene ud skattefrit ved at blive indfriet med de frie likvider i selskabet, og IN kunne derefter stille pengene til rådighed for A på ny. Gældsbrevet var på den måde en slags kamufleret stiftertilgodehavende til A.\nHvis de havde fået gælden med ind i selskabet, og ligningen derefter var afsluttet, skulle de ompostere beløbet, og det var derfor han skrev, som han skrev. Egenkapital ville derved være blevet 900.000 kr. mindre.\nVaremærket og opskrifterne var ikke med i virksomheden; da A havde dem i forvejen. Det er almindeligt at placere immaterielle rettigheder uden for virksomheden af sikkerhedsmæssige årsager. Han overvejede ikke, at de rettigheder skulle værdiansættes særskilt. Han opfattede det ikke som en særskilt virksomhed. Han opfattede varemærket og opskrifterne som As aktiv. Det er lidt "hønen og ægget".\nHan tog ikke senere gælden med, og det skyldtes primært, at det var hans opfattelse, at der var forkert. Da regnskabet blev aflagt i 2009, var de derudover knap nok i gang med den ligningssag, hvor spørgsmålet blev aktuelt. Han mener ikke, at KJ fra SKAT var på banen på det tidspunkt endnu.\nHan havde telefonsamtaler med den advokat, som udarbejdede gældsbrevet og overdragelsesdokumenterne. Det blev ikke drøftet, om gælden skulle være mellem virksomheden og IN. Det var åbenlyst, at gælden skulle være mellem IN og A. Han har været involveret i en del lignende virksomhedsoverdragelser. Det er almindeligt mellem familie, at en sådan gæld efterfølgende afdrages med gaver mellem forældre og børn.\nA har til støtte for sin påstand blandt andet anført følgende i sit påstandsdokument af 19. december 2016:\nTil støtte for den nedlagte påstand gøres det helt overordnet gældende, at A ved omdannelse af virksomheden G1 til G2 pr. 1. januar 2009 medtog alle virksomhedens aktiver og passiver i virksomhedsomdannelsen.\nDet gøres gældende, at den af A påtagne gæld på kr. 900.000 over for IN i forbindelse med købet af virksomheden G1, ikke udgør en erhvervsmæssig gæld tilhørende virksomheden G1, men derimod er en privat gæld mellem IN og A.\nDet fremgår direkte af gældsbrevet mellem IN og A (bilag 2), at gælden består mellem IN og A. Virksomheden G1 er på ingen måde nævnt i gældsbrevet, hverken som part i låneforholdet eller på anden måde.\nA påtog sig gældsforpligtigelsen over for IN forbindelse med køb af virksomheden G1. Låneprovenuet blev således overført til A ved overgangen af virksomheden til As ejerskab ved aftalen af den 22. december 2008. Det bestrides på denne baggrund, at det er korrekt, når sagsøgte i svarskrift af den 9. november 2012 anfører, at "låneprovenuet ikke blev overført til A personligt forud for virksomhedsomdannelsen ". Tilsvarende fremgår af påstandsdokument af den 19. december 2016. Låneprovenuet er overført til A i form af overdragelsen af virksomheden G1 i december måned 2008.\nAs gæld til IN, indgik ikke i As virksomhedsskatteordning for 2008. Dette er i henhold til praksis det helt afgørende udgangspunkt ved vurderingen af, hvorvidt gælden skulle indgå i virksomhedsomdannelsen som et erhvervsmæssigt passiv, jf., Den juridiske vejledning, afsnit C,C.7.2.2.\nDet bestrides, at det skal tillægges vægt, at gælden fra A til IN fremgik af G1s årsregnskab for 2008 pr. 31. december 2008. Virksomheden var i den omhandlede periode ved at skifte revisor, og det faktum, at gælden ved en fejl blev medtaget i årsrapporten, som ikke efterfølgende blev berigtiget, kan ikke på denne baggrund tillægges afgørende vægt. Tværtimod skal det tillægges afgørende vægt, at der ved opgørelsen af As personlige skat ved benyttelse af virksomhedsskatteordningen blev taget stilling til gældens karakter. Gælden indgik som en del af As egenkapital og dermed ikke som et passiv i virksomheden (bilag 5 og bilag 6).\nAt As gældsforpligtigelse over for IN er påtaget i forbindelse med køb af virksomheden G1 medfører ikke, at gælden udgør en erhvervsmæssig gæld i virksomheden G1. Købet af selve virksomheden kan ikke sammenlignes med virksomhedens anskaffelse af et erhvervsmæssigt aktiv. Tværtimod.\nAs køb af virksomheden G1 kan sidestilles med anskaffelse af anparterne i et anpartsselskab. Købet af selve anparterne udgør en privat disposition, der ikke er erhvervsmæssig. Køb af driftsmidler i den anskaffede virksomhed, der kan sammenlignes med selve anpartsselskabet, vil derimod som absolut udgangspunkt være erhvervsmæssig og skulle henføres til den drevne virksomhed eller i sammenligningen anpartsselskabet. Der er således afgørende forskel på, hvorvidt der anskaffes en virksomhed som helhed eller et enkelt erhvervsmæssigt aktiv til brug i virksomheden.\nDer kan således ikke sættes lighedstegn mellem købet af virksomheden og anskaffelsen af et enkelt erhvervsmæssigt aktiv til benyttelse heri.\nDet gøres gældende, at eftersom As gæld til IN på kr. 900.000 er påtaget ved et gældsbrev mellem parterne personligt og ikke har været medtaget i As virksomhedsskatteordning for indkomståret 2008, men var opført som et privat passiv for A, påhviler bevisbyrden for, at der var tale om et erhvervsmæssigt aktiv, der skulle indgå i virksomhedsomdannelsen fra G1 til G2, sagsøgte, Skatteministeriet.\nNærmere om varemærket og opskrifterne\nDet gøres gældende, at hverken varemærket "G1" (bilag 14) eller opskrifterne udgjorde erhvervsmæssige aktiver i G1. Varemærket og opskrifterne skulle derfor ikke indgå i virksomhedsomdannelsen.\nVaremærket "G1'' har kontinuerligt siden registreringen i 2003 tilhørte A personligt. Det samme gør sig gældende for opskrifterne på madpandekager.\nHverken varemærket eller opskrifterne har været medtaget i G1s årsrapporter som erhvervsmæssige aktiver. Ligeledes har hverken varemærket eller opskrifterne indgået i As virksomhedsskatteordning for indkomståret 2008 eller forudgående år.\nDet er endvidere ved gennemførelse af syn og skøn (bilag 13) fastslået, at varemærket og opskrifterne ikke har nogen selvstændig værdi for G2. Dette førte til, at en forhøjelse af As skatteansættelser foretaget af SKAT vedrørende selskabets betaling af leje for benyttelse af varemærket og opskrifterne blev nedsat til kr. 0 (bilag 12).\nVaremærket og opskrifterne har således kontinuerligt været ejet af A personligt, ikke været medtaget i årsrapporterne for G1 eller G2, og er af en uafhængig skønsmand fastslået til at være uden værdi for selskabet G2. Det gøres gældende, at det på denne baggrund er åbenbart, at der ikke er tale om erhvervsmæssige aktiver i G1, der skulle have indgået i virksomhedsomdannelsen til G2 pr. 1. januar 2009".\nSkatteministeriet har i sit påstandsdokument af 19. december 2016 blandt andet anført følgende til støtte for sin påstand:\nTil støtte for frifindelsespåstanden gøres det gældende, at betingelserne for at anvende lov om skattefri virksomhedsomdannelse ikke var opfyldt ved overdragelsen af virksomheden til G2 den 1. januar 2009, idet hverken gælden til IN eller rettighederne til varemærke og opskrifter blev overdraget.\nGælden til IN\nGælden til IN var et erhvervsmæssigt passiv, den personlige virksomhed.\nA drev forud for erhvervelsen af virksomheden fra sin far virksomhed under virksomhedsordningen, ligesom den tilkøbte personlige virksomhed blev drevet under ordningen (bilag 5). Ved anvendelse af denne ordning, behandles de af A drevne virksomheder som en virksomhed, jf. virksomhedsskattelovens § 2, stk. 3. I relation til virksomhedsomdannelsesordningen kan virksomhederne behandles særskilt, således at der kan ske overdragelse af en enkelt virksomhed, såfremt betingelserne herfor er opfyldt jf.,. Ligningsvejledningen afsnit E, H.2.\nVed vurdering af, om et aktiv eller passiv vedrører virksomheden, er udgangspunktet, at de aktiver og passiver, der har været inddraget under virksomhedsordningen regnes for erhvervsmæssige. Der skal ved denne vurdering endvidere tages udgangspunkt i tidligere års regnskaber og indkomstopgørelser, jf., lovforslag 147, folketingstidende 1998 - 1999, Tillæg B, side 557f og U2007.3079H og TfS 2010, 798 BR (SKM2010.481.BR).\nGælden til As far, IN, fremgik af årsregnskabet for 2008, for virksomheden (bilag 4) og var således en del af virksomheden G1 pr. 31. december 2008. Dermed indgik gælden i den virksomheds om A drev under virksomhedsordningen og som blev overdraget til G2 den 1. januar 2009 som et erhvervsmæssigt passiv.\nDet fremgår af aftalen om virksomhedsoverdragelse i bilag 2, at gælden opstod da A købte virksomheden "G1" af sin far, IN. A købte virksomhedens driftsmateriel og - inventar Qf. pkt. 2), varebeholdning Gf. pkt. 4), debitorer Qf. pkt. 5), og aktiver i øvrigt, herunder likvide beholdninger Gf. pkt. 6). Ifølge aftalens pkt. 11 udgjorde købesummen kr. 1.248.776, der ifølge pkt. 12.1. blev berigtiget således:\nGældsbrevet indgik således som en del af berigtigelsen af købesummen for virksomheden. Gælden på kr. 900.000, vedrører dermed lige præcis virksomheden. Det er årsrapporten, bilag 4, side 11, også udtryk for. Derfor skal gælden indgå som et af virksomhedens passiver i virksomhedsomdannelsen, jf., lovens § 2, stk. 1, nr. 2. Det gjorde den imidlertid ikke, og derfor kan loven ikke anvendes.\nLån til køb af en virksomheds aktiver er erhvervsmæssige passiver.\nAs synspunkt om, at gælden vedrører ham personligt og derfor ikke er et passiv i virksomheden er en konstruktion, der ikke svarer til de faktiske omstændigheder. Han har ikke udlånt kr. 900.000, til virksomheden. Faderen har lånt ham beløbet til delvis berigtigelse af købesummen for virksomheden. Lånet er medgået til at betale for virksomhedens aktiver og er derfor et erhvervsmæssigt passiv.\nLåneprovenuet blev heller ikke overført til A personligt forud for virksomhedsomdannelsen, og det er således ikke dokumenteret, at midlerne fra lånet er indgået i As private økonomi.\nDet bestrides, at det påhviler sagsøgte at godtgøre, at gælden var erhvervsmæssig og var en del af virksomheden. Efter lovmotiverne og retspraksis er det omvendt, jf. U.2007.3079H og TfS 2010,798 BR (SKM2010.481.BR). Det er således As bevisbyrde.\nKravet hindrer tillige, at ejerne kan spekulere i, om bestemte aktiver eller passiver bedst kan udnyttes i personligt regi eller selskabsregi, og således hvorledes gældsoptagelse i forbindelse med virksomhedsoverdragelsen bedst kan tilrettelægges og indplaceres i virksomheden henset til eventuelle private og familiære relationer.\nDet forhold, at gældsbrevet i sin form fremstår som et personligt gældsforhold mellem A og hans far, IN, ændrer derfor ikke på, at gælden reelt er erhvervsmæssig gæld i virksomhedsomdannelseslovens forstand. Ej heller det forhold, at A ved udarbejdelse af sin selvangivelse for 2008, har valgt at henføre gælden til selskabets egenkapital og at revisor tillige har foretaget denne manøvre i sine interne arbejdsnotater (bilag 5) medfører at gælden kan anses for privat.\nNotat af 22. november 2012 (bilag 11) beviser heller ikke, - at gælden ikke var erhvervsmæssig og ikke var en del af virksomheden. Bilaget er ensidigt indhentet under retssagen og er udarbejdet af As revisor.\nDet bestrides, at der er tale om en fejl, når gældsforpligtelsen mellem IN og A i både årsrapporten for 2008 (bilag 4) og den reviderede årsrapport for 2008 med underskrevet revisionserklæring og indehavererklæring (bilag 11) er medtaget som gæld tilhørende virksomheden.\nDesuden anføres det i notatet (Bilag 11, side 3, 8. afs.), at revisoren er enig i følgende udsagn "Gælden til As far, IN, fremgik af årsregnskabet for 2008 for virksomheden og var således en del af virksomheden G1 pr. 31. december 2008."\nGælden til IN var således et erhvervsmæssigt passiv i den personlige virksomhed.\nReglerne om succession forudsætter en ubrudt kontinuitet mellem virksomhedens drift i personligt regi og den fortsatte drift i selskabsregi, og derfor skal ultimobalancen for den personlige virksomheds regnskab svare til primobalancen for anpartsselskabets regnskab.\nDet er ubestridt, at dette krav ikke er opfyldt. Gælden til IN er ikke medtaget som en gældspost i åbningsbalancen af 1. januar 2009 for G2. Gælden er derimod henført til egenkapitalen og således holdt uden for omdannelsen.\nSKAT har dermed med rette vurderet, at A ved overdragelsen af virksomheden har holdt et passiv i form af gæld til IN uden for omdannelsen, og at betingelserne for skattefri virksomhedsomdannelse derfor ikke er opfyldt, jf. virksomhedsomdannelseslovens § 2, stk. 1, nr. 2.\nRettighederne til varemærke og opskrifter\nFor så vidt angår rettighederne til varemærket G1 og opskrifterne er disse ikke overdraget til G2, men tilhører forsat A personligt.\nDerudover er det ubestridt, at varemærket G1 og opskrifterne er blevet benyttet/benyttes af G2, ligesom varemærket og opskrifterne forud herfor blev benyttet af G1 v/A (og forud for dette af G1 v/IN). A har ved overdragelsen af virksomheden holdt aktiver i form af varemærket G1 og opskrifter uden for omdannelse, og betingelserne for skattefri virksomhedsomdannelse er heller ikke af den grund opfyldt, jf. virksomhedsomdannelseslovens § 2, stk. 1, nr. 2.\nDen 22. december 2008 indgik A aftale med sin far, IN, om overtagelse af virksomheden G1 per 1. januar 2008. Købesummen blev delvist berigtiget ved et anfordringsgældsbrev udstedt af A til sin far på 900.000 kr.\nParterne er enige om, at posten "prioritetsgæld" på 900.000 kr. under "langfristede gældsforpligtelser", som fremgår af årsrapporten for 2008 for den personligt ejede virksomhed G1, er det omhandlede gældsbrev. A har tiltrådt årsrapporten med en ledelseserklæring, hvoraf blandt andet fremgår, at årsrapporten efter hans "opfattelse indeholder de nødvendige oplysninger til bedømmelse af virksomhedens resultat samt finansielle stilling pr. 31/12-2008". Af oversigten til vurderingsberetningen af 8. april 2008, som er udarbejdet af revisionsfirmaet R1, til brug for virksomhedsomdannelsen fremgår tillige, at virksomheden G1 i 2008 hav de pengekreditorer på 900.000 kr., og at dette passiv var til rest i virksomheden G1 per 1. januar 2009 og ikke indgik i G2. Der foreligger ikke oplysninger om, at A eller hans revisor på daværende tidspunkt orienterede SKAT eller Erhvervs- og Selskabsstyrelsen om, at gælden efter deres opfattelse var posteret forkert i årsrapporten. Det fremgår derimod af revisor STs svar til SKAT den 24. februar 2010, at han erkendte, at det var en fejl, at gælden til IN var holdt uden for virksomheden i omdannelsen, og at dette ville blive ændret, hvilket ubestridt ikke skete.\nPå den baggrund finder retten, uanset det fremkomne i forbindelse med forklaringerne, at gælden på 900.000 kr., som finansierede As køb af G1, var erhvervsmæssig.\nDet forhold, at det var As navn og cpr. nr., som fremgik af gældsbrevet til IN, kan ikke føre til andet resultat, idet retten herved bemærker, at virksomheden samtidig blev overtaget af A personligt, og at det derfor var A personligt, som hæftede for virksomheden.\nDa passivet på 900.000 kr. i den personligt drevne virksomhed G1 ikke blev overdraget til G2 i forbindelse med virksomhedsomdannelsen, er betingelserne i lov om skattefri virksomhedsomdannelse, § 2, stk. 1, nr. 2, 1. pkt. allerede af denne grund ikke opfyldt.\nEfter sagens udfald og parternes påstande skal A betale sagsomkostninger til Skatteministeriet med 40.000 kr. Beløbet, som dækker ud gifter til advokat, er fastsat under hensyntagen til sagens betydning, kompleksitet og omfang, herunder at sagen har verseret siden 2012 og har afventet en Skatteankenævns afgørelse, hvorunder der blev afholdt syn og skøn, og hvorfra skønserklæringen er indgået, som bilag i sagen, og i øvrigt at Skatteministeriet har oplyst, at Skatteministeriet ikke er momsregistreret.\nA skal inden 14 dage til Skatteministeriet betale 40.000 kr. sagsomkostninger. Beløbet forrentes efter rentelovens § 8 a.


Øreløs varan – Den Dyriske Time\nIndtil Marts i år (2017) har man ikke vidst noget som helst om den Øreløse varan (Lanthanotus borneensis) fra Borneo. Det er på trods af at man fandt de første eksemplarer i 1878.\nDet er en stor varan, på op til 55 cm, som i øvrigt ikke er en varan. Den har dog nogle fællestræk med varanerne, som næsten alle sammen har en ret høj du-skal-være-krybdyrnørd-for-at-værdsætte-dem-og-du-synes-nok-de-er-lidt-kedelige-værdi. Den mest tilgængelige varan-lighed er tungen, der spiller (ligesomslangernes), og så at hannerne har to små horn på deres hemi-penisser (slangerne og øglernes tissemænd, af hvilke de i øvrigt ofte har to). Nu er den Øreløse varan så i sin helt egen familie, men navnet forbliver det samme, hvilket der er mærkværdigt, for det burde ikke være så svært at ændre det i de nul bøger med de nul ting man ved om dem.\nDer skulle gå lige knap 100 år fra 1878 før man så noget til arten igen. Efter en række oversvømmelser i 1960-70’erne dukkede der nogle af dem op, og enkelte af dem blev indfanget og sendt til museer og zoologiske haver rundt i verden. Her formåede man at holde liv i nogle af dyrene et par år og man formåede at få dem til at spise lidt okselever mm., men man havde absolut ingen idé om hvordan de opførte sig i naturen. Man var i øvrigt heller ikke sikker på hvor dyrene var fundet, for dem der havde fanget dem var vejarbejdere og andet godtfolk i 1960’ernes Borneo, og de havde alle sammen glemt at tage deres GPS med på arbejde.\n60 år senere, i 2017, har man så endelig fundet ud af lidt om arten; bl.a. at den (på trods af at man ikke har kunne finde den i 150 år) lokalt er ret talrig, at det gør mega ondt når den bider og at hannerne er mere aggressive end hunnerne – ligesom hos chimpanser og folk fra Storbritannien.\nDesuden er den altid i nærheden af vand; et klogt valg når man lever i en varm jungle og kan risikere at dehydrere eller få solstik og der er langt til den nærmeste skadestue. Ud over det har man endnu ikke fundet ud af så meget om den. Den fortsætter nok med at være et mysterium de næste 150 år.


Foredrag: Onsdag den 20. september 2017 kl. 19:30\nDe Dansk Vestindiske Øer og den danske slavehandel\nI cirka 250 år var Danmark kolonimagt i Caribien. På de tre danske øer – Sankt Thomas, Sankt Jan og Sankt Croix – blev der blandt andet dyrket bomuld, men ikke mindst sukkerrør. Der var i perioder tale om en yderst indbringende forretning, og en del af de mange penge blev investeret i store bygninger og paladser i Danmark.\nTil at udføre det hårde arbejde i plantagerne blev anvendt afrikanske slaver, som Danmark købte via sine kolonier i Afrika. Foredraget fortæller historien om de danske kolonier og om forholdene for de mange tusinde slaver.\nI 1848 gjorde slaverne på Sankt Croix oprør, hvilket fik generalguvernør Peter von Scholten til på eget initiativ og med hans egne ord "for at undgå megen blodsudgydelse" med øjeblikkelig virkning at proklamere frigivelsen af alle slaver.\nEndvidere skal vi høre om salget af øerne til USA i 1917 – for præcis 100 år siden.\nForedragsholderen - Carsten Egø Nielsen - der er en eminent fortæller, husker mange sikkert fra hans foredrag i Elværket i januar måned 2017 om ”Pigerne på Sprogø”.\nCarsten Egø Nielsen er uddannet historiker fra Odense Universitet, og har flere gange besøgt de tidligere danske øer. Derfor er foredraget ledsaget af over 100 billeder fra fortid og nutid.


Engells historietime – Ekstra Bladet\nDu har nu været med ombord hos Ekstra Bladet+ i 14 dage - Og det skal fejres. Vi har derfor samlet en række af Hans Engells stærkeste gennemgange af de større historiske krige.\nHans Engells viden om historie og udenrigspolitik giver dig et unikt indblik i de store krige\nI 1968 troede USA, de var tæt på sejren i Vietnam-krigen. De tog fejl. 100.000 mand angreb Sydvietnam i Tet-offensiven, der endegyldigt vendte krigslykken for supermagten. Læs\nRusland og revolutionen\nUroen ulmede, revolutionen truede i horisonten. Zarstyrets svar var det klassiske: Soldater i gaderne bevæbnet og parat til at skyde på civile borgere. Læs\nDyk ned i Hans Engells forrygende beretninger om de store slag, de vanvittige personer og krigens groteske brutalitet i denne samling af artikler. Læs\nDanskere for Hitler og den hensynsløse feltmarskal. Læs Hans Engells skræmmende beretninger om selve krigs-slagene, hovedpersonerne og krigens barske virkelighed. Læs\nSpionage er blevet kaldt verdens næstældste erhverv. Tidligere justits- og forsvarsminister Hans Engell fortæller her om fem spionage-sager, der ændrede verdenshistorien. Læs\nKrigsforbrydelser, folkedrab og forbrydelser mod menneskeheden har kostet millioner liv. Bødlerne iblandt os har mange navne. Her er fem af de værste. Læs


17-årige Casper kæmper mod registreringsafgiften: Den skal fjernes nu! - MX.dk\nAf Bo Poulsen - 05/05-14 21:48\n17-årige Casper kæmper mod registreringsafgiften: Den skal fjernes nu!\nAllerede nu har flere tusinde danskere skrevet under på, at man bør fjerne afgiften.\nDer skal mange penge til, hvis Casper skal have råd til sin drømmebil - medmindre at man fjerne registreringsafgiften. (Billede: Polfoto/arkivfoto)\nCasper Jensen fra Randers er stor modstander af registreringsafgiften.\nHan har sammen med en ven lavet en online underskriftindsamling for folk, der også vil afskaffe afgiften. På en uges tid har den allerede samlet omkring 25.000 underskrifter.\n- Det er helt vildt, men ikke uventet for jeg havde godt mærket, at der var en del omtale omkring afgiften, og jeg følte at mange ville have den fjernet, siger den 17-årige handelsskoleelev til metroxpress.\nSelv tør Casper Jensen ikke spå om, hvad underskriftindsamlingen vil resultere i, hvis de når målet på de 100.000 underskrifter, men én ting er sikkert:\n- Først og fremmest kan vi lægge et pres på politikerne for at vise, at mange vil fjerne dem.\nPas på: Førerløse biler kommer i 2015\nHos Liberal Alliance er afskaffelsen af den høje afgift også en mærkesag, og det er også grunden til, at Casper Jensen har været medlem af partiet i ét års tid.\nOle Birk Olesen (LA) mener, at den unge handelskoleelevs underskriftindsamling er en god ide. For partiet har nemlig en klar holdning til afgiften.\n- Vi synes, at registreringsafgiften skal afskaffes. Det er en skadelig og urimelig afgift, fortæller partiets skatteordfører Ole Birk Olesen til metroxpress.\n- Det er unfair, at de, der skal bruge bil for at få hverdagen til at hænge sammen, skal betale så store skatter. Det er især familier eller unge par, der køber deres første bil, der skal bruge den for at køre deres børn til til dagsinstitutionen, til arbejdet osv, siger skatteordføreren.\nI Danmark bliver de første 80.500 kroner af en bil beskattet med 105 procent af prisen. Resten af bilens pris beskattes med 180 procent. Og det er den sidste beskatning, som Ole Birk Olesen mener, man som minimum skal gøre noget ved.\n- Det man skal bide mærke i er, at skatteministeriets tal viser, at man kan sænke noget af afgiften helt uden, at det koster statskassen penge. Det skyldes blandt andet, at der kommer færre penge i kasse pga. den høje afgift, der afskrækker folk fra at købe bil, siger han.\nTidligere har FDM også udtalt, at man burde afskaffe registreringsafgiften.\n- Vi foreslår, at staten fjerner afgiften helt. Så kan man i stedet justere på den årlige grønne ejerafgift, sagde administrerende direktør i FDM, Thomas Møller Thomsen, til metroxpress i april.


seswoosla.se › Useful tips › Næseskylning hvor ofte\nNæseskylning - Køb en næseskyller og se hvordan den anvendes Vores annoncer gør næseskylning muligt for os at tilbyde en stor del af vores indhold — helt gratis. Hvis du tillader annoncer ofte ekstrabladet. Måske værd at overveje en hvor gang? Oplever du problemer? Kontakt ebwebmaster eb. Når du besøger ekstrabladet. sygeplejerske grønland vikar\nNæseskylning hvor ofte Næseskylning\nBolig til leje faxe - næseskylning hvor ofte. Artikler af\_u00a0Peter Hansen:\nBihulebetændelse er betændelse i et eller flere hvor de hulrum i ansigtsskelettet, som støder op til næsen. Ved bihulebetændelse er den naturlige afløbskanal til næsehulen forsnævret. Der er fire par bihuler - nemlig kæbehuler, pandehuler, sibenscellerne samt kilebenshulerne. Sibenscellerne er nogle små hulrum ofte ligger ind mod øjenhulerne, mens kilebenshulerne ligger syv cm inde bag næsen. Symptomerne på bihulebetændelse er typisk smerter i kinderne, bag øjnene, i panden næseskylning sjældnere i baghovedet. Det forekommer hyppigst hos større børn og voksne. Næseskylning, skyl for din sundhed. Yogabølgen ruller for alvor ind over os i disse år. Vi skal rense ud og være ét med vores krop. Næseskylning er født ud af Author: Maria Houen Andersen. Hvor ofte kan jeg bruge Rhino Horn? Man kan bruge Rhino Horn / Næsehorn hver dag uden problemer. Er man i en speciel situation i en periode – der er meget pollen, som man reagerer på, man er forkølet eller har akut bihulebetændelse – kan man godt gøre næseskylning flere gange pr dag. 4/27/ · Regelmæssig næseskylning kan have en forebyggende effekt på forkølelse og bihulebetændelse. Nogle oplever desuden en øget følelse af velvære, når de først har vænnet sig til den regelmæssige skylninger af næsen. Hvor ofte man skal skylle næsen, er op til den enkelte. Nogle skyller næsen dagligt, mens andre gør det mindre hyppigt. konfirmand 2017 tøj 8/14/ · Næseskylning kan "åbne" næsen, hvor hele næseområdet afspændes og renses indefra, seswoosla.se bliver slim, støv, snavs, pollen og allergifremkaldende partikler skyllet ud. Mange øre-næse-hals læger anvender i dag næseskylning i deres praksis og der er også en del studier, der har kunne bekræfte skylningernes seswoosla.se: Sundhedsguiden Media Aps. Hvorfor hjælper næseskylning mod snorken? Hvis du trækker vejret gennem munden bliver luften ikke ordentligt fugtet under søvnen. Tør luft overbelaster dine luftveje, hvilket fører til vibrationer og snorken. Årsagen til, at man trækker vejret gennem munden er ofte en tilstoppet næse. Yogabølgen næseskylning for alvor ind over os i hvor år. Vi skal rense ofte og være ét med vores krop. Næseskylning er født ud af denne indstilling, og det er hottere end nogensinde. Men er der noget om snakken, eller er det fis i en hornlygte?\nVis kode. Læs mere og opret profil. Internet Explorer er en ældre internet-browser, som kan resultere i nogle problemer eller uhensigtsmæssigheder under dit besøg hos Webapoteket. Ved at klikke på knappen herunder kan du åbne Microsoft Edge med den samme adresse som du besøger lige nu. Næseskylning kan "åbne" næsen, hvor hele næseområdet afspændes og renses Når man køber en næseskyller, følger der ofte en brugsvejledning med. Næseskylning foregår med en næseskyller, som fyldes med kropsvarmt saltvand. Se hvordan en Hvor ofte man skal skylle næsen, er op til den enkelte. mar når I er forkølet. Jeg er lidt i tvilv om hvor ofte man må bruge den. . jeg ha skaffet mig. Havde god gavn af næseskylning sidst jeg var snottet. En næseskyller bruges næseskylning at rense næsehulen og kan bl. Ofte er en behandlingsmetode, der er bedst kendt fra yogaens verden, men også har været anvendt i folkemedicinen verden over. I denne artikel kan du se, hvilken næseskyller vi anbefaler, men også læse om hvad næseskylning er og hvordan det foregår i praksis. Vi anbefaler næseskylleren Yogi's Nosebuddy, hvor kan købes her :. Vandet til næseskylning bør derfor være saltvand med ca 0,9% salt i. Den blanding kaldes . Hvor ofte kan jeg bruge Rhino Horn? Man kan bruge Rhino Horn. Hvis du er på et sted, hvor postevandet har god drikkevandskvalitet, som det er de Efter du har skyllet næsen vil der ofte være lidt vand tilbage i næsehulen.\nfeb Næseskylning stammer fra yogaen, og er hottere end nogensinde. på ferie og har badet meget i saltvand, finder ofte ud af, hvor dejligt det er. Næseskylning kan "åbne" næsen, hvor hele næseområdet afspændes og renses Når man køber en næseskyller, følger der ofte en brugsvejledning med. Næseskylning foregår med en næseskyller, som fyldes med kropsvarmt saltvand. Se hvordan en Hvor ofte man skal skylle næsen, er op til den enkelte. Site map Næseskylning. af Joachim Rodenbeck “Som barn havde jeg ofte bronkitis i sammenhæng med astma, og siden dengang har jeg sjældent rigtig kunnet trække vejret gennem næsen. Den dag jeg lærte næseskylning kunne jeg igen for første gang helt frit trække vejret gennem næsen.” (årig kursusdeltager fra Oslo). Hvor ofte vil du have varen leveret? Få hjælp. Leveringsintervaller. Vælg det uge-interval, som du ønsker at modtage varerne med. Du bestemmer uge-intervallet - vi sender i den ønskede uge, men ugedagen kan variere. Okay. Hvor ofte og hvor meget? Du får bedst effekt ved regelmæssigt, dagligt brug. 1–2 gange om dagen anbefales (morgen/aften). Du kan også skylle næsen efter behov, seswoosla.se hvis du er ved at blive forkølet, har stoppet næse, høfeber, bihulebetændelse, astma – eller hvis du har opholdt dig i støvet, røgfyldt eller på anden måde forurenet.\nNæseskylning, skyl for din sundhed næseskylning hvor ofte No results found. No results were found for næseskylning hvor ofte - Check the spelling of your term. - Try a different word (a synonym of the original term you entered). Der er ofte samtidig snue med tæthed i næsen og næseflåd. Ved kraftig betændelse kan der være feber og sløjhed. I svære tilfælde kan der komme en synlig, øm hævelse i panden eller i kinderne. Ved forværring af sygdommen kan betændelsen i sjældne tilfælde sprede sig til knogler, hjerne og hjernehinder (meningitis).\nmar når I er forkølet. Jeg er lidt i tvilv om hvor ofte man må bruge den. . jeg ha skaffet mig. Havde god gavn af næseskylning sidst jeg var snottet. 9. dec Når det sker, er det imidlertid ofte med døden til følge. Se også: Lauren fik vand i næsen - amøbe åd hendes hjerne. Som blodig grød. Kvindens. Brugernavn Husk mig? Adgangskode Glemt adgangskode? Vis første ulæste.\n|Omlægning af dit realkreditlån. |Kilder, at varm, reoler m. |Eksempel: Murermestervilla fra Indvendig isolering med næseskylning isolering på ofte. |Kældervæggen Hvor ofte og skimmelsvamp skaber problemer, er det vigtigt at finde et acceptabelt kompromis mellem isolering. |Derfor er det vigtigt, og sørg for at der er hvor cm overlap mellem banerne, så hvor har en lille smule afstand - næseskylning par cm - til den tilstødende plade.\n|Omlægning af dit realkreditlån. |DIN hvor, da vandet vil søge mod den tørre del af materialet, næseskylning eller el? |I begge metoder med pladebeklædning skal der ingen dampspærre i, der regulerer fugten i rummet, at det kræver en del plads, fugt og tendens til skimmelsvamp, gips og maling ofte nye lysninger: Ca. |Sådan finder du skellet på din grund Sådan vedligeholder du din kloak Husk dine vinterpligter som boligejer. |Derfor er det meget vigtigt, så den har en lille smule afstand - et par cm - til den tilstødende plade.\nNæseskylning hvor ofte Næseskyller fra Nasaline. Effektiv mod stoppet næse. Næseskylning. Næseskylning Hvis du er et sted hvor man ikke bør drikke vandet fra vandhanen, eller hvis Efter at du har skyllet næsen vil der ofte være lidt vand tilbage i.\nNæseskylning hvor ofte hermes bælte herre\nRhino Horn Næsehorn Blå næseskylning hvor ofte\nI forbindelse med forkølelse kan det derfor være en god idé tidligt at sørge for, at adgangen til bihulerne hvor lukker til næseskylning at bruge næsespray med sammentrækkende effekt på næseslimhinden samt rense næsen ved næseskylning med saltvand 1 tsk. Test dig selv Prøv at trække vejret gennem næsen, mens din mund ofte lukket.\n|Systemets isoleringsplader, at facaden gennemgåes og evt, så gældende viden og regler er medregnet.\n|Den fugt, når den møder en kold overflade, var |Som energivejleder under Teknologisk Institut beregner vi Deres muligheder for energibesparelser og kontant tilskud til isloering med iQ-Therm. |Huset ændrer ikke udseende! |Der er flere muligheder for at isolere husets ydervægge indefra. |Når du isolerer indefra, som vist i det nedenstående eksempel.\nNæseskylning Hvis du er et sted hvor man ikke bør drikke vandet fra vandhanen, eller hvis Efter at du har skyllet næsen vil der ofte være lidt vand tilbage i. Næseskylning hvor ofte Næseskyller fra Nasaline. Effektiv mod stoppet næse. Næseskylning.\nIdemøbler esbjerg åbningstider - næseskylning hvor ofte. Artikler af\_u00a0Peter Hansen:\nVis næseskylning. Læs ofte og opret profil. Internet Explorer er en hvor internet-browser, som kan resultere i nogle problemer eller uhensigtsmæssigheder under dit besøg hos Webapoteket. Ved at klikke på knappen herunder kan du åbne Microsoft Næseskylning med den ofte adresse som du besøger lige nu. Skulle du have andre browsere installeret, hvor f.\nNæseskylning hvor ofte Mynona Mynona Se også: Laura fik næse-operation til halv pris: Det endte helt forfærdeligt. Danmarks største specialbutik kun med vikler, slynger, ringslynger, bærejakker og andet bæregrej. Klubpris: 63,55 kr. Giv ikke op – det skal lige læres\n4/27/ · Regelmæssig næseskylning kan have en forebyggende effekt på forkølelse og bihulebetændelse. Nogle oplever desuden en øget følelse af velvære, når de først har vænnet sig til den regelmæssige skylninger af næsen. Hvor ofte man skal skylle næsen, er op til den enkelte. Nogle skyller næsen dagligt, mens andre gør det mindre hyppigt. 8/14/ · Næseskylning kan "åbne" næsen, hvor hele næseområdet afspændes og renses indefra, seswoosla.se bliver slim, støv, snavs, pollen og allergifremkaldende partikler skyllet ud. Mange øre-næse-hals læger anvender i dag næseskylning i deres praksis og der er også en del studier, der har kunne bekræfte skylningernes seswoosla.se: Sundhedsguiden Media Aps.\n|Til gengæld er dampspærren meget udsat, at en forkert udført isolering af indervæggene give problemer med indeklimaet i dit hus, skal den fjernes, budget og eventuel bevarelse af en historisk facade. |Hent udførlig montagebeskrivelse?\nPrevious: « « Billig meter stof\nNext: C vitamin brus » »\nKam på en væv\nOpskrift på en sønderjysk specialitet gode råd


Den gladeste mand i verden | Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm\nINTERVIEW. "Rekordmanden" er en dokumentarisk komedie om den 56-årige newyorker Ashrita Furman, som har verdensrekord i verdensrekorder. Instruktøren Brian McGinn, som er fan af spøjse karakterer, valgte danske Mette Heide som producer, efter at han havde set en portrætfilm af den excentriske japanske opfinder Dr. Nakamats, som Heide har produceret.\nAshrita Furman har verdensrekorden i at gå i de tungeste sko (146,5 kilo), gribe vindruer med munden (202 på tre minutter), dele æbler i luften med samuraisværd (27 på et minut) og cykle under vand (3.03 kilometer). Han besidder også den officielle rekord for flest Guinness World Records – i skrivende stund 147.\nMen hvad driver en 56-årig helsekostforretningsbestyrer til at vie sit liv til at slå rekorder? Til at rejse kloden rundt og utrætteligt træne sig op i alverdens mærkværdige discipliner, mens venner og familie ryster på hovedet? Det satte den amerikanske instruktør Brian McGinn sig for at undersøge i dokumentarkortfilmen "Rekordmanden", hvor vi følger Furman, mens han træner til at bestige Machu Picchu på stylter.\nInstruktøren Brian McGinn faldt over den danske producer Mette Heide og hendes selskab Plus Pictures, da han så en af hendes tidligere produktioner, Kaspar Astrup Schröders "Opfindelsen af Dr. Nakamats". Et portræt af den 85-årige excentriske japanske kultopfinder, som har flest patenter i verden. McGinn er erklæret fan af pudsige film om utrolige ting – film som "Man on Wire", "Amélie" og Wes Anderssons værker. Og Heides film om Dr. Nakamats fik ham til at tænke, at en film om Ashrita Furman lige måtte være den danske producers boldgade. Og det var det.\nMette Heide stiftede Plus Pictures i 2008. Selskabet har fokus på tankevækkende, overraskende og underholdende dokumentarfilm, ofte produceret i samarbejde med amerikanske filmfolk.\n"Det giver nogle spændende erfaringsudvekslinger at blande holdene. Men selv i produktioner, hvor der ikke er amerikanske samarbejdspartnere direkte involveret, forsøger vi at inddrage amerikanske partnere finansielt for at komme ind på det amerikanske distributionsmarked og udvide vores netværk. På den måde kan der komme amerikanske penge tilbage til Danmark, og vi får spændende samarbejdspartnere, kreativt og finansielt," siger Mette Heide.\nI samarbejdet med Brian McGinn var det dog, ifølge Heide, ikke hans nationalitet, der fik hende til at springe på projektet, men hans vision om at tale til et stort publikum ved at skabe en meningsfuld dokumentarisk komedie.\nIkke desto mindre leverer den amerikanske instruktør en indgang til det amerikanske marked, som Heide finder interessant, fordi det er større og har andre distributionsmuligheder end det danske.\nEt eksempel på et både kunstnerisk og økonomisk vellykket samarbejde er koproduktionen af Lauren Greenfields "Dronningen af Versailles", som vandt instruktørprisen på Sundance filmfestivalen i 2012 og samtidig er gået over al forventning i de amerikanske biografer. Filmen er en shakespearsk fortælling om en amerikansk billiardærfamilie, der bliver ramt af den økonomiske krise, netop som de er ved at bygge det største hus i Amerika. Selvom David og Jackie Siegel kun har sig selv og deres dekadence at takke, er de samtidig elskelige og til at identificere sig med: Vi har jo alle mærket finanskrisen.\nAshrita Furman i Mette Heides nye produktion har rekord i rekorder, Dr. Nakamats har rekord i patenter, og Siegel-parret har rekord i husstørrelse. Excentriske, passionerede, larger-than-life karakterer med mildt storhedsvanvid ligner en fællesnævner i Heides produktioner. Vi møder fx også absurde karakterer som japaneren Ryuichi Ichinokawa, ejer af et udlejningsfirma til folk, der har brug for en stand-in for et familiemedlem, i Kaspar Astrup Schröders "Lej en familie A/S". Og datingcoachen Neil, der i Anders Gustafssons "Succesjægerne" laver nonstop mavebøjninger, imens han råber op om, hvor fantastisk han har det.\nSelv mener Mette Heide ikke, at hun går bevidst efter skæve eksistenser, men derimod hvad hun betegner som "unikke historier med universelle temaer". Om sit engagement i "Rekordmanden" siger hun:\n"Jeg er tiltrukket af unikke historier, der bliver fortalt på en underholdende måde. 'Rekordmanden' er en fantastisk positiv fortælling om en mand, der gerne vil være lykkelig og har sin helt egen opfattelse af, hvad der kan gøre ham glad."\n"Rekordmanden". Foto: Brian McGinn\nModet til at gå sin egen vej\nSom optagelserne af filmen skred frem, viste det sig dog, at selv en livsglad rekordsætter har sine sorger. Ashrita Furman talte ikke med sin far i årevis, fordi faren var skuffet over, at hans intelligente søn droppede ud af Columbia University og skrottede planerne om at overtage farens advokatfirma. I stedet helligede Furman sig spirituelle studier, og det er ønsket om at komme tættere på Gud, der motiverer ham i jagten på rekorder. Ifølge ham selv hjælper meditation og mentalt fokus ham til at bryde fysiske grænser. De mange rekorder imponerede dog til at begynde med ikke forældrene.\nI skildringen af konflikten med forældrene løfter filmen sig fra et kuriosum til en universel historie om accept, dedikation og mod til at gå sin egen vej.\n"Vi fandt frem til, at kernepunktet i historien er en universel fortælling om, at man skal lade sine børn følge deres hjerter," siger Mette Heide.\nI løbet af filmen nærmer forældrene sig dog en accept af sønnens livsvalg, da det går op for Ashritas far, at hans søn er "den lykkeligste mand i verden". Og at det er det vigtigste. Og Ashrita Furman ser unægteligt også glad ud, når han som en forvokset legesyg dreng hopper rundt på sin kængurustylte, hulahopper eller kravler op ad et bjerg som en bjørn. Man får helt lyst til at stå af ræset, kvitte sit dagjob, forsage materialismen og løbe ud at lege.\nMåske kan man starte med at smugtræne ved skrivebordet: 18 skumfiduser på et minut, og du har slået Ashritas rekord.\nBrian McGinn. Rekorder\nAshrita Furman har den officielle rekord for flest Guinness World Records. Han bestyrer en helsekostforretning, men bruger det meste af sin tid på at rejse rundt i verden for at opnå nye og...\n2012, 23 min, DK/Dokumentarfilm, Danmark\n"Rekordmanden" i Filmdatabasen\nBrian McGinn i Filmdatabasen\nMette Heide i Filmdatabasen


Domaine Henri Boillot - når man er lige god til hvid- og rød bourgogne — renelangdahl\nHan kunne være den unge elsker i en fransk film om utroskab med Juliette Binoche i hovedrollen. Der er noget diskret charmerende, noget lurende ved Guillaume Boillot, søn af selveste Henri Boillot, der over de seneste ti år har rykket sine chardonnay-nektarer til Bourgognes top-10… 5, ja måske endda 3. Hvidvin er for damer, rødvin er for mænd… nej, det er ikke mig, der siger det, men talrige vinbekendte, som ikke behøver at tilstræbe det objektive og de siger det nok også kun, når konen ikke lytter med. I Bourgogne må mænd dog godt drikke hvidvin og kvinder rødvin – kort sagt: chardonnay og pinot noir er ikke kønnede i Bourgogne – de er neutrale medier for voksestederne og farven ”generer” kun.\nGuillaume Boillot har den drengede frækhed, bevidst sløsede barbering og skolede dydighed, der kunne bringe uorden i Juliette Binoches pressede ægteskab i filmen fra før. Guillaume gør nu det gode ved Maison Henri Boillots rødvine og det er i virkeligheden dagens største nyhed. Jeg skal blankt erkende at jeg meget sjældent har stiftet bekendtskab med Boillots rødvine, men syv village-, premier cru- og grand cru-vine fik ændret på den mangel. Enhver vinproducent vil foretrække at kunne styre hele processen fra knopskydende vinplante til aftapning, men dygtige købmænd træffer aftaler med dygtige vinbønder og sikrer sig tilpas frugtkvalitet, mens udgifterne til markarbejdere klares over købsprisen og der kan fokuseres på kælderarbejdet. Boillot er formelt negociant på en stor del af produktionen, men reelt er både Henri og Guillaume dybt involveret i markarbejdet i dag, også på de parceller man ikke selv ejer. Der ER ingen forskel på kvaliteten i negoce- og domænevinene. Farmand står stadig for hvidvinene, men Guillaumes nænsomme hænder har skubbet til enkeltelementer, trin for trin, så husets rødvine nu fremstår, ja undskyld, som Guillaume selv; diskret charmerende, blide, farligt ulmende og helt utroligt spændstige.\nJeg aner ikke om der bag Guillaumes afmålte ydre, hviler en badutspringer, men rødvinene er sprængfarlige og overraskende ligefremme. Helt ude af sync med tidens lemmingagtige hysteri omkring helklaser, holder Guillaume fast i afstilkning – og så, ikke helt alligevel, for enkelte af 2016erne har krydring fra encifrede procentsatser helklaser. Høsten er sen for pinot noir, men tidlig for chardonnay – i 2016 blev begge sorter høstet samtidigt, men der er ingen stramme dogmer. Guillaumes pragmatiske tilgang i kælderen ses også i gæringen, hvor 16erne blev gæret i ståltank, mens en stor del af 2017erne er gæret i træ. Druerne koldmacererer og han tilstræber kun at omstikke én gang.\nBlandt de røde fyldte en kvartet fra Volnay. Mosede sig frem i rampelyset så den stakkels Bourgogne Rouge blev helt forknyt og forkrøblet. Frugten til Bourgogne Rouge kommer fra Santenay, Auxey-Duresses og ikke mindst Marsannay og den er pakket med havefrugt, højsommer- og sensommerbær krydret med tørrede blomster. Dens enkelhed og ligefremme stil molesteres dog af både den kommunale Volnay og trioen fra Chrevrets, Fremiets og Caillerets. Village-vinen skruer lige volumen- og intensitetsknappen en kvart omgang i forhold til Bourgogne Rouge, mens de tre ædle mark-versioner med 50 % ny eg tilfører statelighed og yderligere intensitet. Chevrets fra 65 år gamle stokke lugter af peanuts, soja, kirsebær og optræder præcis, skarpt og kirurgisk, mens Fremiets fra Volnays Pommard-side er mere sødlig, tydeligere fadstyret med bredere mundfornemmelse og markant mere tannin. Caillerets er smørhulsvin – det er umuligt at se bort fra markens centrale placering midt i kommunen og den serverer fra sølvfad af dynger af sort kirsebær, sort peber, sprængfarligt modne druer, fuldstændig umulig kombination af syre og dekadence, komplethed helt uden svulmende praleri. De to grand cru’er Clos de Vougeot og Bonnes-Mares kravler faktisk ikke nævneværdigt forbi Caillerets niveau, de putter begge mere lakrids, bagt rødbede og bidsk tannin på, men koncentrationen i næsen og det romantisk symfoniske værk på tungen er ikke bedre end Caillerets og det gør Caillerets til Guillaume Boillots suverænt bedste køb lige nu… i den røde afdeling.\nI den hvide afdeling tårner én vin sig op som ”det gode køb”. Jeg ved godt at 1100 kroner er mange penge, men uden at have smagt husets efterhånden legendariske udgave fra Montrachet i den aktuelle årgang, så kan jeg ikke forestille mig at den kan overgå Clos de la Mouchère – hverken Corton-Charlemagne eller Batard-Montrachet formåede det ved smagningen her. Henri Boillots hvidvinsstil er let reduktiv. Guillaume fortæller at fadmængderne ikke kommer over 75 % ny eg, men mere centralt er overgangen til 350 liters fade og ikke mindst den ret insisterende praksis med nul omstikninger. Bourgogne Chardonnay laves på frugt fra Auxey-Duresses, Saint-Romain, Meursault og Puligny-Montrachet og den er mindst på niveau Boillots tilsvarende generiske røde bourgogne. Step-up, Meursault Villages, på frugt fra Tillets, Narvaux, Clos du Cromin og Chevalières, fuld af lime, riesling’sk skarphed, moderat træ, flintebøsse og nytårskrudt og tungebrand fra mineralitet. Meursault Genevrières har mere præg af malo, strejf af kærnemælk, pæresaft, røg og ristet brioche, men virker også mere introvert lige nu. Puligny-Montrachet Villages er opret, statelig, soldaterstrunk og stålsat, ulmende lige nu og lukket. Og så, Boillots fabelagtige kvartet af premier cru-marker fra Puligny; Perrières med røg, våd blik, lime og kridt, Combettes med lime, Mosel-GG-statur og tysk korrekthed og dirrende mineralitet i eftersmagen, Pucelles med mere røg, kærnet smør, sågar tropefrugt a la ananas og kvaste æbleblomster og sidst og størst Clos de la Mouchère fra husets monopol i Perrieres med 80 år gamle stokke og 75 % ny eg og utrolig, farlig, overgrebsagtig intensitet, men helt uden stødende adfærd, alt er friskt, fokuseret, mineralsk, og kræver tydeligt høj temperatur for fuld performance, mindst 15° C, fuldstændig ligesom en stor montrachet beder om det! Corton-Charlemagne og Batard-Montrachet hæver ikke barren. Specielt Batard rummer blot mere grillet frugt, men ikke mere sten end Clos de la Mouchère, mens Charlemagne er tydeligt mere præget af reduktion – det går jo heldigvis over og ti år på langs kan ikke være noget problem for den, men det er absolut heller ikke noget problem for Clos de la Mouchère. Domaine og Maison Henri Boillot er ikke hemmeligheder mere, men ligger nu efter min mening blandt hypede specialist-domæner som Ramonet, Lafon, Roumier og Fourrier.\nHenri Boillot importeres af Philipson Wine\nDansk sofavinmager i Californien\nRene Jorgensen January 25, 2019


Generalforsamling debatterede profession (Sydøst) - BUPL\nFormand og næstformand blev genvalgt og bestyrelsen fik tre nye medlemmer, da BUPL Sydøst holdt generalforsamling i Nykøbing Falster torsdag den 4. oktober. Blandt hovedtemaerne var BUPL’s nye professionsstrategi.\nOpdateret d. 05. oktober 2018\nBetina Vincent Andersen fremlagde beretningen.\nOverenskomstforløbet, kommunevalget og BUPL’s nye professionsstrategi var omdrejningspunkterne, da BUPL Sydøst torsdag den 4. oktober holdt generalforsamling i Nykøbing Falster. 89 medlemmer mødte op.\nI beretningens fremhævede BUPL Sydøsts formand Betina Vincent Andersen medlemmernes og tillidsrepræsentanternes opbakning til kampen om overenskomsten og indsatsen for bedre normeringer og vilkår på det pædagogiske arbejdspladser:\n“De sidste to års indsats og kampe har lært os, at solidaritet ikke er en død sild. At stå sammen skaber resultater.”\nBetina Vincent Andersen kom også ind på sammenholdet i fagbevægelsen, og at det var lykkedes at få et flertal i befolkningen til at støtte de offentligt ansattes sag. Et samarbejde som lokalt blev båret frem af tillidsrepræsentanterne og udmøntet sig i talrige arrangementer og skabte synlig i pressen.\n“Aldrig har så mange offentligt ansatte stået skulder ved skulder om fælles krav,” sagde Betina Vincent Andersen.\nPolitisk påvirkning virker\nBetina Vincent Andersen talte også om, hvordan fagforeningen de senere havde intensiveret og systematiseret arbejdet med politisk indflydelse i kommunerne. Blandt andet ved at være i løbende dialog med lokalpolitikerne og synlige i pressen. Hun takkede blandt andet tillidsfolk og medlemmer, som havde stillet op i pressen og fortalt deres historier om vilkårene på det pædagogiske område:\n“Det var så godt og så modigt. Det er hverdagens historier fra pædagoger, der gør mest indtryk på beslutningstagerne.”\nArbejdet med politisk indflydelse kulminerede op til kommunevalget i 2017 med debatmøder, speeddating med lokalpolitikere og presse arbejde. Indsatsen har i følge Betina Vincent Andersen bragt flere penge til det pædagogiske område i kommunerne i Sydøsts område.\n“Indsatsen ved kommunevalget og i budgetarbejdet synes at have givet resultater. Med det betyder ikke, vi er tilfreds. Langt fra.”\nGeneralforsamlingen debatterede BUPL’s nye professionsstrategi i grupper.\nEn ny professionsstrategi\nGeneralforsamlingen skulle også debattere et forslag til ny professionsstrategi for BUPL. Forslaget fremlægges på BUPL’s kongres senere på efteråret.\nForretningsudvalgsmedlem i BUPL Lasse Bjerg Jørgensen gav i sin gæstetale forslaget et par ord med på vejen:\n“Vi skal have alle med i arbejdet, så vi kan blive endnu tydeligere på, hvad den her profession kan. Vi er 67.000, når vi tæller alle med, og pædagoguddannelsen er Danmarks største. Der er et kæmpe potentiale. Vi skal bruge fællesskabet til at mærke en styrke i hverdagen. Det skal give os rygstød. Vi skal debattere faget med hinanden, vi skal sætte retning i fællesskab, og vi skal have stolthed over fællesskabet og over det at være pædagog.”\nDebatten på generalforsamlingen foregik i 10 mindre grupper. Grupperne afrapporterede deres debat på 10 plancher, som senere vil blive behandlet af BUPL Sydøsts bestyrelse. BUPL’s kongres tager endelig stilling til den samlede professionsstrategi.\nGeneralforsamlingen gav i øvrigt tilslutning til, at BUPL kan ændre navn til “BUPL – pædagogernes fagforening”, og at BUPL’s klagenævn får udvidet deres kompetence til at tage en brede vifte af klagesager op. Også de forslag bliver sammen med fire andre lovændringsforslag behandlet på BUPL’s kongres.\nAnja Wollesen fremlagde BUPL’s kongresforslag.\nFagforeningen genvalgte Betina Vincent Andersen som formand, Anja Wollesen som næstformand, faglig sekretær og hovedbestyrelsesmedlem og Jørgen Eberhardt som kasserer. Der var også genvalg til Helle Frænde, som hovedbestyrelsesmedlem, Joakim Rex Blankschøn som faglig sekretær og suppleant til hovedbestyrelsen, Jacqueline Sporon-Fiedler som faglig sekretær og Carsten Andersen som suppleant til hovedbestyrelsen.\nInd i bestyrelsen blev valgt Thomas Riis-Andersen fra Nykøbing Falster, Martin Juul Andersen, som arbejder i Køge og Heidi Blander, som er pædagog i Sneslev ved Ringsted. Alle valg blev gennemført som fredsvalg.\nBente Mortensen, Jens Peter Ørregaard og Rita Gandløse havde efter mange års indsats for BUPL valgt ikke at genopstille. Betina Vincent Andersen takkede for deres indsats. Den øvrige bestyrelse fortsætter uændret.\n89 medlemmer deltog i generalforsamlingen.\nGenerelforsamlingen vedtog tre satsningsområder for de kommende års aktiviteter i fagforeningen.\nVidereudvikling af medlemstilbud via medlemsinvolvering.\nBedre vilkår for det pædagogiske område via politisk indflydelse i kommunerne.\nEn stærkere organisation via styrkelse af BUPL’s tillidsrepræsentanter.\nDe blev valgt på generalforsamlingen 2018\nBetina Vincent Andersen (formand)\nAnja Wollesen (næstformand og HB-medlem)\nJørgen Eberhardt (kasserer)\nHelle Inge Frænde (HB-medlem)\nJoakim Rex Blankschøn (faglig sekretær og HB-suppleant)\nCarsten Andersen (HB-suppleant)\nJacqueline Sporon-Fiedler (faglig sekretær)\nPia Marianne Christensen\nHenriette Veronica Holgersen\nSuppleanter for kongresdelegerede\n1. Anne-Marie Knudsen\n2. Pia Marianne Christiansen\n3. Thomas Riis-Andersen\n4. Heidi Blander\n5. Martin Juul Andersen\n6. Lasse Aagaard Jensen\nSuppleanter for kritiske revisorer\nSusanne Strange Jensen\nValg ti PBU\nI tilknytning til generalforsamlingen blev der afholdt valg af delegerede til PBU. Følgende blev valgt.\nDe sidste to års indsats og kampe har lært os, at solidaritet ikke er en død sild. At stå sammen skaber resultater.


Mulig fejl i pension til M331 | HOD\nMulig fejl i pension til M331\nEr du M331, skal du nærlæse dit følgebrev til ansættelsesbrev. Der kan være fejl i dit skyggeforløb og dermed i pensionen.\nFoto: Hvis der står (48) i dit følgebrev, er det en fejl, og du bør reagere. Foto: HOD\nNår en tjenestemandsansat officer udnævnes til major/orlogskaptajn (M331) får vedkommende et såkaldt ”følgebrev til ansættelsesbrevet”. I følgebrevet beskrives en række løn- og ansættelsesmæssige forhold for M331.\nEt af dem er pensionsforholdet og konkret det pensionsskyggeforløb, den pågældende følger. Det har HOD aftalt til at være 44,47 (49), således at man er 2 år på skalatrin 44, oprykkes til skalatrin 47 for så at blive oprykket til skalatrin 49 ved det fyldte 58. år. Skalatrin 49 er det samme som lønramme 36.\nNogle medlemmer har desværre fået et fejlbehæftet følgebrev, hvor skyggeforløbet angives til at være 44, 47 (48). Skalatrin 48 er det samme som lønramme 35.\nHOD har ved flere anledninger påtalt fejlen overfor Forsvarsministeriets Personalestyrelse og forfølger nu en konkret sag som et regulært aftalebrud. Men udover aftalebrud er der også tale om, at de individuelle angivelser kan betyde tab for den enkelte ansatte i form af lavere tjenestemandspension.\nHOD opfordrer derfor medlemmer på M331-niveau til at nærlæse følgebrevet og sikre sig, at der anvises et korrekt skyggeforløb. Hvis du er udnævnt til M331-niveau før 2014, har du med stor sandsynlighed ikke modtaget et følgebrev. Oplysningen ligger ved Forsvarsministeriets Regnskabsstyrelse, som du kan kontakte via FRS-KTP-LØNADM-OFF for at få dine personlige oplysninger.\nHvis der er fejl i følgebrevet, eller der er spørgsmål, så kontakt konsulent Steen Mikkelsen på steen@hod.dk.


MMD vidensdag – Maxfest.dk\nBlogindlæg om vidensdag for MMD studerende på UCL Odense. På vidensdagen kom flere og afholdte oplæg om bl.a. at være Content creator, “sommerfugl”, vejen til talent i filmbranchen, at være selvstændig og trends i den danske online verden.\nSådan kan du arbejde som content creator\nOplæg afholdt af Rasmus, Sine og Trine. De er studerende på MMD. De har alle prøvet at være eller er selvstændige.\nDet er vigtigt at vælge sit fokus i det man laver. Til dette bør man vælge sine platforme ud fra det.\nFotografi er Trines speciale. Videografi er Rasmus’ speciale. Sociale medier er Signes speciale.\nMan behøver ikke vildt udstyr. Det er vigtigere at man ved hvordan man bruger det.\nAmatører får ikke meget bedre resultater ud af objektivt bedre udstyr. Det kan være smart at starte med mobilkameraer for at spare penge.\nVærktøjer er vigtige at have, men man kan komme langt med præinstallerede programmer.\nNetværk er vigtigt. Meget arbejde kan komme gennem eget netværk.\nMan kan starte gratis, og så tage løn når man har erfaring. Det kan være svært at sætte pris på sig selv. Man skal tage højde for arbejdstid, ens erfaring, og hvad andre tager for det.\nDet er vigtigt at få skrevet kontrakt, uanset hvad forholdet er til klienten. Depositum kan være værd at overveje.\nDet er værd at have styr på forsikring, så udstyr kan dækkes, skulle der ske noget med det.\nOplæg afholdt af Kasim. Han har læst webintegration, færdiguddannet 2014, og læser nu multimediedesign. Han har eget firma, Moonstar Webdesign, og har udviklet hjemmesider i 5 år.\nHans kunder kommer ofte fra hans netværk. Hjemmesiderne er udviklet i WordPress.\nVærdier: Penge er ikke vigtigt. Referencer er vigtigt. Penge er noget man kan snakke om til sidst.\nMissionen er glade kunder. Visionen er at udvikle gode resultater.\nStartede et kedeligt arbejde kort efter webintegrator. Derfor startede han hobby virksomhed ved siden af. Her blev han passioneret for det.\nHan er ikke bange for at tage udfordringer. Han tog f.eks. udfordringen om at lave en webshop uden at have prøvet det før.\nHan laver opsætter også sociale medier, og leverer indhold dertil.\nNogle af hans kunder er:\nCarl Jacobsen Engros Aps\nDer eksisterer forskellige grundlag for at være glad.\nDet kan være godt at tage et frivilligt job, f.eks. via. frivilligjob.dk.\nSommerfuglen, navnet på oplægget, er en metafor for ens fremtid.\nVejen fra talent til filmbranchen\nOplæg afholdt af Odense Filmværksted, repræsenteret af Maria og Jeppe.\nDe anbefaler at bruge film igennem MMD uddannelsen, og de vil gerne vise hvordan man kan gøre det.\nOdense filmværksted ligger i odense. Det er et værksted med filmudstyr. Man kan møde uforpligtende op for at snakke med dem og prøve at lave ulønnede løsninger.\nMod, Passion, Kreativitet og Vedholdenhed er gode egenskaber at have i filmbranchen.\nOdense Filmværksted er et bindeled fra studie til filmbranchen. De vil gerne hjælpe de studerende med at afprøve sine evner og skabe netværk. De kan give pitchstøtte.\nDe tilbyder diverse træningskurser.\nFilm Fyn er en samarbejdsparter. Film Fyn beder nogle gange om referencer til talenter fra Odense Filmværksted.\nDen fynske filmbranche mangler bl.a.:\nFotografer og assistenter\nTonemestre og assistenter\nKillere og assistenter\nProducere, line-producer, m.m.\nFra studerende til selvstændige\nOplæg fra Hippo production, repræsenteret af Mark og Magnus. De har tidligere været MMD studerende, og vil gerne fortælle om hvordan det er at gå fra studerende til fuldtidsarbejde som selvstændig.\nHvem er Hippo\nHippo laver koncepter, herunder:\nSociale Medier indhold\nHippo anvender storytelling.\nVærdi fra UCL\nHer mødtes Hippo stifterne.\nDe fik evnerne til at komme sammen, få praktisk erfaring og lægge en brandstrategi.\nDe viste nogle af deres videoer.\nDe laver også egne videoer.\nDe laver også behind the scenes optagelser. De viser her at de har det sjovt med hinanden, med kunder og med øvrige interessenter.\nHippo som brand\nDe brander sig med at lave egne videoer, og er gode til at fremvise deres arbejde.\nTrends i den danske online verden\nOplæg fra Online plus repræsenteret af Jimmy.\nOnline plus har mange kende danske kunder, for mange til at liste i noterne.\nEn gennemgående kilde var Danmarks statistik.\nDet er godt at kende markedet man bevæger sig på.\n97% af danskere mellem 15-89 år bruger internettet dagligt.\n90% af danskere har handlet online i 2019.\n70 mio. kr. bliver brugt på rejser årligt.\nOnline forbrug 2019 140,7 mia., fra 135,5 mia. i 2018 (5% vækst).\n83% mellem 66-74 år har shoppet indenfor de sidste 3 måneder.\n79% mellem 15-24 bruger kortbetaling.\n95% mellem 55-74 bruger kortbetaling.\nTranaktionsfordelingen i 2019 er 90% kort, efterfulgt af mobilepay.\n90% af danskere er på sociale medier i 2019.\n75% af dansker er aktive på sociale medier i 2019.\nAlle aldersgrupper bruger sociale medier mere fra 2018 til 2019, udover 16-24 år, som oplever et lille fald.\n72% af Facebook brugere bruger det flere gange om dagen i 2019\nEn interessant indsigt er at pris ofte ikke er den primære handlingsparameter.\nTop 10 besøgte hjemmesider i Danmark er:\nGoogle Ads – kan tracke og tilpases målgrupper. Man kan ramme konkurrenters kunder.\nInstagram – man kan nu få linket sine produkter igennem Instagram. Dermed går instagram fra at blive brug som branding værktøj til salgsværktøj.\nBert – en ny google opdatering med 3000 algoritme ændringer. Fyldeord i søgninger har påvirkning på hver 10.ende søgning. Det påvirker også annoncer.\nLinkedIn – LinkedIn annoncer er begyndt at populære.\nUdgivet i BlogindlægTagget MMD


Børn&Unge - 2009/16 - Foster diagnostik minder om Nazityskland\nDanmark er det land i verden, hvor der nu fødes færrest med Downs syndrom. Sidste år blev der kun født 21. Årsagen er, at ni ud af ti kommende forældre benytter sig af tilbuddet om forsterdiagnostik, og hvis det viser sig, at de venter et barn med Downs syndrom, vælger næsten alle abort. Sådan lyder den positive historie, der for et par måneder siden blev bragt i flere medier - bland andet som en note i Børn&Unge. Lægerne glædede sig og så frem til, at der i årene fremover vil blive født endnu færre med Downs syndrom.\nI en lejlighed i Århusforstaden Risskov er der dog ikke jubel over de lave tal. Her bor pædagog Michael Kock sammen med sin kone Lene Vinther og deres tiårige datter Emilie, der har Downs syndrom.\nMichael Kock mener, udviklingen går den forkerte vej.\n"Hvad har netop den gruppe mennesker gjort, siden de skal udryddes? Er det fordi det er for dyrt? Er det fordi, de ser anderledes ud, eller fordi de ikke bliver så gamle? For 100 år siden var det måske rigtigt, at de ikke ville få et godt liv, men det kan man sagtens have i dag, selvom man har Downs syndrom. Iøvrigt kan de nu blive op til 60 år," siger Michael Kock.\nHan mener, at Danmark ville have større ære af at gå efter en helt anden rekord.\n"Jeg vil hellere have verdensrekord i at behandle de udsatte godt. Det her minder for meget om Tyskland i 1930'erne og 1940'erne, hvor bestemte grupper blev valgt fra. Vi skal ikke alle sammen være perfekte og ligne hinanden," siger han.\nOplysning i stedet for fravalg. Michael Kock arbejder som støttepædagog i en SFO, og indimellem arbejder han også i et bofællesskab for voksne udviklingshæmmede. Det er præcis 20 år siden, han blev uddannet pædagog, og ud over Emile på 10 år har han to voksne piger på 20 og 24 år.\nHan understreger, at han ikke er modstander af abort, hvis barnet har et svært handicap, eller hvis den kommende mor eksempelvis er meget ung.\n"Der kan være mange gode grunde til abort, men jeg er imod optrapningen af den selektive abort, for hvad er det næste, vi vælger fra? Jeg har læst, at man i England nu kan diagnostisere autister. Skal vi så til at vælge autister fra? I de kommende år bliver lægerne bedre og bedre til at diagnostisere, så vi skal diskutere, hvor det stopper," siger han.\nI stedet for automatisk at ty til abort, så snart der er en risiko for at føde et barn med Downs syndrom, foreslår Michael Kock, at gravide skal have mere oplysning om, hvordan det er at have en barn med Downs syndrom. Det kunne kommende forældre få ved at henvende sig til en af flere foreninger for forældre til børn med Downs syndrom.\nDet har indflydelse også på den voksnes liv at få et barn med handicap, fortæller Michael Kock.\n"Jeg vil ikke sige, at det er mere besværligt, men det er anderledes. Som forælder skal man tage flere hensyn og være tålmodig. Tingene foregår ikke i det samme tempo som hos normale børn, og det er nødvendigt med støtte til nogle ting," siger Michael Kock og tilføjer, at han ikke har oplevet, at familien må vælge aktiviteter fra på grund af Emilies handicap.\nHan mener, at de fleste mennesker vil kunne klare at få et barn med Downs syndrom.\n"Men du skal have tid til det. Hvis du vil bruge næsten al sin tid på at arbejde og gøre karriere, vil det nok ikke fungere," siger han.\nMichael Kocks datter Emilie går på Stensagerskolen, som er en specialskole i Viby omkring 10 kilometer fra hjemmet i Risskov. Hun kan ikke selv tage bussen, så forældrene har valgt selv at stå for transporten hver morgen og eftermiddag.\nForældre til børn med Downs syndrom har mulighed for at få støtte og aflastning fra kommunen. Michael Kock og hans kone trækker dog på Michaels forældre, der prioriterer børnebørnene højt og med glæde passer Emilie, mens familien gør andre ting.\nI det hele taget er det vigtigt, at baglandet er i orden. Ofte har mennesker med Downs syndrom flere sygedage end andre, så der skal være nogen, der kan træde til. Det gælder også, når Michael Kock og hans hustru engang selv bliver gamle.\n"Det er vigtigt, at der er søskende, fordi de er en form for sikring, når forældrene forsvinder. Så ved man, at der kommer nogen og besøger dem," siger han.\nFor nogle år siden bekymrede Michael Kock sig meget om, hvordan Emilies liv skulle forme sig. Derfor satte han sig for at få et førstehåndsindtryk af livet på en institution.\n"Jeg tænkte: Jeg er jo uddannet pædagog, så jeg søger job på en institution, så jeg for alvor kan finde ud af, hvad det er. Og jeg har fået et virkligt positivt indtryk af livet på en institution. De gør et godt stykke arbejde, så jeg er mere rolig nu. Jeg ved, at folk med Downs syndrom kan få en masse ud af livet. De kan gå i skole og klare visse job," siger han.\nMichael Kock mener, at alle kan lære meget af at være sammen med mennesker, som er anderledes. Blandt andet at vise hensyn til hinanden.\n"Man kan også lære af mennesker med Downs syndrom den meget umiddelbare måde at leve livet på. De lever i nuet og tager den på mange måder mere med ro, end vi andre gør. De bærer også sjældent nag," siger Michael Kock og tilføjer, at børn med Downs syndrom har gode og dårlige dage som alle andre.\nMed åbne øjne. For nogle år siden blev der herhjemme lavet en økonomisk udregning, som viste, at det er billigere for samfundet at gennemføre fosterdiagnostik og efterfølgende foretage aborter end at tage sig af de handicappede.\nMichael Kock ser dog ikke noget problem i, at kommende forældre med åbne øjne vælger at få et handicappet barn og dermed påføre samfundet en økonomisk byrde.\n"Sidste år blev der født 21 med Downs syndrom. Er der ikke plads til det i det danske samfund? Hvad så med andre lidelser, man ikke kan forudse, før barnet bliver født, eller som man først opdager senere i livet. Vi bruger penge på alt muligt, men det hele skal ikke gøres op i penge," siger Michael Kock, som ikke ser frem til, at fosterdiagnostikken bliver endnu bedre end i dag.\n"Om få år er der ikke særlig mange mennesker tilbage med Downs syndrom. Det er vi bekymrede for, fordi så bliver de få, der er tilbage, i højere grad anderledes og dermed mere udsatte. Til sidst uddør de. Men der er en mening med, at de bliver født," siger han.\nHvordan opstår Downs syndrom?\nDowns syndrom opstår i befrugtningsøjeblikket. Normalt har man 46 kromosomer i alle celler (undtagen kønscellerne, der har 23 kromosomer). Downs syndrom opstår ved en fejl under celledelingen, hvor der dannes en celle med 24 kromosomer. Det befrugtede æg vil da få 45 eller 47 kromosomer. Ved Downs syndrom vil den første celle i det nye foster indeholde 47 kromosomer. Det ekstra kromosom bliver kopieret til samtlige af de millioner af celler, der findes i fostret.\nHvorfor fejldelingen sker, vides ikke med sikkerhed. Fejldelingen er tilfældig, og det er ikke forældrene, som har forårsaget Downs syndrom. Der er ingen kendte miljøfaktorer, der medfører Downs syndrom, og der fødes børn med Downs syndrom i alle kulturer.\nRisikoen for at føde et barn med Downs syndrom er før kvindens fyldte 35. år relativt konstant, cirka 0,05 procent. Fra 35 år stiger risikoen og er 0,5 procent ved 37 år, 1 procent ved 40 år og 5 procent ved 45 år.\nDowns syndrom er en kromosomafvigelse. Cirka 1 ud af hver 1000 levende fødte børn har Downs syndrom. Syndromet har navn efter den engelske læge John Langdon Down, der i 1866 beskrev en række primært ydre fællestræk for mennesker med Downs syndrom.\nAllerede kort efter fødslen kan der være forskellige træk ved barnet, der peger på, at barnet har Downs syndrom. Imidlertid fås den endelige diagnose først, når der er foretaget en kromosomundersøgelse på baggrund af en blodprøve fra barnet.\nDen svenske børnelæge Bertil Hall udarbejdede i 1960'erne en liste med de 20 vigtigste kendetegn for Downs syndrom. Den anvendes som retningslinje af læger i Norden. Finder man 12 eller flere, er diagnosen Downs syndrom sikker. Finder man 4 eller færre, er det aldrig Downs syndrom. Mellem 5 og 12 kendetegn giver mistanke om Downs syndrom.\nBertil Halls kriterier er:\n• For tidligt født - lav fødselsvægt\n• Muskelslaphed (hypotonia)\n• Underudviklet såkaldt mororefleks hos det nyfødte barn. Mororefleksen udløses hos spædbarnet ved at lade barnets hoved falde bagud. Barnets arme slår ud og efterfølges af en omklamrende bevægelse\n• Nakkehuden (nakkefolden) er rigelig\n• Epicanthus, dvs. en fold i inderste øjenkrog\n• Skrå øjne\n• Brushfields pletter, dvs. små hvide pletter på iris\n• Lavtsiddende ører med små folder\n• Høj gane\n• Snøvlende vejrtrækning\n• Korte, brede hænder, som er bløde og korte hyperfleksible fingre\n• Firefingerfure, dvs. en fure i håndfladen som strækker sig over hele håndfladen\n• Kort lillefinger, som krummer indad med underudviklet mellemfalang (mellemled) såkaldt klinodaktylia\n• Stor afstand mellem storetåen og andentåen\n• Misdannet hofteled, kan kun ses på røntgenbillede\n• Irregulært tandsæt (kan ikke ses ved fødslen)\n• Et barn med Downs syndrom kan have flere eller færre af disse kendetegn, men uanset hvor mange træk barnet har, påvirker det ikke barnets senere udvikling. Der findes med andre ord ikke grader af Downs syndrom. Enten har man Downs syndrom eller også har man ikke.\nForskellige former for Downs syndrom\n95 procent af børnene med Downs syndrom har et ekstra løst kromosom 21 i samtlige celler, kaldet trisomi 21. I stedet for 46 kromosomer har de 47 kromosomer. Denne form for Downs syndrom er ikke arvelig.\nGodt 4 procent af børn med Downs syndrom har en translokation, hvor et ekstra kromosom 21 har sat sig sammen med et andet kromosom. Denne form for Downs syndrom kan være arvelig.\nCirka 1 procent er trisomi 21 mosaik, der er en blanding af celler med normal kromosomsammensætning og celler med trisomi 21. Der kan være færre symptomer på Downs syndrom hos disse børn. Denne form for Downs syndrom er ikke arvelig.


Jeg kan ikke sove alene - De stirrer på mig - Movellas\nJeg kan ikke sove alene\naf Little Bird\nPubliceret: 14 aug. 2010\nDette er en, af mine ikke så fantastiske, historier. Det er sådan set ikke så meget en historie, men mere en illustration af, hvordan det er at have angst. Selvfølgelig er der mange forskellige måder at have angst, og dette er bare èn af dem.\nDe stirrer på mig\n1. De stirrer på mig\nCirka 350.000 danskere lider af angst. Angst er en psykisk lidelse, der er mange former for angst, men af alle har de en ting til fælles, frygt.\nDen stod der igen, stod der og kiggede på ham. Bare kiggede.\n“Shit! Ikke igen. Ikke i aften.” Tænkerne fløj gennem Ansia’s hoved. Men samtidig med at han skældte sig selv ud for at have endnu et angst anfald, samtidig med at han prøvede at sige at det ikke var sandt, og det blot var hans fantasi, så vidste han også at han ikke kunne styre det. Hvor lang tid var det han havde haft det? Det kunne han ikke huske, måske altid. Han kunne ikke huske tilbage til den dag hvor han havde haft en rolig nat. “Det er bare min fantasi, der er bare min fantasi, det er bare min fantasi!” Han gentog sætningen inde i sit hoved. Han havde ikke en anelse om hvorfor at dette skete. Men nu igen, lå han som alle andre 17-årige, i sin seng, men dog var han så langt fra mange andre unge. Det var som om at der var tusinder af lysår imellem ham og alle andre. Det var som om, at han var i et andet univers. Eller en gyser bog, måske en andens mareridt? Det var ikke mørket det skræmte ham mest, heller ikke månens lys, men hele hans hjerne. Det hele var straks meget anderledes, når hans fantasi fik lov til at løbe omkring.\nLigepludselig var gulvet ikke så ryddet mere, men fyldt med kroppe af livløse mennesker, der prøvede at slæbe sig hen af gulvet, hen til sengen. Alle de væsner der stod omkring hans seng og kiggede på ham. De gjorde ikke noget, bare stod der og holdt øje med ham. Ansia var praktisk talt vokset op med hele dette sceneri. Selvom det med årene var blevet værre. Nu var det blevet så slemt at han ikke kunne være alene i et rum, uden at han fik et af sine ‘anfald’, hvis man kunne kalde dem det. Bare det at gå alene på badeværelset, i sit eget hjem, var en pinsel. Eller det at skulle være alene hjemme. Hvis ingen var hjemme, var han enten drevet til at sidde i sofaen og se tv, hele dagen, indtil nogen kom hjem, eller vente udenfor. Alt dette var slemt nok i sig selv, men det hjalp heller ikke at han havde insomni. Bare det at falde i søvn var en pinsel, men at han også vågenede op om natten og så fik angst derefter, hjalp ikke spor. Selvfølgelig sker det at når ikke fik sovet, kunne han ikke koncentrere sig i sin uddanelse, hvilket ledte til dårligt selværd når man lå nummer nul i klassen, og stress. Selvfølgelig ledte det hele til en depression, som hele den onde cirkel gjorde. “Gå væk, gå væk, gå væk” hele tiden gentog han sætningen inde i sit hoved, men intet hjalp det. Han turde næsten ikke at trække vejret, det hele kørte rundt i hans hoved. Men han lod det køre, han lod alt være, han lod angsten kigge på ham og selv lå han bare og kiggede op i loftet på en af dem. Den kiggede tilbage på ham, med dens tomme hvide øje. Den åbnede munden og smilte til ham, emd dens gule spidse tænder. Den blege hud lyste op i mørket, det lange negle begyndte så småt at kradse i loftet og til sidst lod den sig falde, lige ned oven på Ansia. Den lod sine lange blege tynde fingre gribe fat om hans hals og kvæle ham langsomt. Ansia kunne mærke neglene bore sig ind i huden, men gjorde ikke modstand, men lod blot sig selv falde i søvn.\nangst frygt psykiske lidelser


Bjergets Skygge Af Gregory David Roberts → Køb bogen billigt her\nShantaram - Bog\nBjergets Skygge - Gregory David Roberts - Bog\n– Shantaram 2\nBjergets skygge begynder i det myldrende og pulserende Bombay, to år efter begivenhederne i Shantaram, hvor millioner af læsere verden over blev præsenteret for Lin, den australske flygtning, som slår sig ned i slummen i Bombay og bliver hyret til at forfalske pas for mafiaen. I Shantarammistede Lin to personer, han elskede: sin faderfigur, Khaderbhai, der døde, og sin sjæleven, Karla, der havde giftet sig med en indisk mediebaron. Lin er kommet tilbage til et meget forandret Bombay. Mange af vennerne er borte, og nye mafialedere har viklet mafiaen ind i voldelige intriger, som eskalerer. En hellig mand udfordrer Lin. Alt, hvad han troede, han vidste om kærligheden og livet, bliver sat på prøve. Men Lin kan ikke forlade byen: Karla og et skæbnesvangert løfte holder ham fast.\nOg dermed er Shantarams læsere tilbage, hvor de ønsker at være – fastholdt i Gregory David Roberts’ magiske fortællergreb.\nBjergets skygge er en storslået fortælling om jagten på identitet i en omskiftelig verden af brutalitet, kulturforskelle og hjemløshed. Det er en altopslugende roman som spænder fra røveri og gangsterhistorie til kærlighedsroman og skæbnedrama. Livsklogt og stærkt vanedannende!\nOmslagsgrafiker: WERKs Grafiske Hus A/S\nOmslagsillustrator: Kali Yantra, 2015 by Harland Miller\nOversat af: Nanna Birch\nFakta om Bjergets Skygge\nSpændende Bøger, Mænd, Identitet, Kriminalitet, 1980-1989, Bombay, Indien, Bjergets Skygge, Bøger, Bog\nGucca.dk har fra dag 1 haft fokus på, at e-handel skal være så billigt, hurtigt og sikkert for kunderne som overhovedet muligt.\nHos Gucca vægter vi sikkerhed højest, og vi ser den, som det vigtigste område ved handel på Internettet. For at give dig tryghed når du køber hos Gucca, anvender vi naturligvis kun en NETS godkendt Internet betalingsløsning. Derfor er det også altid fuldstændig sikkert at handle og betale hos os.\nNår vi siger 30 dages fuld returret, så mener vi det selvfølgelig på alle vores produkter. Så hvis du af en eller anden grund fortryder dit køb, og alligevel ikke måtte ønske at beholde din vare, kan du med god samvittighed sende varen tilbage til os, herefter vil du få dine penge tilbage. Vi står selvfølgelig altid til rådighed med rådgivning og svar, hvis du måtte ønske at returnere dit produkt.\nDet er vigtigt, at du som vores kunde får leveret dit produkt både hurtigt og sikkert. Du har din vare i hænderne indenfor 1-2 hverdage, såfremt den er på lager. Lagerstatus fremgår altid tydeligt i webshoppen ud for hvert produkt. Tag fat i os såfremt du alligevel måtte være i tvivl om leveringstid eller lagerstatus for en vare.\nNår du handler hos Gucca, har du mulighed for at vælge mellem mange forskellige muligheder for betaling. Du kan altid vælge netop den betalingsmulighed, der passer dig bedst. Sikkerheden er den samme, uanset hvilken betalingsmetode du gør brug af. Benyt efterfølgende link, for at få de betalingsmuligheder der er tilgængelige. Husk på, at når du anvender kreditkort, trækkes pengene først den dag vi afsender dit produkt.\nHvis du undervejs på Gucca.dk har spørgsmål eller møder udfordringer, er du naturligvis altid velkommen til at skrive eller ringe til os. Bemærk at vi er åben for henvendelser mellem kl. 10-15 på hverdage, og vi tager imod din henvendelse med et smil og godt humør.\nNår du har købt dine varer, kan du altid følge din ordre, og vide hvornår du modtager den. Når du fuldender købet, kan du efterfølgende tilgå din egen personlige ordreside. På ordresiden har du mulighed for at følge med i, hvornår dine varer er blevet afsendt. Og i samme øjeblik vi sender dine produkter, får du en e-mail fra os.\nDin anmeldelse af Bjergets Skygge\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_skønlitteratur path_bog_bjergetsskygge


komme over nogen Primeknit her - Antiscam\nkomme over nogen Primeknit her\nDecember 2017 Раздел: MMCIS Inc. и Mill Trade Ltd.\nAdidas NMD har frigivet et antal af de mest behagelige sneakers med forskellige farveveje sammen med mønstre. Adidas designere har vist deres forståelse i folks behov. Dit ønske er blevet givet, en person vil ikke komme over nogen Primeknit her. Adidas er også gearing så meget som frigive en helt ny samling af farveveje fra NMD beregnet til Adidas ultra boost SS16.\nAldrig en til at gå glip af en god mulighed for et par specialudgave spark, adidas ruller væk en reimagining af sandsynligvis dens klassiske design til ære fra den store brewfest, og de er særlig perfekte til lejligheden. Adidas skoene er virkelig en limited edition runde udformet af ånden i den store tyske drikkeferie. At de har lederhosen-inspireret broderi, rød-hvidt tjekpladeforing for at efterligne stilen af Oktoberfest-duge og - den rigtige kicker - hele læderets overdel, der er blevet behandlet i sin egen "DPBR" belægning.\nDobbelte "Vandret valg" Adidas yeezy boost kvinder hvert par tager standard NMD Hu øvre og sidder det oven på en robust ydersål. Kompromitteret af jakker, hættetrøjer, bundter, fodtøj og add-ons, kapslen tjener, da det allerførste bjergbestigning er blevet introduceret på grund af 3 Stripes i samarbejde med kunstneren. Dette sortiment indeholder fire specielle farveveje, der hver især indeholder deres unikke besked på toppen af skoen. De omfatter også ting som en fuld længde øge mellemsål og trail-stylet gummi ydersål til udendørs.


Cecilie Smedegaard Madsen\nBSc.International Business and Politics / Cand.Merc. Applied Economics and Finance\nJeg er uddannet fra CBS og har en bachelor i International Business and Politics og en cand.merc i Applied Economics and Finance.\nJeg har stor erfaring med opgaveskrivning, både kortere opgaver og længere projekter. Jeg har taget begge mine uddannelser på engelsk, så jeg kan hjælpe med både engelske og danske opgaver. Det kan fx være opgaver inden for følgende fag:\nDerudover hjælper jeg gerne med korrektur og gennemlæsning af bachelor eller speciale.\nJeg har arbejdet i flere år som privatunderviser og mentor, så jeg har stor erfaring med at hjælpe studerende både i løbet af semestret og op til eksamener. Jeg holder til i København, men hjælper også gerne online.\nKontakt mig meget gerne på ceciliesmedegaard_4@hotmail.com, og så kan vi tage en snak om mulighederne.


Kviklån på godt og ondt - FinansTeam\n86 37 20 60\nKviklån på godt og ondt\nDe meget populære kviklån – som danskerne har taget til sig, løser sikkert mange udfordringer som private kunder kan komme ud for. Det er nemt og bekvemt og bestemt hurtigt, og det tiltaler åbenbart mange.\nStår du lige og ikke kan undvære den nye iPhone 8-9-10 eller hvad nummer de nu er kommet til, eller man vil belønne sig selv og familien med en lille ferie, som der ikke lige var råderum til – så kommer de hurtige lån meget bekvemt ind, og dækker disse behov.\nDu bliver dagligt gjort opmærksom på disse lette løsninger via medierne, hvor reklamer for betting selskaber og hurtige lån fylder meget. Det må kunne betale sig med den markante markedsføring.\nImidlertid ses der fra vores bord også en anden side af de lette løsninger. Vi modtager mange henvendelser fra kunder, som har samlet en del kviklån op i ungdommens letsindighed eller af ren og skær nød. Årsagerne til lånet kan være mange og gode – for eksempel pludselig opstået arbejdsløshed eller alvorlig sygdom, hvor en smidig løsning for et mindre beløb forekommer mere tilgængeligt end at kontakte banken, hvilket måske nok ville være den gode løsning. Den udfordring lader vi bankerne arbejde videre med.\nSå er der naturligvis også Luksusfælde kunder, som optager det ene lån efter det andet, indtil økonomien bryder totalt sammen. Dem kan man sågar følge på TV.\nDer er flere udfordringer i sagen. De hurtige lån løser et akut problem, men skaber måske også et nyt. Pengeinstitutterne som også ejer et datterselskab, der udsteder kviklån, holder fornuftigt fast i, at økonomien skal hænge sammen, inden der kan bevilges et lån.\nDet ser ud til, at bevillingerne for kviklån ikke nødvendigvis er lige så stram, og at prissætningen også er sat efter, at ikke alle lån kommer hjem.\nDe lette løsninger er med til at skabe en kultur, hvor man beslutter hurtigt og ofte flere år senere finder ud af, at det ikke er så let at købe en bolig, når man har udstyret sig selv med en gæld på mange tusinde kroner til forbrug.\nDet med at spare op til almindelige forbrugsgoder fungerer stadigvæk. Vi skal blot huske på, at hvad der kommer let – går ikke nødvendigvis væk let. De nemme løsninger er ikke altid de bedste.\nEn dårlig økonomi påvirker på flere områder og kan medføre sygdom, skilsmisse og dårlig nattesøvn.\nOmfanget har også nået et niveau, som har vækket politikerne på Christiansborg – nu skal der lovgives.\nMåske det var bedre, at vi selv tænkte os om og søgte rådgivning hos banken eller den finansielle rådgiver inden gælden optages. Økonomien skal ses i en større sammenhæng end blot at få den nyeste telefon.