Billedet i sprogundervisningen - PDF\nBilledet i sprogundervisningen\nDownload "Billedet i sprogundervisningen"\n1 Billedet i sprogundervisningen Bjarne Christensen. 10 Teori uden praksis er lige så hovedløst som praksis uden teori Når man skal sige noget om billedet i sprogundervisningen, er det af hensyn til forståelsen af baggrunden for at arbejde med emnet vigtigt først at skitsere den ramme, der er omkring billedet. Rammen om billedet opfatter jeg som nogle af de teorier, der kan give et bud på, hvorfor arbejdet med fx billeder er væsentligt og kan bidrage også til forståelsen af tekst. Selve billedet, som jeg vil bevæge mig ind i igennem artiklen, er emnet: arbejdet med billeder i undervisningen. Jeg mener, at overskriftens motto er væsentlig, hvis man vil vide hvorfor tingene fungerer som de gør. Uden teori går det altså ikke. Jeg vil derfor i hovedparten af artiklen antyde nogle synspunkter fra nogle kendte teorier og antyde nogle sammenhænge mellem disse teorier og den konkrete sprogundervisning. Dermed vil jeg sige lidt om nogle af de forhold, som emnet ov`rordnet hænger sammen med. Emnet kommer så ikke til at stå isoleret, og den dybere forståelse af sammenhængen mellem sproglæring og emnet vil så forhåbentlig fremgå. Jeg vil afslutte denne korte artikel med et enkelt, eksemplarisk eksempel på en mulig brug af billedet i sprogundervisningen. Artiklens formål er ikke at opremse alle mulighederne for at anvende billedet i undervisningen, men derimod at antyde nogle alment didaktiske og nogle fagdidaktiske sammenhænge af betydning for forståelsen af emnet. Undervejs fremsætter jeg nogle synspunkter på fremmedsprogsundervisningen, herunder undervisningen i dansk som fremmedsprog i Island, som jeg mener er væsentlige at diskutere og forholde sig til. Formålet med artiklen er med andre ord også, at der diskuteres netop dansk som fremmedsprog i Island og de mål, der er for denne undervisning, og ikke mindst, hvordan man når målene. Kan brugen af musisk-kreative aktiviteter hjælpe med at nå målene? Et kik ud over det pædagogiske landskab I Danmark er ordet undervisningsdifferentiering et af de centrale ord i den pædagogiske debat. Et rigtigt hurra-ord som de siger i Norge. Som princip i den danske skoletradition tager undervisningen udgangspunkt i den enkelte elevs aktuelle udviklingstrin og respekterer, at der hos de lærende er forskellige intelligenser og at der i klassen vil være forskellige udviklingstrin og forskellige forudsætninger. Disse forskellige og individuelle egenskaber skal fungere i fællesskabet og bringes frugtbart ind i fællesskabet for at berige dette. Således også i fremmedsprogsundervisningen, hvor kommunikation, samtale, erfaringsudveksling og eksperimenter med sproget og omgangen med sproget søges fremmet på en måde, så den enkeltes arbejde er vigtig og væsentlig for mangfoldigheden, der altså prises frem for det ensartede. Det betyder selvsagt, at undervisningen skal organiseres anderledes. Undervisningen kan ikke bare (hele tiden) meddeles fra læreren til eleverne, med andre ord ikke hældes på fra lærerens store beholder af viden ned i de uvidende børns tomme hoveder. Man går ud fra som en præmis, at der er noget i disse hoveder i forvejen, og at der bliver mere, hvis eleverne ved at være aktive i undervisningen får afprøvet og øget deres viden. Eleverne vil, ved at bruge deres forskellige evner i samklang med sproget\n2 og kommunikerende med andre, komme på banen og få et (med)ansvar for egen læring, - for nu igen at bruge et af tidens pædagogiske slogans. Selvfølgelig har læreren også et ansvar for denne proces, et synspunkt, jeg vil uddybe lidt senere. Læringssyn læring og indlæring Disse tanker om elevernes aktive indsats i undervisningen underbygges i argumentationen af det konstruktivistiske læringssyn, hvor det er de processer, der sker i hovedet af den der lærer, der er interessante. Modsætningen hertil er at se på det, der sker, når man taler om indlæring. Her ser man oftest på undervisningen, på det læreren gør mere end på det, som er elevens vinkel. Den konstruktivistiske læringsteori går i korthed ud på, at hvis man tilføjer ny viden til eksisterende viden, vil der ske en omorganisering af den eksisterende viden; der vil ske læring. Dette sker hos eleven, og det sker på forskellig måde. Læringsprocessen er en individuel proces på samme måde som sprogtilegnelsesprocessen, der jo også er læring, er en individuel proces. Talen om det individuelle forklarer interessen for den autonome undervisning, hvor eleven er i centrum, og ikke det, læreren gør. Men også det læreren gør er interessant, for gør læreren ikke det rigtige, så hæmmes elevernes chancer for læring mere end de fremmes. Lærerens rolle, og undervisningens organisering, ja de fysiske rammer og de fysiske muligheder i miljøet, er stadig vigtige. Det vil med andre ord sige, at jeg mener, at det også giver mening at interessere sig for indlæring og for undervisning! Men interessen for læring sætter nye arbejdsformer på dagsordenen: temaarbejde, projektarbejde, værkstedsundervisning, storyline, ko-operative læringsformer, gruppearbejde, pararbejde og meget mere; interessant og udfordrende, også for sprogundervisningen. Og dette arbejde skal læreren organisere. En del af lærerens professionalisme er altså at kunne organisere læring, men også at vide noget om læringsprocesser og sprogtilegnelse, om læringsstrategier, og også at vide noget om sammenhænge, vide noget om verden. Denne viden om verden og viden om sproget skal stadig meddeles og formidles pædagogisk, så vi er som lærere ikke blevet arbejdsløse, men vi har fået nye udfordringer med det skitserede læringssyn! Der er i hvert af disse signalord som fx projektarbejde og storyline stof til mange timers overvejelser over sammenhængen med sprogundervisningen og mulighederne for sprogundervisningen, når undervisningen organiseres anderledes. Her skal blot kort fremføres den påstand, at under sådanne organiseringsformer som de nævnte vil chancerne for at få ægte kommunikation til at foregå være større end i den traditionelle, lærerdominerede konfrontation, hvor læreren fungerer som en (uægte), spørgende samtalepartner, og klassen som kollektiv får lov til at udfylde rollen som den svarende samtalepartner. En undervisningsform, hvor læreren uden tvivl bliver klogere for det er nu engang sådan, at den der gør arbejdet, bliver klogere. I modsætning hertil kommer min påstand om, at aktive elever lærer bedre. Og frontalundervisningen er ikke så velegnet til at aktivere eleverne. Eleverne er derimod mere aktive under de nævnte arbejdsformer. For at lære sprog, må man have anledning til at bruge sproget aktivt, derfor skal man bruge arbejdsformer, der lader eleverne komme på banen. Det fysiske miljø på skolen og det pædagogiske samarbejde For at lære sprog, må man have anledning til at bruge sproget aktivt, derfor skal man bruge arbejdsformer, der lader eleverne komme på banen. Som nævnt stiller denne undervisning, hvor eleverne er aktive, krav også til det fysiske miljø på skolen. Der skal være plads, store klasselokaler, fælles arbejdsområder, let adgang til informationer, tilstrækkeligt med computere. Men der skal også være en kollegial foreståelse for, at eleverne ikke sidder (hele tiden) på 11\n3 Man kunne så meget forsimplet sige, at ægte kommunikation forudsætter et informationshul. 12 deres pind, men at de færdes til og fra klasselokalet, at de bruger skolen og det omgivende samfund, idet de bruger de moderne informationskanaler og hjælpemidler, de har til rådighed hjemme og i offentligheden. De skal naturligt inddrage de informationskanaler og hjælpemidler, som de som voksne i informationssamfundet skal kunne betjene sig af og have et bevidst forhold til. Der skal bl.a. derfor også arbejdes med lærernes indbyrdes samarbejdsformer, for at man kan få en således organiseret undervisning til at fungere. Den enkelte medarbejders viden om helheden og de andre klasser og deres aktuelle projekter er påkrævet. Det kræver samarbejde, teamsamarbejde blandt lærerne, for at noget sådant kan fungere. Og det kræver opdragelse, ja disciplin af eleverne, der ikke fra den ene dag til den anden kan omstille sig til nye samarbejdsformer og nye arbejdsformer. Forældrene skal også have en forståelse for sagen. Disse forhold foranlediger forhåbentligt ikke nogen til blot at sætte sig hen med korslagte arme og med beklagende suk at sige, at så kan det jo slet ikke lade sig gøre! Man må prøve, så godt man kan og med de midler, man har til rådighed. Forandring koster! Ægte kommunikation som et middel til bedre resultater Men hvad er det for noget med den ægte kommunikation? Hvorfor er det nu så vigtigt, at eleverne får mulighed for at være aktive deltagere i ægte kommunikation? Spørgsmål- og svarmetoden, som læreren udførte som den aktive, blev ikke karakteriseret som ægte, og det gjorde den ikke af den simple grund, at læreren jo kendte svaret på forhånd. Man kunne så meget forsimplet sige, at ægte kommunikation forudsætter et informationshul, at den ene part i kommunikationen ved noget, den anden ikke ved, men som den anden gerne vil vide, fordi vedkommende har brug for denne information. Hvis eleverne får mulighed for at bruge sproget på denne måde, så handler de med sproget i interaktion med hinanden og i en sammenhæng, hvor de udveksler de erfaringer, som de gør sig og som er vigtige for dem på deres aktuelle stade. Eleverne finder ud af noget om verden (indhold), men de finder ikke ud af det samme, ja, de oplever og forstår ikke det samme, selv om de evt. finder de samme informationer, læser samme tekst, hører samme musik, ser samme billede. Men det forskellige, som de oplever, ja, det er relevant at meddele videre til andre. Ægte kommunikation opstår. Kundskaber og lærerens rolle Det, eleverne gør i deres behandling af informationerne og i deres kommunikation af deres oplevelser, kan være, bør være forskelligt, og der bør medtænkes de forskellige intelligenser, som barnet er i besiddelse af. Forskellige fremstillingsformer til at kommunikere indtryk bliver i denne tankegang lige så vigtige som at bruge forskellige medier til at opnå ny viden og til at få nye oplevelser. Man ser her en opfattelse af, at de kundskaber, eleven opnår, er et resultat af teoretisk viden, men også praktisk erfaring, bl.a. med omgang med sproget. Kundskaberne bliver til i komplekse følelsesmæssige og intellektuelle processer, der indbefatter kreativ tænkning og handling. I artiklen har jeg flere gange bevidst brugt ordet information. Jeg bruger ordet, fordi det ofte anvendes i forbindelse med arbejdet med nogle af tidens mirakelmidler, nemlig computeren og Internettet, hvor eleverne henter informationer, henter data. Det er nogle af disse informationer, de meddeler hinanden i det, jeg omtaler som den ægte kommunikation. En stor, stor fare ved de arbejdsformer, jeg nævner, er at den nok så ægte kommunikation bare bliver udveksling af information, af data, af fakta, der så som små pakker vil blive rakt fra elev til elev, helt uden sammenhæng\n4 og helt uden tolkning. Her skal læreren træde til og hjælpe med at lave en helhed og hjælpe eleverne i deres tolkning af verden. Dette skal ske igennem dialog og denne bør være ægte og ikke have karakter af, at læreren alligevel ved bedre. Tolkning og sammenhæng er altså vigtig, ja essentiel for at børnene kan få en helhed i deres omverdensforståelse og dermed essentiel for at de kan navigere i det kaos, verden er.tolkning og sammenhæng er også vigtige, for at information kan blive til viden i elevernes verden. Det er stadig lærerens arbejde at hjælpe med denne forvandlingsproces, fra information til viden og kundskaber. Det æstetiske som erkendelsesform og sprogtilegnelsen Det har til alle tider været kunstens styrke at kunne give bud på helhed og tolkning af verden. Det æstetiske er med andre ord en erkendelsesform, der hjælper til at forstå verden og tolke verden. Hermed er den æstetiske dimension central for barnets personlighedsudvikling, og det praktisk-musiske arbejde, der indgår i skolens arbejde med barnet, vigtige elementer i den dannelsesopfattelse, der betoner barnets udvikling. Dannelse forstås altså i denne sammenhæng som personlighedsudvikling. Det praktisk-musiske, også i sprogundervisningen, er med til at danne det hele menneske. Inddragelse af det praktisk-musiske arbejde er en udfordring og et krav om at udvikle en anden faglighed, hvor associativ tænkning, billedlig hukommelse, følelser, det sansemotoriske og det kreative arbejder sammen med den intellektuelle side. De to hjernehalvdele arbejder sammen. I en sådan forståelse af læring bliver tværfaglighed et must, men det bliver også et must for sprogundervisningen og dens praktikere, lærerne, at tænke over, hvorfor inddragelse af flere intelligenser, og hermed også det æstetiske som en særlig erkendelsesform, fremmer sprogtilegnelsen. For det er sprogtilegnelsen, vi betales for at fremme hos vore elever. Spørgsmålet er altså, hvordan fremmer arbejdet me` æstetiske læringsprocesser sprogtilegnelsen? Meget forsimplet kan man måske sige, at inddragelse af æstetiske læreprocesser i sprogundervisningen er med til at hjælpe den hypotesedannelse på vej, som iflg. mange teoretikere, er så helt central for, at eleven tilegner sig sproget. Viden om verden Snævert sammenbundet med den sproglige viden 1, der indgår som forudsætning ord være med til at Vi skal med andre for elevens hypotesedannelse i forbindelse give viden om med sprogtilegnelsesprocessen, ser bl.a. S. verden. Krashen 2 også viden om verden som et uhyre vigtigt element. Viden om verden, organiseret i mønstre, der kan minde om de mønstre, semantikken danner, er med andre ord en nøgle til at fremme sprogtilegnelsen. Den, vi betales for at fremme.vi skal med andre ord og det overrasker os slet ikke, heldigvis, som sproglærere være med til at give viden om verden. Og lige præcis på dette punkt i argumentationen kan man sige, at jeg i artiklen her går over fra at beskrive rammen om mit emne og går ind i billedet, nemlig med påstanden om, at billeder kan være med til at aktivere elevernes viden om verden.vi plejer i sprogundervisningen at tale om førviden eller som nævnt i forbindelse med den konstruktivistiske læringsteori, eksisterende viden, som altså skal tilføjes ny viden for at læring, også sproglæring kan foregå. At tale om at aktivere førviden er samtidig at tale om, at man via billedet, som inddrages i undervisningen, både aktiverer en før-sproglig viden om verden og en sproglig viden: ord, begreber, vendinger om verden. Billedet kan indeholde tolkning af verden, tolkning, som kan gøres til genstand for samtale, træde i dialog med de forskellige tolkninger, som eleverne laver af billedet. Med andre ord, der kan opstå ægte kommunikation, og tolkningerne af billederne kan give anledning til sproglig produktion, både af 13\n5 14 mundtlige, enkle ytringer og skriftlige tekster. Billedet kan motivere eleverne til at gå på opdagelse i en ny verden, som kan undersøges og beskrives sagligt, men billedet kan også give anledning til fabuleringer. Et eksempel en tur til Ribe På mit kontor hænger en plakat fra min hjemby Ribe. Plakaten hedder Døre i Ribe og det er en velvalgt titel, for motivet er 25 forskellige døre, alle fotograferet i Ribes indre, overvejende middelalderlige bykerne. Under hver dør står der, hvor døren findes og ca. fra hvornår døren stammer. Faktaviden med andre ord. Dørene kan beskrives hver for sig fx i forhold til form og farver. For at kunne det, skal jeg betjene mig af en række ord, der er egnet til netop denne sproglige opgave. Former og farver skal jeg kunne og noget om dimensioner, måske også talord. Måske skal jeg også kunne udtrykke, hvad jeg synes om den ene og den anden dør, så her skal jeg også have fat i nogle centrale udtryk, som jeg også kan bruge i andre sammenhænge, hvor jeg skal lave talehandlingen at sige sin mening. Men det er der nok i længden ikke meget sjov ved. Det ville måske blive sjovere, hvis jeg begyndte at interessere mig for de forskellige tidsaldre, dørene stammer fra, indhentede viden om disse og meddelte den til andre, der på deres side havde fundet ud af noget andet. Hvis jeg altså prøvede at forstå dørene i deres historiske og kulturelle sammenhæng. Jeg ville så lære noget om dansk historie og kultur, som jeg måske ikke vidste før. Jeg ville blive klogere på andet end døre. Jeg kan, fordi jeg kender nogle af de mennesker, der bor bag disse døre, fortælle nogle historier om disse mennesker, men det vil andre jo også kunne. Bare nogle andre historier. Man kunne jo, måske fordi dørene udstråler individualitet, give sig til at fabulere over, hvad det mon er for nogle mennesker, der i sin tid bestilte dørene? Hvorfor mon de ville have døren udformet og malet lige netop sådan? Var det egne ideer eller tidens mode, der bestemte smagen? Hvad for et liv levede de mon derinde bag dørerne? Her ville jeg igen stille spørgsmål og anstille undersøgelser, som fx hvis jeg nu forestillede mig, at der bag døren i Grønnegade 21 i 1650 boede en malermester det gør der faktisk i dag så kunne jeg jo undersøge, hvordan håndværkere levede på det tidspunkt. Eller i dag. Hvordan lever en håndværksmester dengang og i dag? Og hans svende og lærlinge? Dengang og i dag? Hvordan var/er de uddannet? Hvilke andre erhverv mon der findes i byen? Har det ændret sig igennem tiderne? Ja, jeg må stille spørgsmål og i undervisningen selvfølgelig få mine elever til at formulere deres spørgsmål. Mange spørgsmål, og det må jeg hjælpe med, så der kommer lidt orden i tingene ikke alle spørgsmål er lige gode. Eleverne vil stille spørgsmål ud fra deres verden og ud fra deres verdensopfattelse dvs ud fra deres kulturelle forudsætninger, men de vil lidt efter lidt forstå mere og mere af den fremmede verden. De vil få en følelse af, hvordan der er i denne fremmede verden, og også få en viden, der gør dem bedre til at stille nye spørgsmål. Sprogundervisningen skal være med til at give\n6 eleverne erfaringer med fremmede verdener. De skal nemlig kunne bevæge sig i fremmede verdener i deres fremtid. Tilbage til plakaten: jeg kunne jo også gøre mig andre forestillinger, nogle mere frie, jeg kunne digte en lille historie om nogle af de mennesker, der bor eller har boet bag de forskellige flotte døre. Tegne og fortælle om det, jeg forestiller mig. Jeg kunne jo begynde med at opstille en masse hv-spørgsmål, jeg ville have svar på i min historie. Jeg kunne på forhånd bestemme, at en række bestemte ord og vendinger skulle optræde i historien. Jeg kunne også lægge mig fast på en bestemt genre i min historie. Det skulle være en genre, jeg kender godt, fordi jeg lige har læst nogle tekster, skrevet i den genre, så jeg herigennem kunne få lidt hjælp til ord og vendinger, men handlingen er helt min egen. Måske indgår der flere døre i min handling, og dermed flere familier. Hvad mon de siger til hinanden, mon det kan spilles som små rollespil? Kunne en storyline hjælpe som rød tråd i arbejdet? Måske kan jeg forestille mig, at jeg er en af de personer, der bor bag dørene, hvad mon jeg vil fortælle min familie om mit arbejde i dag? Hvor har jeg været henne og hvordan så der ud? Hvem mødte jeg? Hvad mon de vil spørge mig om? Hvilke ord og vendinger mon jeg skal øve mig på at sige, for at jeg kan svare på deres spørgsmål? Og hvad vil jeg spørge dem om? Tilbage til rammen igen Denne lille leg med plakaten illustrerer, håber jeg, noget om, hvordan jeg skal trække på forskellige sider af eleverne og deres intelligenser, men også noget om, hvordan jeg relativ let kan lave en ramme om elevernes læring og skabe ægte kommunikationssituationer for dem. De mange aktiviteter, der er skitseret, indeholder rige muligheder for at inddrage de forskellige sproglige færdigheder, læse, tale, lytte og skrive. Opgaverne kan også formuleres ret åbent, hvilket fremmer kravet om undervisningsdifferentiering, da der er mange mulige, acceptable løsninger. Og hermed er vi nu tilbage i rammen igen, men samtidig midt i sagens kerne, at brugen af billeder i undervisningen kan give anledning til god sprogundervisning, der tillader eleverne at være aktive. Som sagt lærer aktive elever bedre. 1 Her tænkes ikke kun på grammatik, men også på viden om brugen af sproget i konkrete situationer (pragmatik), viden om ordenes betydning (semantik), deres brug sammen i faste vendinger osv. osv. 2 S. Krashen, 1982, Principles and Practices in Second Language Acquisition, Pergamin, Oxford. Bjarne Christensen er sendikennari við KHÍ. De mange aktiviteter, der er skitseret, indeholder rige muligheder for at inddrage de forskellige sproglige færdigheder, læse, tale, lytte og skrive. 15


Sommerhus - 6 personer - Gejlbjergvej - Henne Strand - 6854 - Henne Strand - 328-40811 - Feline Holidays\nSommerhus - 6 personer - Gejlbjergvej - Henne Strand - 6854 - Henne Strand\nEmne nr.: 328-40811\nFra DKK 2.387,-\nI dette hyggelige træhus på Gejlbjergvej 26 er der dømt ægte sommerhushygge. Her bor I i udkanten af Henne Strand ud til et smukt lyngbeklædt naturområde, og det klassiske hus med sauna og brændeovn udstråler charme og helt enkel ferie i fredelige omgivelser.\nCharmerende hus med sauna og brændeovn\nTrævægge, trælofter, masser af fine detaljer - dette hus emmer af charme og sætter rammerne for en helt enkel og afslappende ferie langt væk fra den travle hverdag.\nDen hyggelige spise- og opholdsstue med integreret køkken fungerer som husets hjerte og bliver udgangspunkt for masser af skønne ferieminder med sene aftener på sofaen, hjemmelavede feriemåltider og underholdende kortspil foran den knitrende brændeovn.\nPå badeværelset står saunaen klar til at tage hånd om jer, og efter en lang dag ude i den friske luft findes der intet bedre end at koble af i varmen, inden det er sengetid. I de kolde vintermåneder er saunaen også et klart plus.\nFredelig beliggenhed og godt udgangspunkt til udflugter\nDen åbne og afskærmede terrasse er møbleret og klar, så I kan nyde det gode vejr, og til de lune aftener står grillen parat. Huset er omgivet af lyngbeklædt hede, og her får I masser af fred og ro til at slappe af helt uforstyrret.\nHar I brug for afveksling fra de afslappende dage på terrassen, er der heller ikke langt til hverken stranden eller feriebyen. Hop på cyklen, i bilen eller tag turen på gåben ind til Henne Strands hyggelige bymidte, hvor der både kan shoppes og spises god mad, og fortsæt turen ned til den brede sandstrand for at få en ekstra fantastisk naturoplevelse.


RokokoPosten: Inspireret af prins Harry og hertuginde Meghan bekendtgør Sanne Salomonsen, at hun trækker sig fra sin rolle som Danmarks rockmama. Hun vil fortsat lave musik, men fra en anden, knap så fremtrædende position.\nSnart forhenværende. Foto: Ida Marie Odgaard Fold sammen\nAt være Danmarks rockmama er en fornøjelse, men også en tung pligt. Jeg er ikke længere ung, og derfor er tiden kommet til, at jeg trækker mig fra rollen som fremtrædende medlem af den danske musikscene,« siger Sanne Salomonsen, der allerede har gjort sig tanker om, hvem der kan overtage hendes position.\n»Det skal ikke være en af de helt unge kunstnere, men sådan en som Tina Dickow, der har godt og vel 40 år på bagen, kunne måske komme i spil, selv om der selvfølgelig ikke er meget rock over hende.«\n»Jeg har ikke besluttet mig for, hvilken position jeg fremover vil indtage. Måske bliver det noget med lut og cembalo,« siger hun og tilføjer, at hun selvfølgelig bliver ved med at synge.\n»Alle kender Sanne som Danmarks rockmama. At fratræde den rolle er en marketingmæssig katastrofe. Jeg er virkelig skuffet over, at hun har truffet en sådan beslutning uden at konsultere mig,« siger han.\n»Vi håber, at Sanne Salomonsens efterfølger vil træde ind som Danmarks rockforælder og ikke rockmama eller rockpapa. Tiden er løbet fra begreber, der understøtter en binær kønsopfattelse, og det vil et sådant statement fra landets musikscene være med til at slå fast med syvtommersøm,« lyder det fra talsperson Boti Eskildsen.\n»Så længe det er en kvinde, er jeg ligeglad med, hvad hun kalder sig,« siger hun.


Det rene drikkevand forsvinder, mens politikerne forhandler | Netavisen Pio\nHvor drikkevandet skal komme fra er i dag et langt vigtigere spørgsmål, end hvor pengene skal komme fra.\nDet bliver meget, meget varmt i Danmark i løbet af det næste par dage, og ifølge DMI kan vi nå op på 28 grader, og lokalt kan der nogle steder blive op til 30 grader. 28 grader er en meget behagelig temperatur, hvis man skal sammenligne med de temperaturer på op til 48 eller 50,6 grader, som de for nylig har oplevet i Indien. Så høj en temperatur om sommeren har jeg aldrig oplevet, mens jeg boede i Indien for to årtier siden.\nSå høj en temperatur har jeg aldrig oplevet, mens jeg boede i Indien\nVi kan ikke benægte, at vi oplever klimaforandringer. Vi har svært ved at se sammenhængen og forstå, hvilken katastrofe der venter os, hvis vi ikke handler på det grønne område. På samme dag, den 24. juni, hvor DMI’s varsling om høje temperaturer bliver bragt til os, skriver Demokraternes præsidentkandidat, Bernie Sanders: “Dette er grunden til, at der ikke er nogen blød mellemvare, når det drejer sig om øjeblikkeligt at gøre noget effektivt over for klimaforandringerne. Mennesker dør på grund af den fossile brændstof-industris grådighed. Det er en international nødsituation.”\nHalvdelen af Indien mangler vand\nBernie Sanders' advarsel er denne gang henvendt til Indien. Sanders henviser til en artikel fra 21. juni i New York Times, der fortæller, at den sydindiske by Chennai, som har samme befolkningsantal som Danmark, ikke har noget drikkevand tilbage. Man kan se på satellitbilledet, at kilden, der forsyner byen med drikkevand, er helt udtørret, og derfor kommer området til at opleve en af de værste tørkeperioder nogensinde.\nKilden der forsyner byen med drikkevand, er helt udtørret\nKlimaforandringerne er skyld i, at mange af verdens egne er ubeboelige. Regntiden/perioden er blevet utilregnelig. Gid det kun var millionbyen Chennai, der kan imødese denne miljøkatastrofe. 80 procent af alle Indiens 91 vandreservoirer har ikke nok vand. Det er ikke kun Chennai, der mangler rent drikkevand. Ifølge IMD befinder mere end halvdelen af Indien sig i en tørkelignende situation i øjeblikket. IMD er en forkortelse for Indian Meteorological Departement, der svarer til DMI her i landet. Det skyldes, at der ikke er noget vand i søerne, og heller ikke nok grundvand tilbage.\nTemperaturstigningerne, som er resultatet af den globale opvarming, skubber regntiden/perioden og udtømmer faktisk de vandreservoirer, der er tilbage, fordi vandet simpelthen fordamper. Man har mere brug for vand, når temperaturen stiger, og det er præcis vandet, der kommer til at mangle.\nSprogpolitik har overtrumfet klimapolitik\nDet mest ubehagelig for inderne er at vide, at på grund af CO2 og den metangas, der ophobes i atmosfæren, vil temperaturen i fremtiden kun komme til at stige. Lokalt har tamilerne, indbyggerne i Tamil Nadu, hvor Chennai er hovedstaden, spildt de seneste syv årtier siden uafhængigheden fra Storbritannien med at diskutere sprogpolitik og ikke haft miljø med på deres dagsorden.\nMedarbejderne skal arbejde hjemmefra, fordi der ikke er vand på arbejdet\nDet kan godt være, at tamil er et urgammelt sprog, faktisk ældre end dansk; men det, der haster allermest i Tamil Nadu er, at de skal have en konkret plan for at kunne bevare drikkevandet. Hele staten bliver ubeboelig, hvis man ikke kan skaffe vand i vandhanerne. I de sidste par måneder har arbejdsgiverne sagt til medarbejderne, at de skal arbejde hjemmefra, fordi der ikke var vand på arbejdet. Men hvad gør befolkningen, hvis der ikke engang er vand derhjemme?\n➜ Læs også:Lang vej til fred i Kashmir\nRigtig mange iagttagere af krigen i Syrien forklarer, at da der udbrød krig i Syrien, havde der været mange år med tørke i landet. Det pressede bønderne og resulterede i en stor migration fra landområderne ind mod byerne og også stor uro, utilfredshed, arbejdsløshed osv. Europa kom til at mærke flygtningekrisen i 2015, hvor primært syriske flygtninge strømmede mod Europas grænser.\nTiden er kommet, hvor man skal handle både lokalt og globalt på klima forandringerne. De rige lande, som historisk set har ansvaret for at udlede meget af den CO2, der findes i atmosfæren, har et særdeles stort ansvar for at gå forrest og vise lederskab.\nTo tredjedele af verdens befolkning vil være uden rent drikkevand\nVi kan kun håbe, at flere og flere vestlige lande vælger ledere, der vil handle rigtigt, så det kan lade sig gøre, at jorden bliver beboelig for alle. Hvad vælgerne træffer af beslutninger på valgdagen, vil påvirke mange. Rent drikkevand bliver snart en stor mangelvare. Ifølge WWF er der i dag 1,1 milliard mennesker på jorden, der ikke har adgang til rent drikkevand; men i 2025 vil to tredjedele af verdens befolkning ikke have adgang til rent drikkevand.\nDet er mildest talt skræmmende, og det burde få selv de mest stædige klimabenægtere til at tænke anderledes. Mens vi diskuterer, hvor pengene skal komme fra, er store dele af verden optaget af, hvor det rene drikkevand skal komme fra.\nAgnethe - 24 juni, 2019 - 20:50 - #809\nSå er det på tide at regulere befolkningstilvæksten, hvorfor tør ingen tale om det.!!\nIka - 25 juni, 2019 - 09:48 - #812\nKlodens dyr,planter,og mennesker vil indenfor rum tid komme til at "stege i deres eget fedt".Kloden står for fald. Imens INGEN ledere,eller "magtansvarlige" gør noget. De sidder på deres "troner" og forhandler ud i det blå. Imens sandet løber i timeglasset. Dommedag er slet ikke DET børnene lærte om i religionstimerne. Dommedag er skabt af os selv og alt vi har ødelagt på den klode vi bor på. Og så skal man i grunden ikke bruge ordet VI i den sammenhæng. Der er mange uskyldige imellem. Alle ikke producenter f.e.x. Hele verden er af lave.De der kan se det dør af stress. Og meget snart dør alle af både ilt og vandmangel. Så hjælper det ikke at tage iltmaske på,når mennesket har SOLGT deres verden for penge.\nIka - 25 juni, 2019 - 09:56 - #813\nUdenfor martriklen drøner flere og flere biler i et sus gennem byen. Fra de åbne vinduer indbilder folk sig de får frisk luft ind i betonnen.Hvorfra en fladskærm sender "Beverly Hills" eller Desperate Housewife".\nDer kommer flere og flere BILER til. Kloden drejer med tusinder og atter tusinder kørende sofaer.Man kan blive bange for regnestykkets tal.Det kaldes hybrid udvikling at drøne derudad på hjul. Hurtigere og hurtigere. For at nå deres egen begravelse.\nBaseret på disse emner: klumme | vandmiljø | drikkevand | miljø | Indien


Prisudsvingene på det volatile råvaremarked er så småt på vej i dvale, men der forventes yderligere prisfald på foderkorn i den kommende tid. ”Det er dog stille og roligt og helt uden dramatik”, lyder det fra cheføkonom.\nSådan lyder konklusionen fra Hans Fink, cheføkonom ved LMO og Agro Markets, der dagligt gransker råvaremarkedernes stigninger og fald.\n”For en del kornsælgere er det faktisk meget interessant. Vi kommer som bekendt fra meget høje priser, og der er formentlig nogle, som tænker, at vi skal derop igen – og nu skal de så træffe en beslutning om, hvorvidt de skal sælge af 2019-høsten eller holde på det til en eventuel optur”, siger Hans Fink og opfordrer i samme ombæring eventuelle kornsælgere til allerede nu at ringe rundt til foderstofferne for at tjekke priser og betingelser for 2019-høsten.\nCheføkonom Hans Fink\nTelefon: 2035 0004


Brug for cykel-hjælp? Her er 3 apps | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Tips / Brug for cykel-hjælp? Her er 3 apps\nBrug for cykel-hjælp? Her er 3 apps\nMobilsiden.dk 24. maj 2013 kl. 15:30\nAPP TIP: Hvis du cykler meget vil du kunne bruge disse tre cykel-apps.\nForåret og sommeren er her. Det betyder at cyklen bliver fundet frem. Hvis du er typen der har en smule interesse i din cykel, vil nedenstående tre applikationer, som Politiken har gravet frem, kunne interessere dig.\n1. Lav din cykel selv\nHvis noget på cyklen driller og du vil lave det selv, kan Bike Repair være interessant. Her kan du få hjælp til at løse mekaniske udfordringer på cyklen. Så hvad enten gearet driller eller bremserne skal justeres, kan app’en være til hjælp.\nBike Repair købe i App Store til 25 kroner og godt 17 kroner i Google Play.\n2. Hvor bor cykelsmeden\nEr du på cykelferie og cyklen giver op, skal du have fat i Cykel SOS. Her får du svar på, og vejledning til, hvor det nærmeste cykelværksted ligger. Desuden gives der også informationer om åbningstider og kontaktoplysninger.\nCykel SOS ligger gratis til download i Google Play.\nHvis du hellere vil se andre cykle og læse om det, så tjek BT Cykling ud. Her kan du holde dig orienteret om de store cykelløb, se stillinger og resultater.\nBT Cykling er gratis i App Store.


Blå rønne granit – Bordben jern\nBlå Rønne granit anvendes til brug indendørs, til belægning af facader og belægningsløsninger. På Danmarks Stenhuggerskole udføres næsten alle svendeprøver i dette smukke materiale, der i poleret form har en . Den bornholmske granit er smuk og hår og det er en af verdens ældste natursten.\nZURFACE fire forskellige granitter på klippeøen; Blå Rønne, . Den blå Rønne granit er den mest udbredte af Bornholms graniter og er mørkegrå med et svagt rødligt skær. Hent vores folder om Bornholmsk Granit her: (Klik på billedet, bemærk PDF på mb). De fire granittyper: Blå Rønne granit: Denne granit kaldes, med fuld .\nProduktionssted: Beskrivelse: Priser: 5Kr. Granitskærver blå Rønne Granit skærver Pris pr. ViaBill giver dig mulighed for at shoppe . Senest er der i stor stil brugt granit fra Bornholm omkring bygningen af Storebælt. Billeschou´s Stenhuggerier arbejder med typer: Blå Rønne, Moseløkke . Vi forhandler chaussesten, fremstillet i Blå Rønne granit fra Bornholm, til lave priser.\nBlå Rønne er en blåsort granit, med en smule rødt farvespil i. Blå Rønne brydes meter under havoverfladen, i et stenbrud på Bornholm. Denne granit kaldes, med fuld berettigelse, Kongegranitten.\nGranit stenmel, er knuste granitskærver, med en sandkornsstørrelse på 0-mm. Alternativ til fugesand: Granit stenmel Blå Rønne 0-mm. Granit stenmel bruges til at få en fast tætning mellem belægningssten.\nBlåmix granitskærver er en smuk blålig skærv i bornholmsk blå Rønne granit. Denne type knust granit kan du med stor fordel anvende som bunddække i . En finkornet mørk gnejs, der gennemskæres af lyse strøg feldtspat. En homogen granittype, som ved kløvning udviser jævne .


Anders Walter vinder Oscar - Nummer 9Nummer 9\n3. marts 2014 af Thomas Thorhauge\nDen danske tegneserieskaber, illustrator og filmmager Anders Walter vandt i nat en Oscar for sin kortfilm “Helium”. Også Thomas Vinterbergs “Jagten” og Joshua Oppenheimers “The Act of Killing” var nomineret til én af de gyldne statuetter, men af de tre danskerindslag blev det altså Anders Walter, der trak det længste strå. Det er Anders Walters tredje kortfilm, men med prisen håber han at tage endnu et spring:\n– Min store drøm er at lave spillefilm. Den her kortfilm er en slags tilløb til min første store spillefilm. Jeg har lige søgt støtte hos DFI om en spillefilm og en kortfilm, siger han til Ekstra Bladet, hvor han også afslører inspirationskilden til sin Oscarvinder:\n– Jeg har altid elsket at bevæge mig i fantasiverdener, især hvis tingene ikke lige altid gik, som man syntes, at de skulle gå. Og så har jeg altid været inspireret af bogen “Brødrene Løvehjerte”, som blandt andet er en af inspirationskilderne til “Helium”. Den bog har altid fyldt meget i mit liv. Derfor har jeg altid vidst, at jeg på et eller andet tidspunkt ville lave en film, der hylder fantasien. Så film-ideen har ligget og ruget i mig længe.\nDermed er der nok lange udsigter til flere bind i Anders Walters fantasyserie Solas.\nWalter var i øvrigt også i betragtning til en Oscar sidste år, hvor “9 Meter” opnåede at blive shortlistet i kortfilmskategorien.\nSe traileren til Helium herunder:\nStort tillykke til Walter. Helium blev bragt på tv i går. Den var rørende og god. Godt gået!\nTegneserieskaber Peter Pedersen er på vej med ikke alene endnu en samling af sin stribe ”Im Beruf”, men også en vægkalender....


Sikkerhed på DTU Danchip - DTU Danchip\nSikkerhed på DTU Danchip\nPå DTU Danchip prioriterer vi arbejdsmiljøet højt.\nArbejdsmiljøet gør DTU Danchip til en attraktiv arbejdsplads hvor alle medarbejdere, kunder og studerende har mulighed for at udfolde og udvikle sig i sikre og trygge rammer.\nPå DTU Danchip er et godt arbejdsmiljø baseret på, at alle tager et medansvar. Det er en selvfølge, at vi bidrager til det gode arbejdsmiljø, ved at arbejde sikkert hvor vi færdes, og ved at være imødekommende og åbne for ønsker og forslag til forbedringer. Vi er forpligtet til at reagere, når noget ikke er i orden.\nArbejdsmiljøudvalget på DTU Danchip står for den overordnede koordinering af sikkerhedsarbejdet og sikrer, at de lovmæssige forpligtelser opfyldes. Udvalgets indsats motiverer medarbejdere, kunder og studerende til at involvere sig i sikkerhedsarbejdet og understøtter tiltag, der er til gavn for et bedre arbejdsmiljø.


🍼 Er der religiøse undtagelser fra vacciner? | børn\nVigtigste › børn › Er der religiøse undtagelser fra vacciner?\nSelvom der kræves vacciner til at gå på de fleste skoler i USA, med ovenstående undtagelser, er mange k>\nOg selvfølgelig kan forældre altid vælge at ikke sende deres børn i skole. Børn, der er hjemmeskole, behøver normalt ikke at opfylde de samme vaccinekrav som børn, der går på offentlige eller private skoler.\nNylige udbrud i religiøse samfund\nFlere nylige udbrud af vaccineforebyggelige sygdomme har hærget religiøse samfund i Nordamerika. Udbrud i tidligere år inkluderer:\nMindst 158 tilfælde af mæslinger i Quebec i et udbrud, der oprindeligt startede, da uvaccinerede medlemmer af en gruppe med anti-vaccine eugenetikgruppe tog en tur til Disneyland\nNæsten 400 tilfælde af mæslinger i British Columbia, der er blevet knyttet til en religiøs gruppe kaldet den nederlandske reformerede kongregation\nMindst 16 mennesker i Texas med mæslinger, der er knyttet til Eagle Mountain International Church, beskrevet som «anti-vaccine» og «vaccine-Refusing», og som er en del af Kenneth Copeland Ministries\nOver 500 mennesker, hovedsagelig forbundet med ortodokse jødiske samfund i Borough Park og Williamsburg, udviklede Brooklyn mæslinger - det største udbrud i USA siden den endemiske spredning af mæslinger blev fjernet\nMindst 21 mennesker i North Carolina med mæslinger, der er knyttet til Prabhupada Village, et Hare Krishna-samfund\nMindst 2.499 tilfælde i det hollandske «bibelbælte» med mindst et tilfælde af mæslinger encephalitis og en død (en 17-årig pige)\nIngen af disse religioner forbyder doktrinalt deres medlemmer fra at blive vaccineret. Eagle Mountain International Church havde endda et par vaccineklinikker i deres kirke under deres mæslingudbrud.\nReligiøse undtagelser fra vacciner\nSelvom nogle mennesker i religiøse grupper klynger og nægter vaccination, hævder de ofte undtagelser fra personlig tro og ikke ægte religiøse undtagelser.\nBlandt de få religioner med en absolut indsigelse mod vacciner inkluderer:\nKirker, der er afhængige af trohelbredelse, herunder små kristne kirker som kirken for de førstefødte, endetidsministerier, trosforsamling, tro Tabernakel, første århundrede evangeliets kirke osv.\nKristi første kirke, videnskabsmand (kristen videnskabsmand) tror på helbredelse gennem bøn og mener, at vacciner ikke er nødvendige.\nMed undtagelse af i Mississippi og West Virginia kan medlemmer af disse kirker og andre mennesker, der har religiøs tro mod immunisering, undtages fra krav til skolevaccination.\nSelvom der er få religioner med en absolut indsigelse mod vacciner, er der mange flere grupper inden for andre religioner, der er imod at få deres børn og sig selv vaccineret, hvilket hjælper med at forklare nogle af udbruddene af vaccineforebyggelige sygdomme, der er beskrevet ovenfor.\nDisse andre religiøse grupper inkluderer:\nNogle hollandske reformerede kirker\nNogle muslimske fundamentalister\nDer er dog ingen absolut indvendinger mod vacciner inden for disse tro traditioner. Selv blandt de hollandske ortodokse protestanter er der en undergruppe, der beskriver vacciner «som en gave fra Gud, der skal bruges med taknemmelighed», og vaccinationsraterne i disse samfund er steget. Deen\nFor mange religiøse grupper handler deres antivaccine-synspunkter ikke altid om religion. For nogle muslimske fundamentalister har for eksempel modstand mod poliovaccinen i Afghanistan, Nigeria og Pakistan haft meget mere at gøre med sociale og politiske spørgsmål snarere end teologiske spørgsmål. Nogle har endda troet, at poliovaccinationsindsatsen var en sammensværgelse for at sterilisere muslimer i området. Desværre er det disse lande, hvor polio stadig er endemisk.\nReligiøse fritagelser mod frygt for vaccinesikkerhed\nSelvom de er samlet i en kirke eller en religiøs gruppe, skyldes mange grundårsagerne til, at de er uvillige til at blive vaccineret, bekymringer over vaccinesikkerhed, der får dem til at undgå vacciner - og ikke nogen reel religiøs lære.\nMens ortodokse Hasidiske jøder var i centrum for det store mæslingudbrud i New York, for eksempel er de fleste andre ortodokse, Hasidiske jøder i New York fuldt vaccineret, og nogle har endda deltaget i forsøg med fåresyge og hepatitis A-vacciner. Så i stedet for en ægte religiøs fritagelse, bliver disse mere af en personlig tro-fritagelse.\nHovedproblemet er, at disse grupper af uvaccinerede mennesker samles i kirken og andre aktiviteter, hvilket hjælper med at brænde store udbrud af vaccineforebyggelige sygdomme.\nDette fænomen er ikke sjældent. Ud over de ovenfor beskrevne mæslinger udbrud:\nVar et røde hundeudbrud i Europa, hvor 387 tilfælde af røde hunde forekom i et uvaccineret religiøst samfund i Holland, hvoraf 29 kvinder fik røde hunde, mens mindst tre kvinder havde gravide babyer med medfødt røde hundesyndrom, og en graviditet endte med intrauterin død\nVar der flere polio-udbrud blandt Amish-samfundene, med det seneste i 2005, der smittede fire medlemmer af et Amish-samfund i Minnesota\nHar været flere tilfælde af Hib-sygdom, herunder en uvaccineret syv måneder gammel, der døde i Minnesota i 2008 og mindst tre uvaccinerede eller ufuldstændige børn i Pennsylvania, der døde i 2009\nEt andet problem er, at nogle af disse kirker udfører missioner i udlandet i områder, hvor mange af disse vaccineforebyggelige sygdomme stadig er meget almindelige. En uvaccineret arbejdstager kan gå til et af disse lande, fange mæslinger eller kikhoste osv. Og derefter vende hjem og inficere familiemedlemmer og andre mennesker i deres kirke menighed, som enten også er anti-vaccine, for ung til at blive vaccineret, eller som har en medicinsk kontraindikation for at blive vaccineret.\nHvad du har brug for at vide om religion og vacciner\nEn undersøgelse af udbrud af vaccineforebyggende sygdomme blandt religiøse grupper fandt, at «mens kirken var den fælles forbindelse mellem sagerne, var der ingen formel rådgivning om vaccination fra kirken inden udbruddet. I stedet blev vaccine-afvisning tilskrevet en kombination af personlig religiøs tro og sikkerhedsproblemer blandt en undergruppe af kirkemedlemmer. »\nDe fleste religioner tilbyder ingen formel rådgivning om vaccination. Tværtimod har mange religioner klare positioner til støtte for vaccination, herunder:\nKatolikker - Mens nogle stadig mener, at katolikker er imod nogle vacciner, er den katolske kirke helt klart pro-vaccine. Selv for de vacciner, som nogle forældre sætter spørgsmålstegn ved, især dem mod hepatitis A, rubella og varicella, som er dyrket i celler, der oprindeligt stammede fra aborterede fostre, lærer Kirken, at «hvis der ikke findes nogen sikre, effektive alternative vacciner, er det lovligt at bruge disse vacciner, hvis der er fare for børns helbred eller for befolkningens helbred som helhed. »\nJehovas Vidner - Selvom Jehovas Vidner havde en tidligere modstand mod vacciner, som engang var forbudt i gruppen, erklærede de i 1952, at vaccination «ikke ser ud til at være i strid med den evige pagt, der blev indgået med Noah, som beskrevet i 1. Mosebog 9: 4 og heller ikke i modsætning til Guds beslægtede befaling i 3. Mosebog 17: 10-14. »\nJøder - Konfusion eksisterer stadig blandt nogle mennesker over det faktum, at da nogle vacciner indeholder komponenter med svin (svin) og gelatinkomponenter, så skal det være i strid med jødiske diætlover for at deres medlemmer skal vaccineres. Imidlertid vurderes brugen af vacciner «baseret på begreber i medicinsk lovgivning indeholdt i halachiske koder» og tilskyndes derfor.\nMuslimer - Bortset fra områder, hvor polio stadig er endemisk, udsendte adskillige imamer og andre islamiske ledere klare udsagn og fatwas, der beskrev, hvordan immunisering er i overensstemmelse med islamiske principper.\nHinduer - Ingen af de fire store grene af hinduismen er imod vacciner, og lande, der er flest hinduer, herunder Nepal og Indien, har høje vaccinationsrater.\nSelvom mange af de store udbrud af vaccineforebyggelige sygdomme forekommer blandt religiøse grupper, er få religioner faktisk imod vacciner. I stedet opfordrer de fleste aktivt deres medlemmer til at blive vaccineret og forhindre skaden fra vaccineforebyggelige sygdomme.\nVil du ikke få dine børn vaccineret?\nDu kan blive overrasket over at vide, at ingen er derude og prøver at tvinge dig til at vaccinere dem.\nVil du tilmelde dine børn i dagpleje, børnehave, skole eller college?\nDerefter skal de vaccineres.\nSådan gør du krav på fritagelse for vaccine\nAfhængig af hvor du bor, kan du naturligvis få en vaccinefritagelse og lade dine børn være uvaccinerede og ubeskyttede.\nEr dit barn berettiget til en medicinsk fritagelse? Alle stater tillader børn at kræve medicinske fritagelser for at blive vaccineret. Ægte medicinske undtagelser er dog sjældne, som du kan se af satserne i stater, der faktisk kræver screening og godkendelse af undtagelser fra medicinsk vaccine.\nEr du kristen videnskabsmand? I 47 stater tillader love religiøse undtagelser fra vaccinationer. Ironisk nok misbruges disse undtagelser ofte, da du faktisk ikke behøver at tilhøre en religion, der er imod vacciner for at kræve en religiøs fritagelse for vaccinationer.\n”Når du bliver udfordret af synspunktet om en kirkesamfund, præst, publikation eller ateistisk myndighed: Du tilbeder ikke nogen præst, kirke, religiøs publikation eller kirkesamfund. Din pastors personlige syn på vacciner er irrelevant for din holdning, fordi præster ikke lærer om de bibelske følger af vaccination under seminaret, og din præst er ikke Gud. (Selvom du har en præst, der er villig til at gå for at slå flag for dig, skal du bruge ham.) ”\nMegan om, hvordan man får en religiøs fritagelse for en vaccine som en chef\nDet er ikke engang en hemmelighed, at forældre misbruger den religiøse vaccinefritagelse og hævder dem, selv når de ikke har en oprigtig religiøs tro mod at blive vaccineret.\nOg i 20 stater er det endnu lettere at kræve en fritagelse for vaccine. Dette er de stater, der tillader undtagelser fra filosofisk eller personlig tro vaccine, hvor du typisk bare kan sige, at du er imod at vaccinere og beskytte dine børn "af samvittighedsårsager."\nVaccinefritagelser er for let at få i nogle stater, men selv med en fritagelse vil dit barn stadig blive udelukket, hvis der er et udbrud.\nHvilke grunde? Du behøver normalt ikke gå i detaljer.\nHvorfor forældre misbruger undtagelser fra vaccine\nDet er ikke svært at forstå, hvorfor nogle forældre misbruger undtagelser fra vaccine.\nDe misbruger undtagelser fra vaccine, fordi de kan.\nI mange stater er det let at misbruge undtagelser fra vaccine, fordi medicinske undtagelser ikke verificeres og godkendes, og det er ofte lettere og mere praktisk at få en undtagelse end at blive vaccineret. Tro det eller ej, nogle læger vil endda sælge en medicinsk fritagelse for dit barn. Forældre føler sig også så bange for anti-vaccine-propaganda, at de mener, at de er nødt til at få en fritagelse.\n”At tillade fritagelser for personlig tro og let at give undtagelser er forbundet med højere og stigende ikke-medicinske amerikanske fritagelsesrater. Statspolitikker, der giver fritagelser for personlig tro og siger, at der let gives undtagelser er forbundet med øget forekomst af kikhoste. ”\nOmer et al. Om ikke- medicinske undtagelser fra krav til skolevaccination: sekulære tendenser og tilknytning af statspolitikker med kikhosteforekomst.\nMen bare fordi du kan kræve en let fritagelse i en stat uden stærk vaccinefritagelseslovgivning, betyder det ikke, at du skal.\nSelvom der ikke er nogen fordele ved at forsinke eller springe vacciner over, er der masser af risici. Og risikoen er ikke kun for dit uvaccinerede barn. Vi fortsætter med at se og høre om børn, der er for unge til at blive vaccineret, eller som ikke kunne vaccineres, når de bliver fanget i udbrud forårsaget af andre, der simpelthen valgte at ikke blive vaccineret.\n”Jeg advarer dem også om ikke at dele deres frygt med deres naboer, for hvis for mange mennesker undgår MMR, vil vi sandsynligvis se sygdommene stige markant.”\nDr. Bob Sears i The Vaccine Book\nIkke overraskende nævner websteder og organisationer, der giver råd om at få børn let vaccinefritagelser, aldrig disse risici. De overdriver også risikoen ved vacciner og nævner ikke fordelene ved at blive vaccineret.\nVacciner er sikre og nødvendige. Medmindre dit barn har en ægte medicinsk kontraindikation for at få en eller flere vacciner, skal du undersøge lidt mere, før du får en ikke-medicinsk fritagelse.\nHvad man skal vide om at kræve fritagelse for vaccine\nSelvom det typisk ikke er svært at kræve en vaccinefritagelse for dit barn, da vacciner er sikre og nødvendige, skal du være sikker på at du forstår risikoen ved at forsinke eller springe vacciner over, hvis dit barn ikke har brug for en ægte medicinsk fritagelse.\nMeslingens udbrud: Hvad er religiøse undtagelser for vaccinationer?\nMeslingstilfælde har spredt sig over hele landet i år, hvor staten New York nu står over for sit værste udbrud i årtier.\nSiden sidste efterår er der registreret mere end 150 mæslingstilfælde i Rockland County, en forstad i New York, hvor der er et stort ultra-ortodoks jødisk samfund, hvor der har været en vis modstand mod vaccinationer.\nLangt de fleste stater tillader familier at vælge at blive vaccineret, hvis de gør indsigelse på religiøs grund. Forældre ser ud til at drage fordel af disse regler: Forskere har fundet, at brede filosofiske og religiøse undtagelser fra vaccinebehov er forbundet med højere antal unvaccinerede børn.\nMen dette års udbrud rejser nu spørgsmål om folkesundheden om, hvorfor stater tillader sådanne undtagelser. Sådan fungerer religiøse undtagelser:\nHvad er en religiøs fritagelse for en vaccine, og hvilke stater har dem?\nReligiøse undtagelser giver forældre mulighed for at fravælge deres børn fra manderet vaccinationspolitik, hvis de af religiøse grunde modsætter sig vaccinen, og hvis de følger statens fravigelsesproces. Næsten hver stat plus Washington DC tillader en religiøs fritagelse, der begynder mindst i børnehaven. Fire stater gør det ikke: Californien, West Virginia, Mississippi og Arizona.\nHver stat har sine egne regler for vaccinationer til børn, der går på offentlige skoler. Ud over den religiøse fritagelse tillader alle 50 stater plus Washington, DC undtagelser af medicinske grunde. Eksempler inkluderer et barn, der har en tilstand som kræft eller en immunforstyrrelse, hvor en vaccine kan være skadelig for barnets helbred.\nOg mere end et dusin stater tilbyder filosofiske undtagelser, nogle gange kendt som fritagelser for personlig tro, som ikke kræver, at en forældres ønske om at fravælge sig specifikt handler om deres religiøse overbevisning. I stedet kan de omfatte undtagelser for samvittighed eller moralsk ideologi.\nCalifornien, West Virginia og Mississippi, som ikke tillader religiøse undtagelser, tillader heller ikke filosofiske indvendinger.\n[Her er hvad du har brug for at vide om sygdommen og risikoen for at få den.]\nHvordan er religiøse undtagelser forbundet med det nylige udbrud af mæslinger?\nMeslingens udbrud i New York-forstaden til Rockland County har stort set været centreret i et ultra-ortodoks jødisk samfund, hvor der for nylig har været en vis modstand mod vaccinationer. Vaccinationsraten har en tendens til at være lav blandt de ultra-ortodokse, og årsagerne varierer, fra frygt for interferens fra udenforstående til forvirring over nøjagtige religiøse og medicinske oplysninger.\nDen nuværende opblussen i New York og New Jersey, som begge tillader religiøs undtagelse, kan spores tilbage til mæslingens udbrud i Israel sidste år. Fordi ultra-ortodokse forældre ofte sender deres børn til deres egne religiøse skoler, var udbruddet oprindeligt stort set indeholdt. Men det har for nylig spredt sig markant.\nRockland County Health Department har erklæret en nødsituation i forbindelse med et udbrud af mæslinger, der har inficeret mere end 150 mennesker siden sidste efterår.\nNogle ortodokse jødiske skoler har givet uvaccinerede børn mulighed for at gå i skole mod New Yorks sundhedsafdelings mandat under mæslingens udbrud.\nHvordan er vacciner et religiøst spørgsmål for nogle mennesker?\nNogle mennesker er bange for, at vaccination afbryder en guddommelig plan for nogens liv, og de ønsker ikke at blande sig i Guds vilje.\nAndre er bekymrede over, at nogle vacciner kunne overtræde religiøse diætlover, medmindre de er udpeget som kosher eller halal. Sidste år udstedte en indflydelsesrig islamisk gruppe i Indonesien en kontroversiel fatwa, som senere blev veltet, mod mæslinger-fåresyge-røde hunde, eller MMR, vaccine, med henvisning til brugen af svinegelatine.\nOg mange af dem, der er imod abort, modsætter sig visse vacciner, som dem, der er beregnet til at forhindre skoldkopper eller hepatitis A. Disse vacciner er fremstillet ved at dyrke vira i fosterembryo-fibroblastceller, eller cellelinjer, der dyrkes i laboratorier, men er afledt af to valgfrie aborter i 1960'erne. En katolsk familie i Kentucky har for eksempel anlagt sag mod det nordlige Kentucky sundhedsafdeling for at forbyde uvaccinerede studerende fra skole og atletik under et vandkopper udbrud på deres sønns katolske skole.\nEr de nylige udbrud af mæslinger, der får nogle stater til at genåbne> I et omfang, ja. Vaccinefritagelser for børn, der er indskrevet i børnehaven, er langsomt vokset i løbet af det sidste årti, ifølge Centers for Disease Control and Prevention, hvilket får nogle stater til at overveje ændringer. Californien blev af med sine ikke-medicinske undtagelser i 2015. Et par stater, der tillader religiøse undtagelser, har gjort dem vanskeligere at få, hvilket kræver ting som en underskrevet erklæring fra den religiøse leder i stedet for blot at udfylde en online form.\nStatlige lovgivere - ofte republikanere - rundt omkring i landet indførte mere end 150 regninger fra 2011 til 2017, hvilket ville have gjort det lettere at få undtagelser fra vaccinepolitikker. Men ifølge en undersøgelse i American Journal of Public Health, der blev offentliggjort i januar, begrænsede 12 af de 13 lovforslag, der var indgået i loven, faktisk muligheden for at fritage.\nNogle professionelle organisationer har også taget handling. American Academy of Pediatrics har fjernet ikke-medicinske vaccinationsfritagelser sin højeste prioritet i år, selv rangordnet det over familieseparationer ved grænsen.\nGør religiøse ledere noget for at tackle problemet?\nJa. Rabbiner og læger arrangerede en folkesundhedskampagne for at understrege vigtigheden af vacciner. Den Ortodokse Union og Rabbinal Council of America har kraftigt opfordret forældrene til at vaccinere deres børn.\n”Det er velkendt, at dem, der endda står over for en potentiel livs- eller dødssituation, bliver bedt om at afsætte sabbaten og andre vigtige principper for overholdelse af halachisk (jødisk lov), indtil nødsituationen er gået, ” sagde de i en erklæring i november.\nAndre steder har lokale sundheds- og samfundsledere understreget åben kommunikation mellem sundhedsembedsmænd og religiøse ledere for at bygge bro over kulturelle kløfter. I Colorado har Dr. Joshua Williams, en adjunkt i pediatri ved University of Colorado Denver School of Medicine, anbefalet, at grupperne taler på bestemte tidspunkter, f.eks. Når studieåret begynder eller i starten af influenzasæsonen, og ikke bare under en sundhedskrise. Han arbejder også med statens kirkeråd for at afholde møder med sognebænd for at høre deres bekymringer.\n"Undtagelser fra religiøs vaccination påvirker folkesundheden, " sagde Dr. Williams. ”Der er behov for dialog med religiøse ledere omkring vaccinefritagelser på lokalt og nationalt niveau.”\nEn tidligere version af denne artikel misidentificerede en organisation, der har gjort eliminering af undtagelser fra ikke-medicinsk vaccination prioriteret. Det er American Academy of Pediatrics, ikke American Association of Pediatrics.\nDe 6 bedste babymonitorer i 2019\nSådan sikres du din K>\n5 Problemer med teenagers adfærd: En fejlsøgning Gu> rebellerer din teenager, trosser dit portforbud eller hænger ud med tvivlsomme børn? Her er, hvordan man nipper adfærdsproblemer i knoppen.\nBlog Om Børn Og Mødre © 2022. All Rights Reserved. Er der religiøse undtagelser fra vacciner?


Hercules Fundering skal udføre kompleks byggegrube til kæmpe byggeri i Aarhus Ø | NCC\nDet er Bricks A/S, der står bag udviklingen af Nicolinehus, som udover boliger skal rumme bl.a. caféer, restauranter, sportsaktiviteter og dagligvarebutikker. Ambitionen er at skabe et mangfoldigt byliv på Aarhus Ø og forene pulsen fra midtbyen med livet ved vandet.\nProjektet deler sig i to totalentrepriser. Den ene omfatter selve byggeriet og den anden den totale byggegrube, hvor Hercules Fundering skal stå i spidsen for alt jordarbejde og udførelsen af indfatningsvægge, som består af mere end 8700 kvm spuns og 700 stk. borede jordankre. Den komplette byggegrube omkring Nicolinehus skal stå færdig til august 2019 og derefter sikre et solidt fundament for den videre udførsel af det fremtidige byggeri.\n”Det er et utroligt spændende byggeri med en unik placering lige ud til vandet. Vi glæder os over at være en del af projektet og at være blevet valgt som totalentreprenør på byggegruben. Det var oplagt for os at byde på sagen, da vi har nogle af de dygtigste profiler i Danmark til at udføre anker- og spunsarbejdet. Det gælder både vores medarbejdere i produktionen og i projektstyringen”, siger Jesper Schack Fønss Bach, Direktør i Hercules Fundering, NCC Industry.\nIfølge Jesper Schack Fønss Bach kræver projektet nøje planlægning, da tidsplanen er stram, og da der er mange discipliner i gang på samme tid. Hercules Fundering skal blandt andet, forud for etableringen af spuns, fjerne resterne af en gammel mole, som ligger 4-5 meter under terræn på den nordvestlige side af byggegrunden. Opgaven består i at fjerne sten på op til 1,5 meter i diameter ved gennemboring og efterfølgende opfyldning af sand.\nFundering under grundvandsspejlet\nArt Architects har slået stregerne til det kommende byggeri, hvor der er hentet inspiration i midtbyens gamle karréer. Byggeriet skal udformes som to tætliggende trekantede karréer med op til 17 etager. Dertil skal bygges en kælder i op til tre etager, som bl.a. skal bruges til parkering og fitness. Projektet er derfor ikke uden udfordringer for Hercules Fundering, da meget af arbejdet skal udføres under grundvandsspejlet for at undgå at sænke grundvandet i området.\n”Det er et utroligt komplekst funderingsarbejde, vi skal udføre ved Nicolinehus, da ankerboring under vandspejl skal udføres uden grundvandssænkning. Vi er godt rustede til opgaven, da vi både har erfaring, specialistviden og de maskiner, der skal til for at udføre boring og anker mod vandtryk”, siger Jesper Schack Fønss Bach.\nHercules Fundering har desuden designet hele byggegruben og står for alle godkendelser i kommunen. De store maskiner er allerede i fuld gang med at gøre klar til de fremtidige indfatningsvægge, som skal udgøre byggegruben til det kommende byggeri. Det endelige byggeprojekt forventes afsluttet i slutningen af 2020.\nSe dronevideo: https://youtu.be/EQkkVVen240\nJesper Schack Fønss Bach, Direktør i Hercules Fundering, NCC Industry, tlf.: +45 86 75 43 22\nPernille Kjøller, Kommunikationspartner i NCC Industry, tlf.: +45 41 37 85 62


En lille vred dreng - DK-Kinesiolog®RAB og Enhedsterapeut\nEn lille vred dreng\nDet behøver ikke altid at være forældrene, der kontakter mig, og i dette tilfælde var det en bekymret bedstemor, som med moderens tilladelse kontaktede mig for at få en tid til sit barnebarn, som bare ikke havde det godt.\nHan var vred, meget vred, og han kunne ikke kravle eller gå selv, og han var lige godt et år. Der havde været foretaget forskellige undersøgelser, og moderen havde fået et træningsprogram til drengen, men det gjorde blot situationen endnu værre, for drengen syntes absolut ikke, at det var sjovt at træne det, han ikke kunne.\nJeg gik i gang med afbalanceringen, og målet var, at han skulle være i godt humør igen, for så ville hverdagen være betydeligt nemmere for alle parter. Målet var meget stressende, men stressprocenten faldt hurtigt. Han blev mere og mere afslappet og lå til sidst fuldstændig afslappet i bedstemoderens arme. Hverken mor eller bedstemor kunne huske, at de nogensinde havde set ham ligge så afslappet. Det var helt okay, at jeg skulle massere og holde på forskellige punkter – han lå lige så stille og tog imod.\nDa vi testede tilbage i tid, skulle der afbalanceres på første åndedræt. Det var et stressfyldt øjeblik, men en konkylieessens kunne fjerne alt hans stress, og så var han færdig. Jeg foreslog moderen, at hun også fik fjernet stress, inden de tog hjem, for så kunne de mødes som ligeværdige, og det var hun med på. Hun fik også fjernet stress i nutid, og bagefter på det tidspunkt, hvor hun havde født drengen.\nDer var nu faldet ro over den lille familie, og de skulle komme igen efter 4 uger. Der var en verden til forskel, da de kom. Udviklingen havde været enorm. Drengen havde været meget mere glad. Han var begyndt at spise og drikke selv. Hans balance var blevet meget bedre, og han kunne næsten gå selv. Stressprocenten var også faldet ganske betydeligt, så der skulle ikke laves ret meget, før han igen var fri for stress. Moderen havde også haft det langt bedre, og hun sagde, at det var simpelthen det bedste, de nogensinde havde gjort for deres dreng.\nDa familien kom fjerde gang, havde drengen intet stress, og han kunne gå selv, og han brugte hele foden ( han havde været tågænger, da jeg så han første gang, hvor han ville gå og måtte have støtte i form af to hænder fra mor eller bedstemor ). Han var nu begyndt at interessere sig for andre børn. Det havde han tidligere ikke haft overskud til, da hans egne problemer var så massive. Hele familien var glad, og det var en stolt lille dreng, som jeg sendte ud af døren. Nu kunne han selv, og det var det, han ville.


TV: Sexede Helena forarger engelske mødre – Ekstra Bladet\nMandag d. 15. okt. 2012 - kl. 12:04 0\nEt engelsk tøjfirma har gjort sig upopulær ved at hyre den danske supermodel til en kampagne\nHelena Christensen er for sexet til engelske mødre. De er i hvert fald vrede efter super- og undertøjsmodellen er blevet hyret af mærket Boden, som laver tøj til kvinder, der har født og lever et almindeligt liv. (Foto: AP/Dima Gavrysh)\nMan skulle ikke tro, at et tøjfirma kunne miste noget på at ansætte en supermodel som kampagnemodel.\nMen det er netop det, der er sket for det engelske firma Boden, efter at have hyret den danske skønhed Helena Christensen.\nDet skriver den engelske avis Daily Mail i dag.\nMærket sælger til de såkaldte engelske 'yummy mummies' - en gruppe kvinder med stil, men som har født og lever helt almindelige liv. De vil derfor have praktisk og behageligt hverdagstøj.\nBodens kunder er oprørte over, at den ellers fetterede supermodel pryder mærkets nyeste tøjkampagne, og faktisk er de så vrede, at de har skrevet både på Bodens facebookside og sendt vrede mails til firmaets kundeservice.\nFor svær at relatere til\nMødrenes kritik går ud på, at 43-årige Helena Christensen er både for tynd og svær relatere til.\n- Jeg elsker mine kurver. Jeg har ikke lyst til at ligne Helena Christensen, selvom hun er køn. Jeg har svært ved at sætte mig ind i det image, skriver en af Bodens kunder på mærkets blog.\nMange er forargede over, at Boden har valgt en model, som er kendt for at posere i sexet undertøj.\n- Hun er alt for sensuel og sexet, skriver en bruger eksempelvis på Bodens facebookside.\nSe også: Helena C. inviterer indenfor i privaten\nBodens modelvalg er ifølge Daily Mail et bevidst træk i en ny markedsføringsstrategi. Foruden en stigning i tøjpriserne, skal Helenas kendte ansigt være med til at tiltrække et yngre klientel.\n- Vi ville gerne vælge en model, der ville vise tøjet frem på en mere moderne og urban måde, siger Bodens talsmand til den engelske avis.\nSe de omtalte kampagnebilleder af Helena Christensen HER.\nMode med Miriam 25. okt. 2012 - kl. 11:20\nMode-TV: Førstehjælp til storbyferien


Ny forskning - Hjertepatienter bør få blodfortyndende medicin\nForside ›Presse og Nyt›Pressemeddelelser og nyheder›Nyheder›Ny forskning - Hjertepatienter bør få blodfortyndende medicin\nNyt forskningsstudie fra Hjertemedicinsk Afdeling på Herlev og Gentofte Hospital viser, at flere patienter med hjerteflimmer siden 2010 er sat i blodfortyndende behandling og derfor med større sandsynlighed undgår blodpropper i hjernen.\n16. februar 2017, KL 9:21\nHjerteflimmer er en af de mest almindelige former for hjerterytmeforstyrrelse, og patienter med hjerteflimmer har høj risiko for også at blive ramt af blodprop i hjernen.\nDerfor bliver mange patienter med hjerteflimmer sat i livslang behandling med blodfortyndende medicin. Medicinen er dog et tveægget sværd: Den forebygger blodprop i hjernen, men den øger også risikoen for hjerneblødning.\nKan den risiko gøre, at nogle læger og patienter fravælger behandling med blodfortyndende medicin? Det har en gruppe forskere fra Hjertemedicinsk Afdeling, Herlev og Gentofte Hospital, undersøgt:\n- Vores forskning tyder på, at patienter med hjerteflimmer er underbehandlet. Kun 70 % af de patienter, der ifølge anbefalingerne bør få blodfortyndende behandling, modtager den korrekte behandling. Det vil sige, at 30 % af de patienter, der potentielt vil have stor gavn af behandlingen, rent faktisk ikke modtager den, fortæller læge Jonas Bjerring Olesen fra Forskningsenheden.\nForskningsprojektet har fulgt patienter fra 2005-2015 og Jonas Olesen understreger, at der har været en betydelig fremgang siden 2010, hvor kun 40-50 % fik blodfortyndende behandling. Det er især ældre patienter med høj risiko for en blodprop, der nu bliver sat i blodfortyndende behandling. Studiet har ligeledes vist, at specielt kvinder tidligere var underbehandlet.\nLægerne Jonas Bjerring Olesen og Kasper Gadsbøll samt professor og overlæge Gunnar Gislason har i deres forskning undersøgt data for 120.000 danskere med hjerteflimmer. Blandt dem vil omkring 100.000 patienter, dvs. 85 %, have større gavn end ulempe af blodfortyndende behandling. De cirka 20.000 patienter, der ikke bør modtage blodfortyndende medicin, er hovedsageligt unge under 65 år, hvis risiko for blodprop er relativ beskeden selv uden behandling.\nForskningen er netop blevet udgivet i European Heart Journal, som er det mest anerkendte europæiske tidsskrift inden for hjertesygdomme.\nPubliceringsdato: 16-02-2017 10:21


Fødevare-ordfører: Jeg tror på, at fornuften vil sejre, og man vil opgive at aflive millioner af mink | folkebladetlemvig.dk\nFødevare-ordfører: Jeg tror på, at fornuften vil sejre, og man vil opgive at aflive millioner af mink\n- Vi skal have stoppet den praksis så hurtigt som muligt. Det virker, som om sundhedsmyndighederne har malet sig op i et hjørne og ikke vil tabe ansigt, siger Orla Østerby, fødevareordfører for De Konservative. Foto: Morten Stricker\nFolketingsmedlem Orla Østerby, fødevareordfører for De Konservative, kritiserer kraftigt begrundelsen for myndighedernes corona-politik over for minkfarme; den er baseret på at alt for tyndt grundlag, mener han.\n14 okt. 2020 kl. 16:49\n- Vi skal have stoppet den praksis så hurtigt som muligt. Det virker, som om sundhedsmyndighederne har malet sig op i et hjørne og ikke vil tabe ansigt.\nFødevareordfører for De Konservative, Orla Østerby, har nærstuderet det notat, som afslører, hvilket grundlag regeringens politik over for corona-ramte minkfarme bygger på, og han lægger ikke skjul på, at han er chokeret.\nIfølge notatet har 19 af de første 20 smittede minkfarme ganske rigtigt en anden smittet minkfarm inden for en afstand på 7,8 kilometer - de 7,8 kilometer, der er "dødszonen" inden for hvilken, alle mink - også raske dyr - skal aflives.\nMen i notatet når eksperterne frem til den slutning, at en aflivning af raske besætninger i nærheden af udbrud ikke kan forhindre nye udbrud i de tilbageværende minkbesætninger. De konkluderer, at de ikke ved, hvordan smitten spredes mellem minkfarmene, og om det er dyr, der smitter dyr eller mennesker, der bringer smitten ind til dyrene.\n- Jeg sad i fredags i et videomøde med Kaare Mølbak fra Statens Seruminstitut, og han kunne ikke sige, om virus var luftbåren, eller om den var bragt ind i besætningerne af mennesker, siger Orla Østerby.\n- Derfor skal vi have lavet om på praksis nu. De syge besætninger skal forsegles fuldstændigt fra omverdenen. Mener myndighederne, at det eneste rigtige er at slå de smittede dyr ned, så må det gøres. Men vi må have stoppet aflivninger af raske besætninger - nu.\n- Dertil kommer, at om fire uger starter pelsningssæsonen, og myndighederne har ikke en kinamands chance for at slå fire millioner mink ned på så kort tid. Beredskabsstyrelsen havde i starten kun kapacitet til at klare 2000 om dagen, hvor et par erfarne arbejdere på en minkfarm kan klare 3000 om dagen. Det er derfor, regeringen vil have landmændene til selv at slå dem ned. Kapaciteten er sikkert større nu, men der er meget lang vej til at kunne aflive fire millioner dyr.\nOrla Østerby peger på, at dette tidspres giver kæmpe problemer:\n- Kan man ikke aflive minkene, og kan man ikke pelse dem, står man med fyldte bure, dyrene bliver kønsmodne, og så begynder de at kæmpe indbyrdes; det vil dyreetisk være uforsvarligt, siger han.\nOrla Østerby understreger, at den gældende politik er en regeringsbeslutning.\n- Vi står over for at udslette minkproduktionen i Danmark, og det ønsker venstrefløjspartierne i Folketinget. Men det er regeringen, der har truffet beslutningen og ladet sundhedsmyndighederne overtage styringen. De har selvfølgelig ekspertisen, men vi skal også lade den sunde fornuft råde.\nFødevareordføreren understreger, at Axelborg - altså landbrugets organisationer - er lige på trapperne med en analyse af, hvor meget det vil koste Danmark, både på eksportindtægter og arbejdspladser, hvis minkavlen slås ned.\n- Vi vil blive ved med at presse på - det bliver vi nødt til. Og jeg tror da også på, at fornuften vil sejre til sidst, siger han.\nRøde og blå borgmestre i fælles opråb: Stop mink-aflivninger\nMasseaflivning: Alle Gjøls mink skal dø


Afvist til fest: Fire unge sigtet for vold - sn.dk - Forsiden - Storkøbenhavn - Sydkysten\nTre unge blev anholdt efter ballade i Havdruphallen. Foto: Dorte Larsen\nArtiklen: Afvist til fest: Fire unge sigtet for vold\nAfvist til fest: Fire unge sigtet for vold\nOpdateret 19. december 2016 kl. 11:04\nSydkysten - 19. december 2016 kl. 10:15\nNatten til søndag ved 02-tiden blev politiet sendt til Havdruphallen, hvor flere personer var afvist i forbindelse med en fest på stedet. Personerne øvede vold mod tre festdeltagere.\n- Ingen kom dog slemt til skade, siger kommunikationsmedarbejder ved Midt- og Vestsjællands Politi, Carsten Andersen.\nEfter episoden kørte de fem personer, en 18-årig fra Tappernøje, en 19-årig fra Slangerup, en 18-årig og en 20-årig fra Haslev, alle mænd, og derudover en 17-årig pige fra Greve, fra stedet. En hundevogn fik kontakt med bilen, som voldsmændene kørte væk i.\nDa personerne i bilen så, at politiet ville tale med dem, stak de af, men det viste sig ikke at være nogen god ide. Politiets hunde løb hurtigere end de unge, og de blev anholdt kl. 0237.\nDen 18-årige fra Tappernøje blev sigtet for kørsel i narkopåvirket tilstand og fik udtaget en blodprøve. Pigen blev løsladt i løbet af natten.\n- Det viser sig ret hurtigt, at hun ikke havde noget med volden at gøre, siger Carsten Andersen.\nDe øvrige anholdte blev løsladt i løbet af søndagen efter afhøring. De sigtes for vold, og sagen vil senere blive afgjort i retten.


ESEF-rapportering gjort ligetil - Clausion\nESEF-rapportering gjort ligetil\nESEF – European Single Electronic Format for børsnoterede virksomheder, der starter med årsregnskaber for 2021.\nMed Clausions ESEF Reporting Tool er det lige så nemt at imødekomme ESEF-rapporteringskravene, som det er at gemme en Excel-fil. Hvis du ønsker at outsource din ESEF-rapportering fuldt ud, står vi hos Clausion altid klar til at hjælpe dig!\nIngen ekstra arbejdsbyrde\nDu kan forberede dit koncernregnskab i det påkrævede ESEF-format. Kortlægningen af taksonomier bliver en engangsopgave – Clausion ESEF Reporting Tool klarer resten.\nClausion ESEF Reporting Tool er en brugervenlig Cloud-tjeneste. Det tager kun et par klik, inden du kan offentliggøre rapporten.\nÅrsregnskabet kan offentliggøres fra Excel. Du behøver ikke at sætte dig ind i et nyt system for at oprette ESEF-rapporter.\nDu skal blot følge 3 enkle trin for at oprette en ESEF-kompatibel finansiel rapport\nTag dine data i henhold til ESEF-taksonomierne. Via de kundespecifikke taksonomier guider Clausion dig til de korrekte kortlægninger, når det er nødvendigt.\nDu kan benytte Clausion iXBRL Viewer til at tjekke tagging i en webbrowser.\nDu har også mulighed for at tilføje tekst og billeder til din rapport. Når du er klar, kan du offentliggøre din rapport i et xHTML-format.\nXBRL (Extensible Business Reporting Language) er et XML-baseret markup-sprog, der bliver benyttet til digital virksomhedsrapportering. Med XBRL-standarden kan man automatisere oprettelsen og administrationen af regnskaber og andre forretningsdokumenter.\nXBRL-standarden i sig selv begrænser ikke, hvilken slags data der kan rapporteres. Du kan oprette XBRL-definitioner, også kendt som taksonomier, som du ønsker det. De finansielle tilsynsmyndigheder og andre myndigheder definerer taksonomier alt efter behov.\nVi kan hjælpe dig med din ESEF-rapportering.


Studio Les Amandiers i Saint-Raphael til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n874 Bvd du Marechal Alphonse Juin , Boulouris, Saint-Raphael, Frankrig, 83705 - Se på kort\nMere om Studio Les Amandiers\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Saint-Raphael, så er Studio Les Amandiers et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Dette moderne hotel ligger i nærheden af populære seværdigheder, som Plage du Veillat, Les Bateaux de St-Raphaël.\nPå Studio Les Amandiers sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Hotellet tilbyder gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, familieværelse, restaurant, aviser for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, opvarmning, opvækningsservice, altan/terrasse, telefon. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som boblebad, sauna, udendørs pool, pool/billard, have, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Saint-Raphael, så er Studio Les Amandiers det perfekte sted til en spændende rejse.\nDu bedes give Studio Les Amandiers besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.\nAlle slags rejsende (44) Par (24) Rejsende alene (3) Familie med små børn (7) Familie med store børn (7) Gruppe (2)


Først lagt op 27-06-2020; senest opdateret 27-06-2020 15:06\nNogle af mine kolleger på universitetet ville aldrig kunne begå sig på en avis. Og omvendt ville nogle af mine bladkolleger ikke kunne udfylde en plads som underviser og forsker. Universitetet og avisen er to forskellige verdner befolket af to forskellige slags mennesker. Det ene sted fordybelse (forskning) og øjenkontakt (undervisning). Det andet sted tempo (nyheder) og fjernkontakt (massekommunikation).\nStraks da jeg mødte Harald Mogensen, tænkte jeg, at han var et menneske, som både ville kunne virke på en avis og på et universitet. Han var nysgerrig, blandede sig, og søgte samtidig nye indsigter og sammenhænge. Sådan en ville jeg godt være.\nDa jeg lærte ham at kende i 1972, var han litteratur- og kronikredaktør på Politiken. 15 år senere sad jeg selv i samme stilling, dog vikarierede jeg kun på kronikken, men det var alt nok. Efter tre år som bladmand på fuld tid, havde jeg fundet ud, at jeg alligevel ikke var nogen Harald Mogensen. Min basis var universitetet.\nI 1990 vendte jeg tilbage til undervisningen og forskningen (disputats 1994). Men jeg fastholdt kontakten til journalistikken, først som boganmelder ved Politiken til 1996, herefter som litteraturredaktør ved Ekstra Bladet til 2006, i hvilket år jeg forlod både bladverdenen og universitetet for at dyrke fri forskning i pressehistorie, brevhistorie og sagprosahistorie.\nHarald Mogensen forblev på Politiken som boganmelder efter pensioneringen i 1979. Han tog sig især af krimilitteraturen, et emne han også holdt kurser over på universitetet. Til sidst stod vi og snakkede sammen hen over den tids mest populære konversationsmøbel: kopimaskinen.\nVi var to cand.mag.’er i dansk, han med bifag i tysk, jeg i engelsk, som havde fulgt hver sin vej.\nJeg valgte universitetskarrieren, han oprindelig forlagsvejen: redaktør ved Westermanns forlag 1941-50, derefter pressevejen, kronikredaktør og teateranmelder ved Politiken 1951-58, tillige litteraturredaktør 1956-58, ansvarshavende ved Ekstra Bladet 1958-63, kommentator, kronik- og litteraturredaktør ved Politiken fra 1963, og det var i den rolle, jeg mødte ham i 1972.\nHan skrev til mig og spurgte, om jeg kunne vikariere som anmelder af litteraturvidenskab. Den faste freelancer på stoffet, min universitetskollega Thomas Bredsdorff, skulle på forskerophold i USA og havde foreslået mig som vikar. Jeg sagde straks ja tak og spurgte, om jeg skulle komme ind i Politiken med mine anmeldelser. Lettere forskrækket svarede han tilbage, at jeg endelig bare skulle sende anmeldelserne. Jeg havde afsløret, hvilken novice jeg var. Hvis alle anmelderne kom rendende med deres anmeldelser og knyttede et par bemærkninger til dem om deres vigtighed, ville der ikke være tid til at lave avis.\nSelv om mit avisjob var beskedent, var jeg meget stolt af det. Alene den elektriske IBM-skrivemaskine, jeg fik installeret! Den stod og summede potent og rød, klar til at affyre mine udødelige ord på det optisk læsbare manuskriptpapir.\nDen første anmeldelse fik jeg i hovedet igen. Harald Mogensen bad mig forklare, hvad udtrykket “ideologisk konserverende” betød. Milde moses, her var en mand, der læste, hvad man skrev, og reagerede konstruktivt på det.\nMin første debatartikel returnerede han med disse ord: “Deres kommentar er mig for abstrakt”. Men han ville meget gerne se en anden artikel fra min hånd. Det med hånden løftede ligesom tilbuddet op på et høvdingeplan. Han tilbød mig kronik-pladsen, hvis jeg ville skrive en artikel under overskriften “Leif Panduro - sindssyge og samfundskritik”. Men den skulle “kunne læses af Leif Panduros meget store publikum”. Han ville have mig væk fra det faglitterære og ud i det almene. Han gav mig nogle eksempler på, at det var lykkedes for andre. Jeg skrev artiklen, og den blev trykt som kronik under titlen “Leif Panduro - velfærd og vanvid” (21.7.1972). Bevidst om, at dette betød noget for mig, sendte han mig et personligt takkebrev.\nSe, det var en start, jeg kunne bruge til noget. Jeg havde fået konkret vejledning i at skrive en artikel til en avis, og samtidig havde jeg fået et lille indblik i, hvordan man på mikroplan kunne operere som redaktør.\nSenere fik jeg lejlighed til at opleve ham på makroplanet, dér, hvor han som en dirigent brugte hele orkestret. “Sådan en aften er der virkelig noget ved at være redaktør,” sagde han uskyldigt-kynisk til mig, da Leif Panduro døde i 1977.\nI andre situationer, hvor nyheden ikke kommer udefra som ved et dødsfald, kan man bedre sammenligne redaktørjobbet med instruktørens. Kampagner skal iscenesættes for at få virkning. Harald Mogensen kunne det hele.\nHan arbejdede systematisk som en akademiker og spontant som en kunstner. Han redigerede gerne kronikker i serier, som f.eks. Ti Kroniker om Kroniken (1955). Samtidig elskede han de overraskende påfund som skovfoged Chr. Bjælkeby, en opdigtet kronikør, som gjorde grin med den fine litteratur og plæderede for underholdningslitteraturen. Bjælkebys kronikker blev skrevet af journalisten Erik Olaf-Hansen med Harald Mogensen og psykiateren Franz Fromm som bugtalere.\nHarald Mogensens aktivisme var med til at gøre ham til en stor redaktør. Han stillede sig ikke tilfreds med de kronikforslag, en avis som Politiken automatisk modtog. Hver lørdag sad han hjemme i herskabslejligheden i Stoltenbergsgade og ringede rundt til potentielle kronikører. Og hvis man som svar på hans henvendelse foreslog at skrive om mærkelige emner som transvestitisme, så kunne man være sikker på, at han sagde ja, tak. Jo mere grænseoverskridende, des bedre. Selv var han en pioner inden for kriminallitteraturvidenskaben.\nHans hustru, journalisten Kirsten Agernæs Mogensen, hjalp ham med at holde styr på ideerne og aftalerne. En vis distraktion prægede hans talestil. Mens han ringede til A, havde han allerede B i tankerne. Det første han sagde i telefonen, var ofte et fuldtonende “øh”. Og så kom det: “Goddaw du, det er Harald”.\nJeg havde det privilegium at opleve Harald Mogensen på toppen. Hans navn var et konkurrence-moment i pressen. Netop i 1972, da jeg begyndte som anmelder, havde Berlingeren sine lange arme ude efter ham. Mogensen sagde ja, men var kun ansat en uge, før Politiken købte ham tilbage. Jens Kistrup fortæller herom i artiklen “En levende redaktør” i ”Mogensen - til lykke på dagen, et festskrift til Harald Mogensens 75 årsdag den 22. oktober 1987.” I festskriftet er der også en artikel af Erik Olaf-Hansen om tilblivelsen af pseudonymet Chr. Bjælkeby. Selv har jeg bidraget med artiklen “Til Haraldikens fremme”, en hyldest til Harald Mogensen som kronikredaktør.\nTilnavnet Kronik-Harald havde han skaffet sig ved flittig kronik-skrivning i de unge år. Kronik-genren lå - og ligger - godt for en akademiker med hang til pressen.\nSidste gang, jeg besøgte Harald, var det sammen med min efterfølger som litteraturredaktør, Søren Vinterberg. Søren og jeg opfordrede Harald til at skrive erindringer. Han forsøgte også, men det endte med at blive kronikker, bl.a. ”Da Freud kom til Aalborg”, Politiken 18.7.1990. Til gengæld gav hans enke Kirsten A. Mogensen tilbageblik og overblik i bogen ”Mogensen - pressemand og ægtemand” (2008).\nHeri optrykkes også den nævnte kronik.\nDet tjener Kirsten A. Mogensen til stor ære, at hun har mod til også at skrive om det pinagtige: at Harald havde svært ved at finde sig i tabet af magt og action, da han blev pensioneret. Han begyndte at kigge efter fremmede damer, og Kirsten måtte selv tage action for at rette op på balancen. Et drama om selvbekræftelse for voksne, og vist ikke så sjældent som vi tror.


Hansgrohe Focus 240 køkkenarmatur med udtræksbruser | VVS-Eksperten.dk\nHansgrohe Focus 240 køkkenarmatur med udtræksbruser\nPris i butik kr. 2.485,-\nPå fjernlager: Levering februar 2020\nHansgrohe Focus 240 køkkenarmatur med udtræksbruser, Mat sort\nStore dimensioner, raffineret teknik, intuitiv betjening. Exceptionelt design, høje sikkerhedsstandarder og et stort Plus i form af komfort. QuickClean - Nem fjernelse af kalk. QuickClean fjerner hurtigt smuds og kalkaflejringer på armaturer og brusere. Dette sikres ved de fleksible silikonedyser.


guide – henkogthverdag.dk\nForfatter SidselUdgivet 26. juli 2020 26. juli 2020 Kategorier Andre folk, Død, Guide, Savn, SorgTags død, guide, sorg4 kommentarer til 5 ting du ikke skal gøre når nogen har mistet\nHvordan holder du afstand?\nEr du en af dem, der stadig går og bøvler med hvad afstand egentlig er – og hvordan du holder den, så kommer her en lille hjælpende guide.\nTak til Peter Lange for heads up om at den manglede.\nForfatter SidselUdgivet 20. marts 2020 20. marts 2020 Kategorier Corona, Guide, Kære dagbogTags corona, guide1 kommentar til Hvordan holder du afstand?\nFind din passion – en guide\nMit feed er ved at oversvømme af kurser, foredrag mv. om at finde sin passion.\nJeg tænker lidt at så svært kan det da vel heller ikke være- og i øvrigt er jeg også ret god til at finde ting.\nDerfor har jeg lavet denne lille guide, så du også kan finde din passion.\nFind din passion – en guide af Henkogt Hverdag\nStart med at tænke tilbage; Hvor havde du den sidst?\nHavde du den da du kom ind af døren?\nSad du med den i sofaen?\nHavde du den med på indkøb -Eller måske var den med i haven?\nNogen gange er det svært at finde sin passion, den kan forputte sig godt. Steder jeg vil anbefale dig at lede er:\n* Under puderne i sofaen\n* I din taske\n* I lommerne på den jakke du sidst havde på\n* I rodet på køkkenbordet -og i det på skrivebordet\nHar du stadig ikke fundet din passion, må du søge hjælp.\nMåske har nogen set den ligge og flyde og flyttet på den.\nMåske har nogen simpelthen taget den.\nStadig intet held?\nMit sidste råd er at lede der hvor den burde være.\nNogen gange kan ligger din passion faktisk bare på sin plads.\nForfatter henkogthverdagUdgivet 26. marts 2019 26. marts 2019 Kategorier Guide, HverdagTags guide1 kommentar til Find din passion – en guide\nEn forældreguide til forlystelsesparker\nEfter et skønt besøg i en mega-sjov forlystelsespark, har jeg lavet denne lille forældreguide.\nJeg ser den selv som helt uundværlig for forældre, der ligesom jeg, ønsker at få det maksimale ud af oplevelsen i et sommerland.\nForfatter henkogthverdagUdgivet 24. juli 2015 Kategorier Mandagsstreger, SjovTags forældre, guide, sommerland1 kommentar til En forældreguide til forlystelsesparker


Tredje mand anholdt efter vild fangeflugt - Newsbreak.dk\n300.000 i overdødelighed\n💬Corona-krise LIVE! 300.000 i overdødelighed\nTredje mand anholdt efter vild fangeflugt\n21. november 2019 14:37 | Af: Nicklas Skyum Clausen, nc@newsbreak.dk\nEn tredje person er nu anholdt i sagen om den vilde flugtaktion i Slagelse.\nHemin Dilshad Saleh er stadig på fri fod. KLIK FOR MERE Foto: Politiet\nDen 24-årige bandeleder flygtede ved en væbnet aktion tirsdag. KLIK videre og se foto af ham - og andet. Foto: Presse-fotos.dk\nPolitiet var på stedet - psykiatrisk afdeling i Slagelse - til omkring klokken to onsdag nat. Foto: Presse-fotos.dk\nOpdatering: To mænd på 20 og 25 år nægter sig skyldige i at have hjulpet med at befri fangen Hemin Dilshad Saleh fra en psykiatrisk afdeling i Slagelse tirsdag. Det fremgår ved grundlovsforhøret i Retten i Næstved torsdag, oplyser Ritzau.\nEn yngre dansk mand er torsdag formiddag blevet anholdt i sagen om befrielsesaktionen på den retspsykiatriske afdeling i Slagelse tirsdag.\nManden blev anholdt i forbindelse med en anden politiforretning i Hamborg i Tyskland, oplyser Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi i en pressemeddelelse.\nPolitiet oplyser samtidig, at der ikke er tale om den undvegne fange, den 24-årige bandeleder Hemin Dilshad Saleh.\nSigtes in absentia\nRitzau skriver, at en mand sigtes in absentia i fire forhold ved grundlovsforhør efter fangeflugten i Slagelse tirsdag.\nHan er sigtet for at have medvirket til fangeflugten, herunder at have truet personalet med et våben og på den måde tvunget sig ud af det psykiatriske hospitals sikrede udgang.\nManden er i alt sigtet i fire forhold, og i hvert forhold understregede anklager Skipper Falsled, at det har været i samarbejde med flere identificerede og uidentificerede personer og med forudgående planlægning.\nDer er altså en mulighed for, at flere vil blive sigtet i sagen. Torsdag klokken 14 fremstilles yderligere to personer, der også er sigtet i samme forhold, oplyste anklageren under grundlovsforhøret.\nSigtelserne mod den første mand blev læst op, men derefter blev grundlovsforhøret holdt for lukkede døre.\nTo tidligere anholdt\nOnsdag kunne Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi offentliggøre, at man havde anholdt de første to i sagen om fangeflugten.\nDe to blev anholdt i det storkøbenhavnske område efter en målrettet og massiv efterforskning på tværs af flere politikredse.\nTag ikke kontakt\nDen 24-årige mand blev varetægtsfængslet 11. oktober. Ifølge flere medier er han en ledende skikkelse i bandegrupperingen NNV, der har rødder i det ydre Nørrebro i København.\nAfdelingen, han blev befriet fra, hører til under Slagelse Sygehus. Her er der flere psykiatriske afsnit, retspsykiatriske afsnit og sikringsafdelingen.\nSikringsafdelingen er en afdeling for de mest behandlingskrævende psykisk syge patienter i Danmark – herunder personer, som er dømt til behandling i forbindelse med straffesager.\nPolitiet har tidligere meldt ud, at man ikke skal tage kontakt til den 24-årige mand, hvis man ser ham. Man skal istedet kontakte politiet.\nHemin Dilshad Saleh er 183 centimeter høj, almindelig til kraftig af bygning, sort kort hår, brun hud og formentlig fuldskæg.\n“I forbindelse med den væbnede befrielsesaktion i Slagelse er der umiddelbart ingen grund til bekymring for almindelige borgere, men hvis man ser noget mistænkeligt i denne anledning, bør man henvende sig til politiet“, har politiet tidligere skrevet på Twitter.\nGemte våben i kageæske\nMeget tyder på, at flugten var planlagt i et eller andet omfang. Newsbreak.dk har, med henvisning til Sjællandske Medier, tidligere skrevet, at de to pistoler, der blev brugt under aktionen, blev medbragt i en kageæske fra en bager.\nPistolerne kom frem, da Hemin Dilshad Saleh og gerningsmændende truede sig ud af afdelingen. Her skød de blandt andet ned i gulvet.\nIfølge Sjællandske Medier var Hemin Dilshad Saleh bevæbnet med den ene pistol, mens en af medgerningsmændene havde den anden.\nEfterlyst i fire måneder: Fundet i klædeskab\nPolitiet anholder folk på motorvej\nStyrelse bekymret over fund i Rusland\nFødevarestyrelsen bekymret over fund i Rusland