UDGIVNEafJUIi.CLAUSEN-o c E FR.RIST. - PDF\nDownload "UDGIVNEafJUIi.CLAUSEN-o c E FR.RIST."\n1 B>9é /.. 'r ««.*\n5 UDGIVNEafJUI.CLAUSEN-o c E FR.RIST.\n7 uv>* r,, lut*\n8 MEMOIRER OG BREVE UDGIVNE AF JULIUS CLAUSENocPFkBIST. XXVIII EN ISLANDSK EVENTYRER ARNI MAGNUSSONS OPTEGNELSER OVERSAT FRA ISLANDSK AF PALL EGGERT OLASON GYLDENDALSKE BOGHANDEL NORDISKE FORLAG KØBENHAVN 1918\n9 UDGIVNE?apJUXj.CLAIJSECTog p.fr.rst.\n10 TRYKT I 900 EKSEMPLARER LANGKJÆRS BOGTRYKKERI KØBENHAVN\n11 INDLEDNING Den anden Halvdel af det 18. Aarhundrede var en ulykkelg Td for Island, og der herskede den største Elendghed overalt Landet. Vulkanske Udbrud og Jordskælv, Drvs, Msvæxt, Faarepest osv. foranledgede Hungersnød. Bønderne levede under usle Kaar og store Genvordgheder under Jordegodsforpagternes Herredømme, og Handelsforholdene blev mere og mere utaalelge, da al Handel var dansk Monopol, og Islænderne selv manglede baade Mdler, Foretagsomhed og Kundskaber tl at tage den deres Hænder. Alle Forsøg paa at ophjælpe den slandske Handel mslykkedes, og den gk uden Held fra det ene Handelsselskab tl det andet og blev flere Gange drevet for kongelg Regnng. Endelg blev der 1785 nedsat en Kommsson, og efter en vdtløftg Kamp mellem Frhandel og Monopolhandel blev Handelen paa Island frgvet for alle danske Undersaatter. Skøndt dette kke vrkede fuldt tlfredsstllende, blev den dog kke frgvet for fremmede Natoner før langt nd det næste Aarhundrede. Paa den Td Forfatteren af de efterfølgende Memorer, den slandske Bonde Arn Magnusson, forlod Island, var Forholdene helt elendge. Landet var oversvømmet af Tggere, mange unge Mennesker forlod Landet for at skabe sg et Erhverv andre Lande, og der føres hyppge Klager over at Øen paa den Maade mstede mange duelge Arbejdere. Det vl ses, at overalt, hvor den vdtbefarne Arn Magnusson kom hen paa sne mange Farter, træffer han udvandrede Landsmænd, sær naturlgvs Danmark og Norge.\n12 tabes de sdste Spor af hans urolge Lv. Udg. II Hvlke særlge og personlge Grunde Arn Magnusson har havt tl at forlade sn Fødeø 1753 og kaste sg ud et vldt eventyrlgt Lv, er kke ganske klart. Hans Kone var nylg død, sges der, men han havde Børn og Gaard og Jord. Han anfører vel, at han havde Uvenner, men hans Udtalelser tyder paa, at det er ulykkelge Forhold af anden Art, der drver ham bort, dog vel nok Forbndelse med den store Udve, som tdt har ført saamangen ung og kraftg Islænder ud tl fremmede Lande. Hvad han oplever, vl han selv fortælle. Han lader tl at have været en velbegavet, ret mærkelg Mand og Besddelse af flere Skolekundskaber end almndelgt var hos Datdens Almue, hvlket blver hans Lvs Rednngsplanke, da han hjælpeløs og fordrukken vagabonderer om som Skolelærer Thylands fattge Landsbyer. Det er mere forunderlgt, at han under st omflakkende Lv som Sømand og Soldat har bevaret dsse Kundskaber og sn lvlge Aand, end at han efter alt det han har gaaet gennem af Sult og Savn og Ldelser, har søgt at drukne dsse Brændevnens dulmende Draaber. Han har været en Type paa hn Tds saa mangfoldge vagabonderende Exstenser og har rmelgvs været vel bekendt de Egne, hvor han saa mange Aar søgte at opholde Lvet ved at undervse Bønderbørnene de mest elementære Regne- og Skrvekundskaber og morede og forbausede Forældrene med at fortælle om sne Eventyr fremmede Lande. Hans aldrg blvende Ro fører ham endnu engang tlbage tl Hjemlandet omtrent 1796; men stadg utlfreds med Forholdene, skuffet af sne Børn og uvenlg behandlet af Slægt og Øvrghed, drager den gamle Mand atter tl Danmark, tl Egnen oppe omkrng Lmfjordens lave Bredder, og Taagerne fra det barske Vesterhav\n13 III Om Forfatteren tl dette Skrft, der her for første Gang offentlggøres, vdes desværre saare ldt udover hvad han selv beretter her sne Oplevelser, der dog omfatter de vgtgste Afsnt hans Lv. Han nedstammede fra en anset slandsk Slægt, lge Lne fra Lovmand Eggert Eggertsson Vgen Norge, der blev adlet af Kong Hans den 9. August 1488 (jfr. Dplomatarum Islandcum, VI. Bnd, Sde , hvor hans Adelsbrev er trykt). Hans Forfædre boede mange Slægtled paa Gaarden Snoksdal Dala Syssel paa Island, og her var han født, men hvornaar, vdes kke. Af de sparsomme Oplysnnger, der fndes om ham slandske Slægtregstre, fremgaar, at han, nden han rejste tl Udlandet Aaret 1753, har været bosat som Bonde paa Gaarden Getastekk Dala Syssel og været gft med Gudrun Thorlefsdatter, der var af dansk Herkomst", med hvem han havde to Børn, Thorlev og Krstn, som han omtaler st Skrft. løvrgt fremgaar det af dette, at han sn Ungdom maa have nydt en temmelg god Opdragelse, saaledes skrver han en særdeles smuk Haandskrft og et Par Steder tyder paa, at han har havt nogen Kendskab tl Latn, men af hvlken Grund han tog bort fra Island, har jeg kke kunnet faa opklaret; meget tyder paa, at hans Hustru da har været død. Om hans sdste Leveaar kan jeg kke berette andet end, hvad Pastor Bjørn Hjdlmarsson tl Trollatunga tltlføjer nogle Lner som Fortale og Efterskrft tl Orgnal-Manuskrptet. Heraf fremgaar det, at han har opholdt sg hos sne Slægtnnge paa Island nogle Aar og da har forfattet dette Skrft, som han har efterladt hos dem. Men 1801 rejste han gen tl Jylland, rmelgvs tl Hobro, hvor han havde havt sne bedste Dage, efter Pastor Bjørn Hjdlmarssons Beretnng, der selv havde talt med ham. Rmelgvs har han derhen faaet sendt en aarlg Understøttelse paa 40 Rgsdaler fra sn Brodersøn, Jon Jonsson, der var Handelsbestyrer paa Isafjord. Men hvornaar han døde vdes kke.\n14 Reykjavk, 26. September Pdll Eggert Olason. IV Denne Oversættelse er foretaget efter Forfatterens egenhændge Haandskrft, der tlhører Landsbbloteket Reykjavk (Lbs. 1583, 4to.). Haandskrftet er fra Arn Magnussons Slægtnnge overgaaet tl Pastor Hjalmar Thorstensson Trollatunga (død 1819) og fra denne tl hans Søn, Pastor Bjørn Hjdlmarsson sammesteds (død 1853); men tl Landsbbloteket er Haandskrftet kommet fra Redaktør Valdmar Asmundsson (død 1902). Saa vdt jeg véd, exsterer der ngen Afskrfter af samme. Hvad selve Haandskrftet angaar, saa er det temmelg godt bevaret, men Skrften dog noget udvsket og Bogstaverne mange Steder utydelge paa Grund af daarlgt Blæk. Om selve Oversættelsen har jeg kke andet at bemærke end at jeg har bestræbt mg for at komme Orgnalen saa nær som mulgt, dog saaledes, at den logske Sammenhæng kke led derunder. Jeg skylder mn varmeste Tak tl Herr Bblotekar Sgfus Blondal, der har læst mn Oversættelse gennem og gvet mg mange Vnk med Hensyn tl Sproget.\n15 Aaret 1753 rejste jeg fra Island IOktobermaaned med Skbsfører Mørk fra Bornholm med Fskekutteren Frederksønske", som Kong Frederk den Femte havde skænket Island 1 ) og som Landfoged Skul Magnusson havde Opsyn med. V gk fra Reykjavk om Formddagen og kom tl Vestmanøerne om Natten. Da kom der en meget stor Hval, som fulgte med os to Dage og en Nat. V kastede for den nogle gamle Fsketønder, som den knuste. Den holdt sg hele Tden tæt ved Roret, men allgevel gjorde den os kke nogen Fortræd. V sejlede for god Nordost-Vnd, som varede 9 Dage, ndtl v fk Fuglø Sgte, der tlhører Kongen af England. Indbyggerne af denne var mørkladne af Ansgtsfarve og korpulente. Der fandtes hverken Køer eller Faar, efter hvad Mandskabet fortalte; Indbyggerne levede hovedsagelg af Fsk, Fugle, Æg og stundom Sælhundekød. Der var en stor Mængde Søfugle, det vl sge Maager, Aalemaager, Terner, Skarve og den Slags Fugle. Nu havde v 80 Ml gen tl Norge, men saa forandredes Vndretnngen tl Sydost, hvorved v drev saa langt tlbage, at v J ) Rettere: Islands Fskerselskab eller Interessentskab, der blev oprettet paa Intatv af Landfoged Skul Magnusson. Overs. Anm.\n16 fk England Sgte og traf nogle Fskere, der solgte os nogle meget store Fsk og Fugle. V maatte betale hver Fsk med 24 Skllng. V havde været paa Havet 14 Dage fra v sejlede fra Fuglø, saa vdt jeg husker; vore Sejl, som var blevet beskadgede af Stormen, fk v gjort Stand, efter at den største Storm var overstaaet. Derefter sejlede v for Nordvest-Vnd fra England tl Norge 5 Dage, hvlket er 80 Ml. Om Natten saaes Fyret paa Lndesnæs, der brænder hver Nat tl Vejlednng for Søfarende, og for hvlket alle Skbe, der nyder godt af dette Fyr, maa erlægge Penge paa første Toldsted efter Skbenes Størrelse. Denne Skat betales tl England som Vederlag for de Stenkul, der gaar med tl at holde Fyret vedlge. V sejlede 1 langs med Landet, ndtl v kom tl Merdø, hvor ) den Lods, der kom tl os, boede. Dér maatte jeg fremvse mt Pas, som Lovmanden Magnus Gslason 2 ) havde udstedt som konsttueret Amtmand. Da jeg kom Land, gk jeg nd en Drkkestue, hvor mange [Sømænd] var forsamlede, fra England, Amsterdam, Frankrg og Portugal. Folk sad der omkrng 3 Borde. Drkkevarerne var fransk Brændevn og engelsk 01 tl 2 Mark Potten, [derhos] Kaffe, god Mad overstrøet med stødt Sukker og Oxekødsuppe. Det undrede mg, at Lodsen var Stand tl at traktere de mange, som sad omkrng ') Nærved Tromø, Nedenses Amt. 2) Magnus Gslason ( ) var en dygtg slandsk Embedsmand, blev Landstngsskrver 1728 og Lovmand allerede 1732, konsttueret Amtmand 1752, fk Beskkkelsesbrev 1757 og er den første slandske Amtmand Island. Han er gennem sn eneste Datter Sgrdur, der blev gft med senere Stftamtmand Olafur Stephensen, blevet Stamfader tl den Stephensenske Slægt. Overs. Anm.\n17 Bordene, for slet ntet, hvlket da heller kke blev Udfaldet, for da de skulde tage Afsked, gav de fleste af Skbsførerne 10 Rgsdaler, Matroserne 5 eller 4 Rgsdaler for dette Aftentraktement. Man morede sg med at splle Kort om Penge og Skak. Dengang forstod jeg kun ldt Dansk og endnu mndre andre Sprog, og skøndt de gerne vlde tale med mg, kunde jeg kke forstaa dem. Mn Skbsfører betalte for mg, og jeg havde ogsaa frt Underhold om Bord Skbet, hvlket Pastor Vgfus 1 ) Htardal skaffede mg hos Landfoged Skul [Magnusson]. Nu tog jeg Afsked med mn Skbsfører, som skulde lgge Norge, saa vdt jeg husker Frederksstad, og laste Jagten med Tømmer tl Bygnng af Huse Reykjavk. Derfra sejlede jeg med en anden Skbsfører, ved Navn Jens Rasmussen, som skulde tl Kjøbenhavn. V sejlede mod Øst langs med Landet tl en Havn, ved Navn Hestegaard; v fk Modvnd, saa jeg maatte gaa Land, hvor jeg logerede hos et Par gamle Ægtefolk, og betalte 2 Skllng for Sengen hver Nat og 4 Skllng for hvert Maaltd. Jeg vlde have Mælkegrød, som jeg ogsaa fk, men den smagte af Vand, saa jeg sagde tl Konen, at hun havde kommet Vand Mælken. Men hun bedyrede, at det var Løgn. Kom med mg Morgen," sagde hun, naar jeg malker mne Køer Stalden," hvlket jeg ogsaa gjorde og passede paa, at hun kke kom Vand Mælken. D erpaa kogte hun Grød tl mg, der smagte ) Provst Vgfus Jonsson Htardal (død 1776, 70 Aar gammel), Søn af Hstorkeren Provst Jon Halldorsson Htardal og Broder tl Hstorkeren Bskop Fnnur Jonsson, er kendt som Personalhstorker og Genealog. Overs. Anm. 1*\n18 maatte saa fortælle hende om lgesom før, og jeg den slandske Mælk, men kunde dog kke forklare for hende hele Landets Tlstand, da jeg kke kunde 1 tale Dansk rgtgt. ) Det gamle Ægtepar vlde gerne tale med mg om et og andet; de var meget elskværdge og skkkelge og trakterede mg med Æbler og Pærer, uden at kræve Betalng; der var hverken Dans eller nogen Drk, undtagen Kaffe. Her opholdt jeg mg vstnok 4 eller 5 Nætter. Den sdste Nat, jeg sov dér, kom Konens Broder, der boede højt oppe Landet. Han var klædt en vd Kjortel med en Lue paa Hovedet. Jeg troede først, at han havde været Island, th han talte Islandsk med mg og v begyndte at synge nogle Aftensalmer, f. Ex.: Dag og Lys Du Herre er" og Den lyse Dag forsvunden er", for det meste efter slandsk Ordlyd, naar undtages nogle Ord, som lød anderledes. Den samme Mand gav mg et Bælte med en stor Knv paa Sden. Tdlgt om Morgenen kom Lodsen for at hente mg, og jeg der skæn- tog saa Afsked med det gamle Ægtepar, kede mg en Havrekage, saa stor som en Karbund, og gk saa om Bord tl Skbsføreren Jens Rasmussen. Nu agtede v at sejle tl Kjøbenhavn og var naaet 8 Ml ud tl Søs, da v fk Modvnd og maatte vende tlbage tl Norge gen, hvor v ankrede et Sted, ved Navn Brevk; dér maatte jeg ogsaa Land og fk Herberg hos en Styrmand, der holdt Sengen, syg af Brændevn. Han var ugft; hans Moder, der!) Han mener naturlgvs Norsk. Navnet paa den Havn, han besøger, Hestegaard", er vstnok forvansket.\n19 holdt Hus for ham, var meget gammel og gk Barndom. Der opholdt jeg mg 3 Nætter. Hun gav mg 2 Potter godt 01 for 1 Skllng, som ellers kostede 4 Skllng, og saaledes var Prsen paa andre Madvarer, saa at jeg kke behøvede at bruge mange Penge her. Styrmanden stod kke op saa længe, jeg opholdt mg her, men drak megen Brændevn. Hans Moder gav mg Kaffe, da jeg tog Afsked med hende og da Lodsen tdlg om Morgenen kom for at hente mg. V sejlede af Sted og satte vor Kurs tl Kjøbenhavn. Da v var naaet 14 Ml fra Norge, blev Vnden østlg, saa at v kke kunde komme forb Skagen, da Vnden altd blæste mere og mere sydlg med Storm. V drev nd mod Jylland og var nær ved at strande paa Skagen. Natten var lang og uden Maaneskn. Ved Daggry saa v Kltmøller, meget nær os, Skærene var rundt omkrng og Vnden meget ugunstg. V hejste vort Flag paa Stormasten, og Lodsen kom ud tl os og vste os Vejen, saa at v blev fr for Skærene, holdt saa tl paa Havet Storm 5 Dage, tabte vort Fokkeskød og Hundehuset. Da forandrede Vnden sg, saa v fk god Bør gennem Kattegat, og sejlede forb Skagen Kl. 8. Men henmod Kl. 9 var v nær ved at strande paa nogle Skær ved Sverges Kyst, som kaldes Pater-Noster Skær, 1 ) Natten var lang og Veret tykt, og v kunde kke se Land før ved Daggry, da v fk Kullens Fyr Sgte, og havde da 5 Ml gen tl Helsngør. Nu blev Vejret klart, og Kl. 12 ) Paternoster-Skærene lgger Kattegat ud for Marstrand.\n20 6 Mddag naaede v tl Kronborg, hvor v maatte Land for at fremvse vor Toldseddel, som lød paa 500 Tønder Trondhjems Sld og 4 (?) Skppund Klpfsk. Derfra gk v ud tl Kongens Vagtskb for at vse, at Kongens Told af vor Last var betalt. Derpaa sejlede jeg fra Helsngør tl Kjøbenhavn, som er 5 Mls Vej. Paa Landet saa jeg mange Vejrmøller, der med deres store Vnger drejede sg hurtgt omkrng af sg selv, hvlket vakte mn store Forundrng. Der saa jeg ogsaa Kobbermøllen, hvor Hamrene, to Tallet, naar Kobberet blev hvdt af Ilden, løftedes højt fra Ambolten og slog Kobberet saa længe som Smeden holdt det paa Ambolten; og naar det kom Ilden, blæste Bælgene af sg selv, hvlket højlg forundrede mg. 1 ) Da v kom tl Vagtskbet Kjøbenhavn, maatte v fremvse vor Toldseddel fra Kronborg angaaende vor Last. Jeg maatte ogsaa for Kongens Kommandør vse mt Pas fra Island. Derfra gk v op paa Kongens Toldkammer og jeg tl den vagthavende Kaptajn-Leutenant for at fremvse mt Pas. Da jeg var gaaet derop, spurgte man, hvorblandt ogsaa Vejeren, mn Skbsfører om, hvem den Fremmede var, der gk tl Vagten med st Pas. Skbsføreren sagde da, at jeg var en Islænder, og fortalte derpaa, at Landet var meget slet den Henseende, at der kke voxede Korn. Vejeren sagde saa: Det Folkefærd kan vel kke have store ) Det er rmelgvs Hammermollen ved Hellebæk, han har besøgt, da han laa ved Helsngør.\n21 Kræfter, eftersom de kke spse Brød." Skbsføreren svarede: Han er kke saa kraftløs endda, th naar han tager fat Tovene hos os Skbet, er han lgesaa stærk som to af mne Folk.". De sagde: Kald paa ham, naar han kommer fra Vagten!" Da jeg kom tlbage, blev jeg tlsagt at møde hos Kongens Vejer. Jeg var bange for at gaa derhen, da jeg vdste, at jeg kke havde noget med ham at gøre; men jeg gk dog allgevel op tl ham. Han spurgte, om jeg kunde løfte de Lodder, der hver vejede 10 Lspund. Jeg svarede, at det vel kke var noget Kunststykke at løfte et af dem, og jeg tog mt Lommetørklæde og knyttede det om Haandtaget paa et af de 10 Lspundslodder, derpaa tog jeg mt Halstørklæde og knyttede om det næste, løftede dem derpaa begge to, det ene med højre Haands Langfnger, det andet med venstre Haands Langfnger, stod saa op med begge 10 Lspunds Lodderne hver Haand. Den Gang var der over 300 Mennesker paa Toldboden, hvoraf ngen kunde gøre mg det efter, uden en fra Bornholm; men ngen af os kunde gaa med Lodderne. Derpaa gk jeg op tl Toldbodgaden Skbsfører Mørks Hustru, med hvem jeg rejste fra Island tl Norge. Jeg overbragte hende Hlsen fra hendes Mand og fortalte hende, at han var sund og uskadt, og havde det godt enhver Henseende, undtagen for saa vdt, at han maatte undvære sn Hustru saa længe. Efter mn Menng blev hun kke altfor bevæget over at maatte bære dette Kors; maaske har hun ogsaa haft Mdler ved Haanden tl at døve\n22 8 Sorgen, lgesom han samme Maade Norge. Hun spurgte mg, om jeg havde nogle Venner eller Slægtnnge her Kjøbenhavn. Jeg sagde som det var, at jeg havde her en kødelg Broder, som havde skrevet efter mg, men allgevel følte jeg Sorg Hjærtet paa Grund af mne Tanker, som jeg kke vlde aabenbare for nogen dansk Mand. Du skal være her mt Hus uden Betalng, ndtl jeg faar talt med en Islænder, der kan brnge mg skre Efterretnnger om, hvor dn Broder opholder sg," sagde hun. Jeg satte mg saa tlbords og fk Mad og 01. Det var mg dog en Sorg kke at faa nogen af mne Landsmænd at se. Denne Dag var Lørdag. Søndagen efter kom en Islænder Huset ved Navn Thorlak, fra Vestmanøerne, som kendte mn Broder. Skbsførerkonen sagde tl denne Mand: Du vlde gøre mg en Tjeneste, hvs Du kom herhen gen Morgen og gk med denne Person tl hans Broder." Thorlak lovede at gøre dette. Han hentede mg Dagen efter op tl Malenborg 1 ) og vste mg Borgen, hvor Herren 2 ) boede, hvs Tjeneste mn Broder var, men man turde kke gaa længere med mg, da det saa ud som et Slot. Da jeg var ukendt, vdste jeg kke, efter hvem jeg skulde spørge. Da jeg kom tl ud, som spurgte, hvem jeg der kom en Porten, rngede jeg og søgte. Jeg spurgte ham gen, om der kke Herrens Tjeneste var en Islænder. Han sagde Nej, men her er En ved Navn z Monseur men han er Magnusy ) fra Sverge." Vær ) Saaledes Orgnalen, skkert Amalenborg. *) Her sgtes tl Kammerraad Schumacher, hvorom senere. 8) Hans Navn var mdlertd Vgfus Magnusson, men maaske han har været kaldt eller ladet kalde sg Magnus Schumachers Hus.\n23 saa god at hente ham tl mg." Han sger: Nu skal jeg fnde ham." Et Øjeblk efter kom mn Broder. Han var velklædt, nylg hjemkommen med sn Herre, og tog mg med sg op paa st Kammer. Jeg fortalte, hvorledes jeg havde det og hvad værst var, at mt Tøj var hos Skbsfører Jens Rasmussen, som laa Nyhavn, og at jeg ngen Penge havde tl at ndløse det. Han sagde: Her er kke godt at faa Penge tllaans, men jeg skal dog se efter, om jeg har saa mange Penge, som behøves. Kom med mg tl Skbsføreren; jeg vl selv tale med ham." Saa gk v begge to og fk mt Tøj udleveret, hvlket kostede 10 Mark, som var Betalngen for Kosten ombord. Jeg bar mt Tøj ndtl jeg med mn Broder kom tl Store Kongensgade. Der boede Jon Jonsson, Broder tl Jon Groustadr, som havde lært at tlskære Klæder. Du er saa venlg at modtage mn Broder som Sengekammerat for Venskabs Skyld," sagde mn Broder; men mg bad han komme tl sg næste Morgen tdlg. Mn Herre lader opføre et Hus, hvor der skal væves Slke, naar Huset er færdgt. Du kan faa 16 Skllng om Dagen. Dér vl der falde Arbejde Vnter, og naar det blver daarlgt Vejr, skal Du tale med Kusken, om han kke trænger tl en, som kan hjælpe ham med Hestene Stalden." Næste Morgen gk jeg saa tl dette Arbejde og var der saa længe Arbejdet varede. Naar det var umulgt at arbejde paa Grund af daarlgt Vejr, gk jeg Køkkenet tl Pgerne, som ofte gav mg Smør og Brød, lgesom ogsaa Kusken. Men jeg kunde ej slaa mg gennem med\n24 10 dsse Penge, særdeles kke naar Vejret var daarlgt; for Sengen skulde jeg betale 7 Skllng om Ugen, og derhos for Vadsk af mt Tøj; jeg blev derfor nødt tl at laane Penge, hvlket jeg kke vovede at lade mn Broder vde, da han kke vlde spste høre andet end at alt var nok tl mg. Han selv ved sn Herres Bord og vdste kke af Vanskelgheder at sge. Han fraraadede mg at gve mg Haandværkslære, da jeg var for gammel dertl. En Dag kom han tl mg og sagde, at han havde talt med en Overkøbmand, som havde været Grønland, og at han havde stærkt opfordret ham tl at lade mg rejse derhen som Arbejdsmand og være der 3 Aar, for ellers kunde jeg kke komme dertl; der skulde ogsaa være mange Islændere, som jeg kunde tale med, derblandt Gudmund Gudmundsson fra Dalerne og en anden ved samme Navn fra Mdfjorden. 1 ) Med begge dsse to talte jeg. Jeg sagde mn tl Broder, at det vel var bedst, at jeg rejste derhen, og han meddelte sn Herre dette og gk Borgen for mg, da jeg behøvede Penge; jeg fk saa et halvt Aars Løn Forskud, saa meget som jeg behøvede tl Rejsen. Mn Broder skulde staa for Indkøbene, hvad der snarere blev tl hans end tl mn Fordel, naar alt kom tl alt. Efter at jeg var bleven antaget tl Grønlandsrejsen, skulde jeg arbejde oppe det grønlandske Kompagn for samme Løn som før; saaledes arbejdede jeg ved Skbet, som sejlede tl Grønland tl fastsat Td. Dengang jeg gk op det grønlandske En ) Egn Hunavatns I Syssel det nordlge Island. Overs. Anm.\n25 11 Kompagn, troede jeg, at jeg aldrg blev saa godt kendt, at jeg kunde fnde Vej Staden; th Bygnngerne lgger saa tæt og der er saa mange Skælme og Bandtter. Der fndes alt 22 Krker, store og smaa. Allgevel er Staden kke større end at jeg kunde gaa fra den ene Ende tl den anden paa et Kvarters Td, naar jeg gk rask. Den Td jeg var der, mødte alle Soldater for Slotsporten for at paradere for Kongen, derpaa Lvgardsterne rdende paa deres Heste med Tornystrene bag Saddelen. Dér kan man ogsaa tdt se Soldater blve pskede, undertden for smaa Fejl. De store Tyve gaar fr, men de smaa fanger man; et Land uden Konge er lde stedt. Kjøbenhavn er god for den, som har Penge nok; dér kan man faa altng for Penge, hvad enten det er Spsevarer eller Klæder, og man kan se mange Tng, gode og slette. I mn Td var der gode Prædkanter, men allgevel kunde Præsten tdt paa Prækestolen høre Øxeslag og Savnng fra en Mængde Skbstømmermænd og Bolteslagere, af hvlke de fleste er fra Holmen. Grunden er den: Kongen betaler dem kun ldt for Holmens Arbejde, og om Søndagen lader han dem kke arbejde. Nu er der mange Købmænd, som behøver al Slags Arbejde om Søndagen, saavel Knafarere, Vest- og Stratsfarere som og Skbsførere og Købmænd, og ngen klager over, at fattge Folk prøver at tjene tl Lvets Ophold paa enhver ærlg Maade. Kongen hverken befaler eller forbyder det. Derfor er saa stor Straf overgaaet Kjøbenhavn, mest Ildsvaade og Dyrtd. Jeg har kke hørt, at noget Slot er blevet\n26 12 opbrændt, uden Kjøbenhavn, og dog har jeg været vdt om Verden. Et Jordskælv ødelagde Lssabon, men hvad skal v saa sge om Kjøbenhavn? Først brændte Slottet op og derpaa Staden. 1 ) Nu begyndte jeg at udruste tl mg Grønlandsrejsen med Skbsfører Lars Pedersen og Præsten Nkolaj Rask. V sejlede fra Staden Begyndelsen af Sommeren. Derefter laa v længe udenfor Norge, da Vnden var os mod. Det varede vel 14 Dage nden Søndenvnden kom, som blæste 5 Dage, saa v fk Shetland Sgte, hvlket Land tlhører den engelske Konge. Der er Fsker og god Græsgang for Faar, men det værste dér er ellers Taage eller Damp, som kke vl gaa bort. Saa ofte jeg har været der og jeg har været der tdt og mange Gange har der enten været Søndenstorm eller Taage med let Regn, hvlket er usundt Vejrlgt. Mange blver der syge af Skørbug, 2 ) som lgger Luften. Efter at v var kommet derhen, fk v Nordenvnd mod, saa at v kke kunde komme frem 8 Dage. Kort sagt, v var 6 Uger fra Kjøbenhavn Grøn- tl land. Dér saa jeg Isbjærge som de højeste Klpper Island, og hvad værst er, de farer lge mod Vnden, da de drver mere med Strømmen end for Vnden, paa Grund af, at største Delen af dem er Søen, saa at Sejladsen tl Grønland er farlg for 1) Man ser, at dette maa være nedskrevet efter Chrstanborg Slots Brand 1794 og den paafølgende store Ildebrand Kjøbenhavn 1795, som Forf. mener er overgaaet Byen som Straf for Ugudelghed og Msbrug af Hellgdage.») I Margnen skrver Forf.: Skørbug forvolder Betændelse af Kødet, gør Tænderne løse Hovedet, Senerne trækkes sammen Legemet, og forvolder Lus; de Syge døer med Maden Munden. Lægemddel hermod er Kokleare.\n27 13 Skbene, der gaa derhen fra Holland, Frankrg, England lgesom ogsaa fra Holsten og Pommern, nogle paa Hvalfangst, andre paa Sælhundefangst og Klapjagt, hvor de slaa Sælhundene paa Isen, mest de store saakaldte Klapmydser. Af Grønlænderne køber de Rævesknd, Rensdyrsknd, Hvalbarder samt Haresknd, af hvlke Hattemagere benytter Ulden eller rettere Harehaaret tl Hatte, som allevegne er de dyreste. Hvor dsse Natoner kommer Land blver og hvor de uhndrede kan gøre som de vl, maaske kke Guds sjette og syvende Bud saaledes efterlevet som det sg bør. Gud véd bedst alle Tng. Allgevel saa jeg Børn hos vore Folk, (jeg mener døbte Grønlændere), der boede ved Købstaden og som var Bastarder, jeg vl dog kke sge alle. De fremmede Natoner købte ogsaa Tusndvs af Tobaksdaaser af Sknd, som var lavede med saadant Mesterskab, at man maatte undre sg derover. De benyttes tl at forvare Røgtobak. Tl Klædebrug købte de Kjoler af Sælsknd, forede med Rensdyrsknd, nogle brugte ogsaa forede Rensdyrskndskjoler, forfærdgede efter udenlandsk Mønster, lgeledes Skndtrøjer, Benklæder, Støvler og laadne Strømper af samme Slags, alt godt gjort. Tran køber de ogsaa. Alle dsse Varer betaler de meget højere end de Danske, saaledes gver de for 5 Rævesknd en llle Kobberkedel, og al anden Betalng. De Danske betaler for 70 Rævesknd en gammel Bøsse, som ser godt ud, da den er nylg blevet oppudset, men naar Grønlænderen begynder at bruge den, saa duer Staalet og Laasen kke,\n28 14 saa de nødes tl paany at betale, for at den kan sættes Stand hos Købstadsfolkene. Nu vl jeg holde op med at tale om de fremmede Natoner, men vende tlbage tl mt tdlgere Emne, nemlg Isen Grønland. Jeg var altsaa Sønden for Landet; efter Skbsførerens Udsagn var der 15 Ml tl Land. Mod Syd og Sydvest saa jeg, at der lgesom laa Krgsskbe Hundredevs, ja Tusndvs. Jeg saa store Borge, jeg saa høje Fæstnnger, Krgsskbene skød med saa forfærdelgt Knald, at jeg har aldrg hørt noget lgnende fra Kanoner. Det sang for mne Øren. Men snart blev jeg overbevst om Vrkelgheden og at de Danske narrede mg; 1 ) jeg havde jo ogsaa en Byrde paa mn Samvttghed, naar jeg hukom Island og hvlken Grund der var tl mn Bortrejse. Jeg saa paa Land de høje Bjærge og en smal Kyststræknng. Skbsføreren kom tl mg og forklarede mg Isens Natur, hvlken jeg Begyndelsen kke vlde fæste Ld tl. Da v talte herom, saa jeg to Skndbaade og en Mand hver Baad, som raabte og sagde Omasuak" tre Gange, hvlket betyder: fæste O, du store Skb." V gav dem et Tov for at Baadene og tog dem op paa Dækket. Søen var meget høj. Dsse Grønlændere skulde ledsage os nd tl vor Havn. De blev søsyge begge to og brækkede sg. V laa tre Dage ud for Landet; paa den fjerde kom v nd Havnen, som kaldes Frederkshaab. ) Det har altsaa været Isbjærge han saa, og Larmen fra dem han hørte, naar de kælvede.\n29 15 Da aabnedes mne Øjne, saa at jeg kun havde Anger og Sorg for 1 Øjnene. Købmanden Dalager ) kom om Bord og bød os velkommen. Jeg gav mg tl at tale med mn Landsmand Gudmund J ør gensson fra Mdfjorden. Han var storsnudet og lod som om han kke kunde tale Islandsk, da han havde været borte fre Aar. De Danske, som skulde være mne Fæller, kvedes og drak Brændevn. Købmanden truede dem med Straf og Præsten prækede for dem, men der var ngen Undtagelse. Naar der skuldes arbejdes, blev v Islændere satte dér, hvor ngen af de andre vlde være. Jeg var lgesom et Fængsel; der var lang Vej hjem tl Island, og hvorhen skulde jeg flygte? Allevegne fra lød der Eder og Forbandelser. Naar jeg gk ud, saa jeg snedækte Klpper og Is og Eskmoer. Naar jeg vlde bede tl Gud om Hjælp, blev jeg holdt for en dum Nar, kort sagt, jeg skulde fornægte Gud og hans hellge Ord. Jeg slog Sorgen hen med Drk, men allgevel var der dog en Tng, som holdt mg tlbage herfra, den Gud bedst véd. Den første Morgen begyndte v at losse Skbet og Assstenten med at slaa os, for at forebygge, at v kom Haarene paa hverandre, medens v var Kompagnets Tjeneste. Brændevn fk v nok af, men de, som havde nøje Kendskab tl denne Tjeneste, var dog alle blevet kede af at arbejde dér. Købmand Dalager rejste hjem, men forhenværende Assstent Wulff blev hans Efterfølger. Han havde ) Købmand Chrstopher Carl Dalager ( ), Overassstent ved Jakobshavn 1771, døde som Leder af Handelen og Hvalfangsten ved Klokkerhuk 1799 efter 53 Aars Tjeneste Grønland.\n30 16 været Matros Knafart, men han vdste kke Besked om nogen som helst Tng, uden med ugudelgt Levnet. Da han blev Købmand, sagde han som Roboam, at hans mndste Fnger skulde blve tungere end hans Faders Hænder, og at Dalager havde været altfor god mod os, men at han vlde lære os at bøje os under ham og være lydge. Den Stakkel, som skulde være vor Præst, var norsk; han var en stolt Mand, men havde ngen Klæder og maatte af en hjemrejsende Købmand købe grønlandske Klæder, som denne havde ladet sy tl Tl Foraaret ventede han sn sg. Kone, som var Skomagerdatter. Dsse to Lømler behandlede os meget haardt denne Vnter. Præsten holdt altd Gudstjeneste ved Mdnat og ved Sextden hver Morgen; de, som da kke var staaet op, maatte vente Straf. Kulden var meget streng, endskøndt v lagde saa meget Kakkelovnen, at v ved Ilden kunde tænde vore Pber nden v gk Seng, sædvanlg ved Mdnat; men allgevel før Sextden om Morgenen var Isen bleven saa tyk paa Vnduesruderne, at v kke kunde se om det var Nat eller Dag, og Loftet oven os var at se tl som dækket af Is. Allgevel maatte v fra vor kolde Stue gaa nd en anden for at synge danske Salmer, af hvlke jeg kun forstod ldt den Gang. V fk hver Maaned uddelt vor Kost, som bestod af 5 Pund Smør, 4 Pund Flæsk, 8 Pund Kød af jydske Gammelkøer og 28 Pund Skbsbrød, derhos en Tønde 01 tl 9 Uger, og Brændevn hver Morgen, naar Købmanden fandt det passende for os. Efter at v havde losset Skbet\n31 17 og lastet det gen med Varer fra Spækhuset, Sælhundetran og andre Varer, mest Sknd, Hvalbarder, Rævesknd og Haresknd, skulde v op Mo- sen for at skære Tørv tl Brændsel om Vnteren. Ved Ntden spste v Vandgrød, der smagte godt, naar v havde Smør at komme den, men hvs v ntet havde, fk v kke mere, før Tden var udløben. Hver Trsdag og Torsdag blev der kogt Kød for os med Ærter en tl, Pægl tl hver; dette lavede Kokken tl Mddag. Hver Mandag, Onsdag, Fredag og Lørdag fk v Grød, hvlken v kunde komme 01 eller Smør efter Behag. Naar v bestlte noget, skulde v have en Dram, naar Købmanden havde Brændevn. Lgeledes skulde der være 2 Tønder Brændevn om Aaret tl 9 Mænd. Jeg solgte mt Kokød tl Præstekonen for Krudt og Bly og undertden Synaale. Naar v havde skaaret Tørven, skulde v ud tl Øerne langs med Landet, 15 eller 18 Ml, for at søge Drvtømmer tl Brændsel. V var da 4 5 Uger borte hjemmefra. Undertden manglede v Mad og maatte skyde Fugle, Ænder, Ryper og Harer. Tdt kunde v kke komme frem for Is, naar Vnden blæste fra Syd, hvlket ofte hændte. V kunde oppe fra de højeste Bjærge kke se saa meget aabent Vand, at en Fugl kunde sætte sg derpaa. Isen kunde gaa bort én Nat, saaledes at v kunde fortsætte vor Rejse, men den kunde ogsaa lgge en Maaned, saa at Købmanden maatte sende Grønlændere tl os med Fødevarer paa deres Smaabaade, der er saa lette, at Indbyggerne kan bære dem paa Hovedet som en let Byrde; de kan\n32 18 ogsaa sove dem paa Land, for de er omvklede med Sknd. Nederst Bunden er der dobbelt Hundesknd. Grønlænderne har paa Overkroppen en Skjorte af Fuglehamme med Fjerene nd mod Kroppen, ovenover den har de en Trøje af Rensdyrsknd, som er saa varm, at selv om de var ude den største Frost, som kendes her Landet, vlde de kke tage nogen Skade; ved Trøjen er der fæstet en Hætte. Der ovenover har de en vandtæt Skndkofte med Hætte. Naar de paa Vejen kan fange Sælhunde og Fugle, har de det godt, th de smalle Strmler med spser Sælhundespæk skaaret Skndet paa, hvlket er deres bedste Føde; de spser Hjærtet, Lungen og Leveren raa, og Blodet drkker de uden at lade det tlberede. De tager aldrg paa Rejse uden at føre smaa vndtørrede Sld og Sælhundespæk med sg. Saaledes er deres Føde. Jeg kender Grønlændere, som har gode Kræfter, endskøndt de undertden lder af Mangel; Prøver herpaa har jeg set med egne Øjne. Efter at v var hjemkomne gjorde v os tlgode efter den lange og besværlge Rejse, og naar Brændevnen begyndte at stge tl Hovedet, vlde enhver være den største, hvoraf fulgte Uenghed, Eder og al Slags Skænder; undertden maatte Straffen stfte Fred. I mn Td var det daarlgt at være Grønland paa Grund af, at man ansaa Landet for meget slet, og det var vanskelgt at faa Folk derhen. Dette sagte man den Hensgt, at Købmanden og Præsten kunde have frt Ophold hele deres Levetd, naar de havde boet dér den fast-\n33 19 satte Td, som for Præsten var 6 Aar; derefter skulde han have det bedste Præsteembede, men hvs ntet saadant var ledgt, Kongens Penson, som er 300 Rgsdaler. De gør ynkværdge Beretnnger om de Kvaler de har maattet udstaa, og dog har en Bskop Island kke saa gode Dage som de. De er sendte derhen for at opdrage dsse Hednnger, føre dem paa Salghedens Vej, efter hvad deres Kaldsbrev udvder. De gaar Skole eller gk hos salg Herr Egedey som opholdt sg dér 14 Aar hos sn salg Fader, Hans Egede, som var Præst men Norge, fk aabenbaret en Drøm, at han skulde krstne Grønlænderne. Efter mn enfoldge Menng vlde jeg ønske, at det aldrg var sket, th de, som nu varetager deres Undervsnng eller hvad jeg skal kalde det, gør sg den Skændsel, at Hednngerne efter Naturens Love vel kan overbevse dem om deres ugudelge Levnet. Naar Hednngerne er kommet under deres Varetægt og Undervsnng, lærer de med det samme at drkke Brændevn, drve Hor, stjæle, lyve og gøre Nar af andre. Præsten bryder sg kun ldt om dem; Degnen har det sværeste Arbejde med at lære dem at læse, og naar de er naaet saa vdt frem, gaar de nd Præstens Stue og læser for ham en Gang om Ugen om Vnteren. Om Sommeren gaar hver tl st Arbejde; de, som er fra Nord, gaar mod Syd, og de fra Syd mod Nord, begge paa Rensdyrfangst, med Koner og Børn og alle deres Ejendele, samt deres Hunde. Naar de er borte fra deres Hjem, lader de deres Vnterføde blve hjemme, som er smaa\n34 20 Sld, Spæk og Sælhundekød, der lgger nedgravet Grave, og de behøver kke at frygte for, at nogen stjæler fra dem, th den Synd, at den ene stjæler fra den anden, foragtes af alle Hednnger. Men hvs de kan se deres Snt tl at stjæle fra Købmanden eller fra de Fremmede, blver det kke anset for Synd, for de er jo rge og de stjæler jo dem selv ved Køb og Salg. fra Denne Rensdyrfangst, hvlken saavel de krstne som de hedenske Grønlændere deltager, Mkkelsdag, men nden de rejser varer tl hjemmefra, fanger de saa mange smaa Sld, at de med Koner og Børn har mere end nok for det Aar, omend der fndes de hedenske Grønlændere, som har 2 eller 3 Koner at forsørge og, hvad der er endnu mere, deres Mand har dem alle lge kære, og de forlges godt ndbyrdes. Naar Rensdyrjagten tager Ende eller slaar fejl, blver Tden kke unyttet, men saa begynder de paa Sælhundefangst, og de kommer hjem med Baaden fuldlastet af Kød; denne Baad har en ndre Bygnng som andre Skbe, men er overtrukken med Sknd; der er gerne tre Aarer paa hver Sde. Den er lang og smal, saa lang som udenlandske Fskerbaade. I høj Søgang er der to Kajakker paa hver Sde, for at den kke skal kæntre. Naar Baaden har været paa Søen to Dage, maa den tørres den trede Dag. Baaden roes af Kvnder, men en Mand sdder ved Roret. De benytter 2 Sejl af Sknd; den ene Mast er mdt Skbet, to Horn den anden Forstavnen; der fndes ogsaa af Træ, for at hndre, at Baaden blver beskadget\n35 21 af Isen. Naar de træffer hverandre, de, som kommer fra Syd, og de, som kommer fra Nord, hver med sn Føde tl Vnteren, blver der stor Glæde paa begge Sder. De opslaar deres Telte tæt Nærheden af hverandre, tager Trommerne frem, som bestaar af Tøndebaand, hvorover der er strakt Sknd uden Haar, og de bruger en Træpnd tl at slaa med paa Skndet, kke stærkere end at man lge kan høre det. Alle Kvnderne er med, naar denne Leg begynder, Spllemanden synger selv og alle Kvnderne med; naar de kommer tl Hovedordene denne Sang, blver Spllemanden lgesom ude af sg selv og er nærved at falde Afmagt, saaledes at Kvnderne alene maa holde Sangen gaaende. Naar Spllemanden kommer tl sg selv gen, tager Grmaser med han atter fat paa Trommen, gør Ansgtet og vrder alle Legemets Lemmer. Jeg kunde kke forstaa Menngen af denne Leg, men med mg selv antog jeg det for at være en hedensk Forlystelse. Derpaa begyndte de at vse hnanden deres Fangst og Rgdom, og tlsdst blev det hele tl et Glde. Denne Sammenkomst kunde vare 3 4 Dage. Retterne bestod af: 1 vndtørret smaa Fsk, 2 raaddent Sælhundekød, 3 vndtørret Sælhundekød, 4 kogt Sælhundekød, 5 Sælhundeblodsuppe, 6 Rensdyrstarmeskarn med Spækstykker, 7 sorte Bær med Sælhundespæk, 8 Ulkesuppe med Tran, 9 spselge Alger af den Art, som fndes Tangen med lange Blade, 10 tørt Harekød. Retterne er vstnok flere, men jeg har glemt dem. Saa tog hver hjem tl sg selv, for saa begyndte\n36 22 Sælhundefangsten, mens Kvnderne sætter Husene Stand, for at de kan være varme. Paa den Td havde v ngen Ro Købstaden, for naar de begynder med Sælhundefangsten, kommer de strax tl Købmanden, og saa maa Baaden ud med Assstenten og 5 6 Mand. Dette varer saa længe Søen er aaben. V maatte rejse 12, 17, 18 Ml bort, hver af os med sn Mad, st Tæppe, Hovedpude og Underdyne. Hvor der var en daarlg Havn, vogtede v Baaden efter Tur, dog havde v altd Bøsser og Sabler med os, hvs der skulde forefalde noget. Naar Købmanden kke selv var med os, købte v alt, hvad v kunde faa, saasom Sknd tl Klæder; men Rævesknd turde v kke købe, th selv om de tav, der solgte dem tl os, vlde Købmanden dog erfare af andre saavel Prsen som Tallet paa Ræveskndene, saa at han havde hørt det v maatte da aflevere længe før v kom hjem, og dem tl ham eller mste vor Løn. Han vdste og- hvorledes v var kommen ud af saa meget godt, det med hverandre paa Rejsen, hvs nogen af os havde efterstræbt de grønlandske Pger og saa Fald hvem. Grønlænderne er saa hurtge paa Vandet som Fugle Luften; de er kke længere om at ro Ml deres Skndbaade end v 2 Ml vore. Denne lange Vej roer de uden at have noget vgtgt Ærende, maaske kun to Ryper, den ene tl Købmanden, den anden tl Præsten, og faar maaske kun 2 Tommer Tobak gen og Rejsen har maaske været 16 Ml. Der er dem, som roede for os tl Godthaab,\n37 23 30 Ml, for 4 Kager og en halv Alen Tobak, men paa Rejsen fangede de saa tl Føden enten Sælhunde eller Fugle. Naar de kom hjem, var de Købstaden, hvs kun Stand tl ugevs at gaa der gaves dem en Tomme Tobak, og forsømte saaledes Sælhundefangsten. Naar en Grønlænder har fanget en Sælhund, gaar han tl aldrg Søs saa længe der er noget tlbage af den, men drver Tden hen hos Præsten og Købmanden, th om han end har Spæk at sælge, faar han dog kun ldt derfor, maaske et Skud Krudt; for et Pl jern gver han Købmanden Spæk af 4 Sælhunde, men Prsen paa et Pljern er kun 6 Skllng. Naar Grønlænderne har saa meget Spæk, som strækker tl at brænde Lampen og tl Føden Resten af Vnteren, saa har de kke godt af at eje mere. Dengang jeg var Landet og Grønlænderne havde fanget Sælhunde, kunde de kke komme tl Købmanden, naar Isen var halvsmeltet, saa at Spækket var fordærvet, da Foraaret kom og v besøgte dem, de er nemlg bange for halvsmeltet Is, da det har hændt, at de har mstet Lvet under saadanne Omstændgheder. Dermod agter de kun rnge den høje Brændng, endskøndt Søen vælter Baaden, men de er lgeglade, hvs kun de har én Aare tlbage. Naar en Dreng er Aar gammel, er det hans største Fornøjelse at være dér, hvor Søen gaar over Skærene, og saa at lade Søen bære dem over Skæret; maaske kæntrer hans Baad 2 eller 3 Gange, men det fnder han kun morsomt. Naar de kommer ud tl det Skb, der lgger Havnen, og de Danske\n38 24 beder dsse Drenge at vælte deres Baad, saa gør de det gerne for en Synaal, jeg kan skkert sge t Gange, th naar Hovedet er under, vender de sg om ved Hjælp af Aaren saa at de slet kke blver vaade, da altng er vandtæt; de stopper vstnok Hvalbensknapper Næserne og holder Munden lukket. Nogle Danske forsøgte at ro dsse Baade, men kunde ej lære denne Kunst. Gudmund Gudmundsson vlde ogsaa lære den, men hans venstre Arm gk af Led og blev aldrg saa dygtg som før hele hans Levetd. Dette skete da v var Frederkshaab, hvorfor Wulff erklærede, at enhver af os, som roede en Skndbaad, skulde straffes paa Kroppen og betale Penge tl de Fattge, saa at ngen vovede at gøre det; tl denne Færdghed kræves ogsaa daglg Øvelse fra Barn af, lgesom ogsaa tl at skyde med Ple, hvortl behøves daglg Øvelse, og selv om Grønlænderne kke ser noget Bytte, skyder de allgevel for at være skrere paa Haanden, naar det behøves. De har ogsaa benyttet Plebue; Vngerne er af Hvalrbben og Plene af Hvalben. Jeg talte med en gammel Grønlænder, som fortalte, at han havde skudt 2 Rensdyr, som stod tæt sammen, ét Skud. Nu er Bøsserne traadt Stedet for og benyttes Almndelghed. En 10 Aars gammel Dreng er nu lgesaa skker med sn Bøsse som med sn Pl, sær naar Bøsserne er gode. I Frederkshaab var der mange Drenge, der gk ud med vore egne Bøsser for at skyde Ryper og Harer tl Julen, undertden fk de god Fangst. Dsse Drenge gk hos Kokken og var glade over at nyde\n39 25 denne Ære for slet ntet; de Danske var aldrg saa dygtge som dsse Drenge. Vor Assstent Rudergo, som døde paa Rypejagt, blev overfaldet af en Snestorm, og blev kørt hjem paa en Slæde med 6 Hunde for. V kørte tdt med dem op tl Angelkfjorden, som er 10 Mle lang, naar der her fskedes Helleflyndre. Undertden fskede Grønlænderne Rødfsk, som var meget større end de, som fskes her paa 150 Favne Vand. De lavede Snehuse ved Vaagerne, benyttede Hvalbarder som Snører ved at knytte Enderne sammen, hvlket kke var noget Hastværksarbejde. Helleflynderne var for største Delen sorte paa begge Sder og var meget fede; th naar de skulde tlberedes, blev de som en Suppe, sammenblandet med Kogevandet.Jeg fangede ogsaa en Smaa- Torsk paa samme Dybde, men den var meget mager. Kort sagt, der var kke noget Fsker hos os, undtagen Ulker og dsse Lodder, 1 ) som jeg har omtalt. Heller kke var der mange Fugleæg. Jeg købte en Gang 7 Andeæg af en Grønlænder Godthaab, saaledes hedder deres første Købstad, som Frederk den 4de ndrettede. Han vlde prøve paa at krstne Landet, og den Hensgt fk Slaver eller Fanger Kjøbenhavn den Befalng, at de skulde tllgemed Kvnder fra Spndehuset møde Soldaterkrken og med tlbundne Øjne skulde hver Slave vælge sg en Kone blandt dsse Kvnder. De rejste tl den l ) Lodden, en af de mndste Laxearter, hører hjemme det nordlge Ishav, men færdes store Stmer. Den er af stor Vgtghed som Agn.\n40 26 omtalte Købstad, men da de kom derhen, blev Landet dem altfor koldt tl at leve paa Slavekost, og derfor døde dsse Stakler. Jeg har set deres Grave. Dette skete mn Ungdom. Jeg hørte omtale, at der skulde udtages Folk Island tl denne samme Plads Grønland. Købstaden Godthaab er bedre end den, jeg boede. Der var Pastor Egll Thorhallason 1 Præst ) og Provst og dér boede ogsaa Gudmund Gudmundsson. Der var en Mængde Edderfugle, og Arbejdsfolk havde stor Fordel af at tage deres Æg og Dun, saaledes kunde Gudmund sende Edderdun tl Købmanden Stykksholm. 2 ) Dette afskaffede Pastor Thorhallason, hvlket kke blev godt optaget, da det kke angk ham, men for at komme Gunst hos Kompagnet skrev han tl Bestyrelsen og raadede tl, at Dunene skulde lægges tl Handelen. Derefter blev denne uretmæssge Handel afskaffet under Straf. Dette var det fornemste, som denne slandske Præst udrettede Grønland. Alle de andre Præster, som var danske, brød sg kke noget om Handelen, og Islænderne vlde kke nogen Henseende være bedre end Danskerne. Nu er denne Præst død og begravet, men Mandens gode Rygte lever, om end han selv er død. Jeg tog ud paa en Rejse efter Drvtømmer, dels tl Bygnng, dels tl Brændsel. Paa denne Rejse traf v mange Grønlændere, og jeg maa tlføje hvad ) En Islænder, sdst Præst tl Bogense Fyn ( ). Af ham forelgger der nu trykt (Kbh. 1914) Beskrvelse over Mssonerne Grønlands sendre Dstrkt. Overs. Anm. *) En Handelsplads det vestlge Island. Overs. Anm.\n41 27 jeg glemte, da jeg beskrev deres Flytnng. Da v havde 5 Ml tl Købstaden, blev Vnden os mod, saa v maatte lægge tl ved en og overnatte dér. Der laa Grønlændertelte; v gk derhen, men hørte ntet uden Graad og Hyl. Alle Kvnderne sad Klynge og Mandfolkene lgeledes for sg; alle græd de. Kvnderne græd som naar Hunde tuder, men Mandfolkene var mere stlle. Aarsagen var den, at de Sydlandske og Nordlandske, som ejede dsse Baade og var Slægt med hverandre, kke havde talt sammen længere Td, og da de begyndte at tale om Tden og om det der var sket, sagde mange dsse Mænd havde boet sammen af de Danske, at en sydpaa, omend det var længe sden. Grunden tl deres Graad var Tabet af Slægtnnge og Gftermaalsbryderer. Saa længe v var oppe, hørte v denne Sørgen, og hele Tden mdt Sorgen lød Navnet Angegok; det er deres Spaamand eller Præst, som Hednngerne troer paa, og hvad der er det utrolgste, denne Hednngs Spaadomme falder mange ud. Alle Præster Grønland Gange rgtge er fjendtlg stemte mod ham og kan kke forstaa, hvorfra hans Vsdom stammer, eller at en Hednng kan være godt underrettet om gudelge Tng, det vl sge: kan spaa om hemmelge Tng. Præsten Godthaab, Herr Brun, var ofte ueng med dsse Angekokker eller Spaamænd. Dog hørte jeg sge, at Grønlænderne havde dræbt en af dem paa Grund af en urgtg Spaadom. Dsse Spaamænd er Hednngenes Idol, med hvlke de raadfører sg særlg Nød og Vanskelgheder. Men deres ypperste\n42 28 og største Gud er Nalegasuak, der har skabt Solen og styrer Hmmel og Jord og som gør alt godt. Den anden er Tornasuak, Underverdenens Gud, som kke gør andet end hvad der bedrøver dem, saaledes slet Vejr og Nærngsbrugets Forrngelse saavel tl Søs som tl Lands, og denne Gud er de bange for. De sger, at Hmmelens og Jordens Gud gver dem en dejlg Jord at være paa, naar de dør, og der fndes saa mange Sælhunde og Fugle, at de paa en Dag kan fange mere end her et helt Aar; den Jord skal ogsaa være meget grøn og blomstrende med alle Slags Frugter, som Sortebær, Blaabær og Enebær, foruden en Mængde Rensdyr, Ha- Dette er Grunden rer, Ryper og andre Landfugle. tl, at de, naar de dør, lader sg ndsætte Hytter, bygget af Stenflser oppe paa de højeste Bjærge tllgemed deres Skndbaade, lgesom de var levende, deres bedste Klæder og med deres Fangstredskaber. Jo højere Bjærget er, jo bedre, efter deres Menng. Naar de bæres derop, lyder der kun Sorg og Klage. Jeg har aldrg hørt nogen Naton sørge saa ynkelgt som Grønlænderne, sær Kvndernes Sorg overgaar alt, th de har kke let ved at styre deres Snd, og denne Sorg varer kke en Dag eller en Maaned, men lge tl deres Død. Godt Exempel herpaa var en Kone Nærheden af Købstaden, en Enke ved Navn Helvg; hun gk paa alle fre alle de Aar, jeg var der, og havde dog ngen Børn, der levede. Med hende havde Halldor Erksson et Barn, efter hendes Udsagn, endskøndt han kke vlde vedgaa det; hun var baade døbt og kunde\n43 29 sn Kateksmus, lgesom andre gfte Kvnder Nærheden af Købstaden, som Bødkerens, Degnens og Jon Jonssons Hustru. De vlde alle raade sg selv, naar det gjaldt, men var ellers meget lydge og ydmyge, naar alt gk godt. Jeg kendte en grønlandsk Præst, født Jylland; jeg talte engang med ham Sjælland, hvor han havde faaet Præsteembede. Han var gft med en grønlandsk Kone, med hvem han havde levet sammen Ægteskab Grønland det mndste fem Aar. De havde faaet to Børn, en Dreng og en Pge, som hun begge gav De. Ægtefællerne enedes meget godt, men da hun var ukendt med Landets Forhold, maatte Præsten tage en Husholderske, som skulde tage mod Præster og andre højere stllede Folk, naar han selv kke var tlstede, lgeledes forestaa Husvæsnet og varetage alle Fornødenheder Præstegaarden, som Præsten selv kke kunde, th den grønlandske Frue vdste kke Besked om saadanne Sager. Da Husholdersken var antaget, blev Madammen underlg st Væsen og sne Ord, saa at Præsten maatte gaa af Vejen for hende. Hun havde Kræfter som et Mandfolk, men hun syede bedre end nogen anden Kvnde saavel Klæder som Lærred. Denne hendes Vrede tog kke af, men snarere tl; hun begyndte saa at gaa om Sognet, gk over Søer og Sumpe, endskøndt hun blev vaad tl over Mden, og sang højlydt, uden at nogen af Sognefolket kunde forstaa, hvad hun sang, da hendes Sprog var uforstaaelgt for de Danske. De Bønder, som hun kom tl, maatte føre hende tlbage tl Præsten,\n44 30 men paa Tlbagevejen sang hun hele Tden, og Bønderne fortalte mg, at hun ofte havde taget dem over Ryggen og rystet dem; men mest bange var de for Knvstk eller anden Vaade, efter hvad de sagde. Dette hændte mange Gange efter Husholderskens Ankomst; men Præsten maatte fnde sg hendes Levemaade og tlsdst at hun rejste hjem tl st Fædreland, først tl Kjøbenhavn og derpaa hjem 600 Ml over Havet, alt paa hans Bekostnng. Men da hun var bortrejst, kom Bskoppen paa Vstats og hørte denne Sag omtale; han truede da Præsten med, at han skulde mste st Embede, hvs han kke hentede sn Hustru gen. Dette fortæller jeg for at bevse mn Paastand om Grønlænderndernes stve Snd. Nu slutter jeg hermed og vl gen tale om de grønlandske Spaamænd, og da sær om deres Embedsforretnnger angaaende Gftermaal. Naar en Ungersvend vl gfte sg med en Pge, hvlket først naturlgvs er bragt paa det rene mellem dem selv, skøndt al Hemmelghed, saa gaar han tl Spaamanden, underretter ham om sn Beslutnng og ønsker hans Nærværelse og Embeds Udførelse af Ægteskabets Forberedelse; saa blver der fastsat en bestemt Td, tl hvlken Spaamanden paatager sg at møde. Naar den bestemte Dag kommer, samles mange Grønlændere, sær Venner og Slægtnnge. Gfte Kvnder samles for sg og gfte Mænd for sg, lgeledes ugfte Pger og Ungersvende. Saa blev der talt nogle Ord, som jeg kke forstod, ndtl jeg saa, at den unge Mand gk derhen, hvor de\n45 31 ugfte Pger stod, og tog fat Haaret paa en af dem og trak hende med sg tl Spaamanden og sagde: Denne er den, jeg vl have." Nu saa de andre Pger, at hun nødg traadte ud af deres Selskab, hvorfor de kke kunde vredes paa hende, th dette skete mod hendes Vlle, som de let kunde da hun med Vold var bortført fra deres Kres. se, De gk saa frem tl Spaamanden, og han talte mange Ord, det han pegede med Fngrene mod Solen, han mod Stjernerne og Planeterne, lgeledes pegede Jordens Underdyb, hvlket betød Tornasuak, det vl sge, han talte om Hmlenes Gud og Helvedernes Djævel for dem. De andre Grønlændere saa for det meste paa ham. Tlsdst talte han om deres Lykke og Ulykke, saavel tl Søs som tl Lands, deres Børns Antal, deres Levetd, om de skulde leve længe eller kke, hvem af de to, der først skulde dø, og af hvlken Sygdom, og, hvs det er Manden, som levede længst, da om han gftede sg gen. Dette forudsagde han alt saa mange Menneskers Nærvær, som kunde høre hans Ord. I mn Td var der kun to Spaamænd, jeg hørte omtale Grønland, den ene Nord Landet, den anden Syd paa. Det hænder, at de maa paatage sg Mles Rejse for dette Gøglers Skyld. De har ogsaa bevst deres Sanddruhed, Grønlænderne bevdner. Herefter begyndte saa efter hvad Gldet med samme Slags Retter som før er be- desuden Snustobak. De Stakler ken- skrevet, og der kke noget bedre end det jeg allerede har omtalt, og er glade med hverandre, uden Kv og Had.


Scope > Film > The Lobster\nOverblik Film Personer Priser Genrer År Lande Selskaber Du er her: Scope > Film > The Lobster\nDavid står bogstavelig talt over for sit livs udfordring, da hans kone forlader ham. For han lever i et samfund, hvor det er forbudt at være single. David har nu nøjagtig 45 dage til at finde en ny partner på et særligt kursted for midlertidigt enlige. Hvis det ikke lykkes, bliver han forvandlet til et dyr efter eget valg. © Scope\n"'The Lobster' udvikler med en sær insisteren sit helt eget univers, og formår samtidig at skildre følelser og skabe den form for undren, man kan opleve, når drømmen er stærkest før man vågner fra søvnen."\n"En af "The Lobsters" mange skavanker er, at den vil være intellektuel, men er fortænkt tankevækkende, men tanketom. Den annonceres som "surrealistisk" og sammenlignes med Bunuel, hvad der bør mobilisere blasfemiparagraffen."\n"Det går stadig stærkt for den græske 'weird wave'. Også 'The Lobster' er mærkelig, lun og seværdig. Men omplantningen fra græsk til engelsk har trukket tændenre ud på den grusomme humor, der var særlig for 'Dogtooth'."\n"Den græske instruktør Yorgos Lanthimos har med 'The Lobster' skabt en uforudsigelig fabel, der er lige så trodsig i sin dissekering af kærlighedens tyranni og tvetydighed, som den er opmærksom på den sorte komik i den menneskelige eksistens og ensomhed."\n"Et troldspejl, hvor man genkender stumper, men hvor absurditeterne er drevet så langt ud, at man ofte ikke kan/tør identificere sig med filmens univers. Det er både dens styrke og svaghed."\n"Græske Yorgos Lanthimos er totalt i kontrol i sin første internationale film, der er den mærkeligste kærlighedsfilm i mands minde."\nKvinde med næseblod\nKvinde med småkager\nLeder af de ensomme\nDyr, Dystopi, Fremtiden, Singleliv\nFrankrig, Irland, Grækenland, Storbritannien\nEurimages, Irish Film Board, Film4, Greek Film Center


Holiday home Via Venezuela i Mazara Del Vallo til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nCarmine, Mazara Del Vallo, Italien - Se på kort\nMere om Holiday home Via Venezuela\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Holiday home Via Venezuela et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Mazara Del Vallo. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHoliday home Via Venezuela tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Mazara Del Vallo. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAtmosfæren på Holiday home Via Venezuela afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet udendørs pool. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Holiday home Via Venezuela et fremragende valg, når du er i Mazara Del Vallo.


PSR-E363 - Overview - Transportable Keyboards - Tangentinstrumenter - Musikinstrumenter - Produkter - Yamaha - Danmark\nPSR-E363 har indbyggede lektioner til begyndere, men har samtidig et anslagsfølsomt klaviatur som vil tilfredsstille selv erfarne musikere. Udover et omfattende bibliotek på 574 instrumentlyde fra hele verden kan du også tilslutte en musikafspiller og spille med på dine yndlingsnumre, eller du kan tilslutte en iPhone, iPad eller PC og få endnu flere muligheder.\n574 samplede lyde i høj kvalitet\nHelt nye rumklangseffekter og Master-EQ\n165 auto-akkompagnementer (Styles)\n150 forskellige arpeggios\nAUX IN-stik og melodiundtrykkende funktion (Melody Suppressor)\nSpil hårdt på tangenterne og du får kraftigere toner - spil blødere og lyden bliver tilsvarende svagere. Det anslagsfølsomme klaviatur fanger enhver nuance i dit spil og gør dit spil musikalsk og udtryksfuldt.\nJo bedre et instrument lyder, des mere inspirerer det os.\nYamaha har en lang og stolt historie med at fremstille næsten alle slags musikinstrumenter. Dette keyboard gengiver nærmest alle tænkelige instrumenter i meget høj kvalitet og detaljegrad.\nPSR-E463 indeholder 574 forskellig instrumentlyde, som du kan bruge til at spille næsten en hvilken som helst genre.\nDit helt eget backing band\nDe 165 forskellige akkompagnementer fungerer som dit helt eget backing band, og de følger de akkorder du selv spiller.\n"Keys to Success" og andre indbyggede lektioner gør dig til en bedre pianist.\n"Keys to Success" er baseret på læringsprincipper delt med Yamaha gennem mange år. Du lærer at spille hele numre gennem korte, lette trinvise lektioner.\nEt andet læringsredskab er "Touch Tutor" som kan afmystificere det at spille med dynamisk kontrol og udtryk.\nDownload de indbyggede sange på noder i en sangbog.\nSangbogen indeholder ikke bare noderne til de indbyggede numre, men også tips til de indbyggede lektioner med billeder, ordforklaringer og mere.\nJustér lyden ved at bruge digital effekter og Master EQ\n12 nye rumklangseffekter giver dit spil dybde og stemning, ved at få det til at lyde som om det er i en koncertsal, en lille klub eller i en katedral. Chorus kan tilføje ekstra varme og fylde. Master-EQ-funktionen er nem at bruge og sørger for, du får den bedste lyd uanset om du lytter i hovedtelefoner, de indbyggede højttalere eller er tilsluttet et ekstern PA-system.\nMed arppegios kan du spille komplekse passager med lethed\nVælg mellem 150 arpeggio-fraser og med en enkelt tryk på en tangent, spiller du store, fyldige passager. Du kommer til at lyde som en prof!\nDuo Mode gør at I kan spille to sammen på samme keyboard, ved at oprette to nøglehuls-C'er. Så kan du spille med venner og familie!\nSpil med på dine favoritnumre\nTilslut en musikafspiller og lyt til din yndlingsmusik gennem højttalerne i keyboardet. Så kan du også spille med, hvis du føler for det.\nTilslut eksterne enheder eller computere for endnu mere sjov\nUSB TO HOST-tilslutningen giver dig mulighed for at tilslutte en computer eller anden enhed og dermed optage lyd i høj kvalitet, uden at skulle bruge et ekstra lydkort. Der er et udvalg af iOS-apps i AppStore* til mange forskellige kreative og læringsmæssige formål.\n*For mere information om iOS-device-tilslutning, se venligst "iPhone / iPad Connection Manual"


Fans af Bands #3 - Hvorfor jeg elsker Rufus Wainwright | Innovative Artist Academy\n19 feb Fans af Bands #3 – Hvorfor jeg elsker Rufus Wainwright\nPosted at 09:42h in Blog\tby\tInnovative Artist Academy\nTekst: Elise Winther Jensen\nDa vi tilbage i 2017 fik en snak med Debs Wild, som meget beskedent er kvinden, der opdagede Coldplay og nu står for bandets kontakt med deres millioner af fans, var hendes bedste råd, at du som artist skal involvere eller i hvert fald tænke over at kommunikere med dine fans fra det øjeblik, du lægger et eller andet ud i offentligheden – hvad end det er et stykke musik, en video eller bare et post. Som en forlængelse satte vi i det første indlæg i serien fokus på selve ‘fanfænomenet’ med hjælp fra Ekstern Lektor i Musikvidenskab på KU – Elise Ligaard, som har brugt lang tid på at studere fankultur. Vi giver nu ordet til nogle af de mange fans derude, som blandt andet beskriver, hvordan de første gang stødte på deres store idoler, og hvad det er, de specifikke kunstnere har gjort så rigtigt. Herunder kan du læse anmelder hos musikmagasinet Bands of Tomorrow – Elise Winther Jensens – tanker om sit idol Rufus Wainwright.\nJeg er fan af mange kunstnere, flere end jeg kan tælle. Men der er kun én, der har min uforbeholdne hengivenhed og ubetingede interesse. Han hedder Rufus Wainwright.\nJeg hørte første gang Rufus Wainwright i de afkastede lydbølger fra mine forældres nye samtalekøkken med glatte, lyse overflader. Gymnasieelev, alene hjemme, stod jeg pludseligt naglet til gulvet i fuld forundring over, hvad i alverden der havde besat komponisten til at lave et (i mine ører) fuldstændigt nytænkende mix af klassisk, musical, popmusik tilsat en skør tekst fremført af lidende vokal. Som frossen stod jeg der foran et åbnet køleskab og vidste allerede, at jeg lige havde hørt mit livs største musikforelskelse for første gang.\nJeg havde på ferieweekend et par måneder forinden gravet cd’en ”Release the Stars” frem af bunkerne i en enorm pladeforretning i det centrale London. Navnet Wainwright klingede bekendt i mine ører, formentlig på grund af hans cover af Hallelujah, der som en bastard af en kærlighedssang fik lov til at akkompagnere animationsfilmen Shreks mest følsomme scener på det store lærred. Det kunne jeg ikke huske dengang. Jeg var mest af alt en sulten teenager, der gerne ville finde noget sejt musik, så jeg kunne leve op til standarderne på mit flipper-gymnasie. Men der stod jeg, tequilapige-18-år, helt hjælpeløst overvældet af triangel, strygere, klagekor og guitar og anede ikke, hvad der havde ramt mig.\nRufus Wainwright har det med at skrive om steder. Somme tider er det åbenlyst, hvor han referer til, f.eks. den lette og romantiske ”Tiergarten”, den højspændt dramatiske ”Tulsa”. Der er også den apatiske: “California, California.. You’re such a wonder that I think I’ll stay in bed”- en sang der fik lov til at køre på repeat, da jeg var flyttet til selvsamme stat og var overvældet over, hvor blomsterduftende, solrigt og palmeagtigt det hele var.\nDer er også de mere obskure referencer som f.eks. ”Going to a town” og ”Sometimes you need” hvor han meget meta synger: ”I’m so tired of writing of cities, guess that you guessed which one this is.” (Mit gæt er helt klart L.A.).\nEt af de mest appellerende aspekter af hans sangskrivning er, at han indkapsler følelsen af at efterlade noget af sig selv på et sted, der ikke er ’hjem’. Som en person, der med stor iver har skiftet adresse helst en gang om året og haft så mange forskellige telefonnumre, at venner demonstrativt er holdt op med at indkode de nye, så er det en særlig melankolsk-nostalgisk tankegang, jeg kan relatere til. Det hele emmer af romantik og ensomme eventyr, og jeg kan ikke andet end at stige ombord.\nRufus does everyone\nDer er nogle kunstnere, hvis sange nærmest beder om coverversioner. De skriver de der evergreens, som alle har lyst til at sætte deres eget præg på. Den slags kunstner er Rufus Wainwright ikke. I hans sangskrivning flyder der så meget personlighed, at det er svært at skille det ad. Jeg har i hvert fald endnu ikke hørt en kunstner slippe godt afsted med et Rufus Wainwright cover. I min nysgerrighed er jeg faldet over et imponerende korarrangement af ”Go or Go Ahead”, der godt nok er flot udført, men på ingen måde kommer op på siden af originalens vanvittige dynamik. Lily Allen og George Michael har også forsøgt sig, men selvom begge versioner er ganske hæderlige, er der ingen af dem, der formår at tilføre noget nyt. (Jeg indrømmer, at jeg nok er en anelse forudindtaget i den her diskussion.)\nOmvendt er Rufus Wainwright til gengæld en mester i cover-versioner, min egen favorit er nok den slibrige liveudgave af Leonard Cohens ”Everybody knows”. Også er der selvfølgelig den legendariske fremførsel af Judy Garlands ”Get Happy” i lårkort blazer, omringet af ivrige mandlige dansere.\nMin kærlighedserklæring kunne fortsætte mange scrolls endnu. Jeg kunne fortælle om, hvordan jeg er nået frem til, at jeg kun er tre sociale led fra at kende ham, eller hvordan jeg følte mig forladt af min bedste ven efter hans sidste koncert i Tivolis Glassal. Jeg kunne nørde alle referencerne til opera, hans mange celebre bekendtskaber, og jeg kunne lave en alenlang liste med eksempler på friskt tonesprog. Men det vigtigste er, at jeg mødte Rufus som en konfus teenager, og at jeg her, et årti senere, stadig har et trygt sted at begrave mit humør, når det bruser i overgearet raseri, rammer det underfundige hjørne, eller blot har brug for et musikalsk kram.\nDrømmer du om en karriere som professionel artist med egen fanskare?


Rolig radio- revolution | Berlingske Business\nRolig radio- revolution\nSmå radiosendere i varer vil brede sig allerede i år. De vil spare mange penge. Men prisen er for høj, og sikkerheden er ikke drøftet.\nAllerede i år vil små, bøjelige radiochips brede sig i Danmark for at kunne spore varer. Det skal spare mange penge i svind, og mulighederne er mange. Først skal prisen dog ned og sikkerheden på plads, og derfor bliver det en revolution i et roligt tempo.\nDet stod klart på en heldagskonference i Århus torsdag.\n»Allerede i 2005 vil der være flere opkald mellem apparater end mellem mennesker, og i 2020 er der 30 opkald mellem apparater for hvert et opkald mellem mennesker,« fortalte Preben Mejer, direktør for TDCs Innovation Lab, og satte udviklingen i perspektiv.\nInden nytår kræver EU, at alt slagtet kød skal kunne spores tilbage, så man hurtigt kan gribe ind, hvis der f.eks. opstår sygdomme. Det vil drive brugen af de små radiochips frem. Derudover vil butikker begynde at kræve af leverandørerne, at i første omgang varepaller mærkes, så der konstant er styr på, hvor de er henne. Først senere vil den enkelte vare få sin egen sender, så man til enhver tid kan foretage varetælling på sekunder.\n»Der er store perspektiver i udviklingen for Danmark. Vi har særdeles gode muligheder for at spille en rolle, fordi vi har en erhvervsstruktur, der meget hurtigt tager ny teknologi til sig og kan vende på en tallerken,« tilføjede Preben Mejer, som samtidig opfordrede til, at man så snart som muligt - og senest i år - holder en konference om de krænkelser af privatlivet, som radiochips også kan give, hvis det ikke er krystalklart, hvad de må registrere og hvornår. »For problemet forsvinder jo ikke, bare fordi man ikke nævner det.«\nIfølge chipeksperten Peter Harrop fra det britiske IDTechEX er der enorme summer at spare, når butikkerne f.eks. ved, hvornår hylderne skal fyldes op, så kunderne ikke går forgæves. Og mindre svind og tyveri kan påvises, hvor radiochips er taget i brug.\nTil handelsmessen i Osaka i Japan i 2005 vil 20 millioner billeder få radiochips indbygget for at højne sikkerheden og give færre køer ved ind- og udgangen. Snart vil også sushibakkerne på sushibaren selv meddele, når de er tømt, og EU overvejer radiochips i eurosedlerne, og lufthavnene kan holde styr på kufferterne.\nBryggeriet Scottish and Newcastle har sparet 36 millioner kroner om året ved at mærke ølfustagerne, og de schweiziske jernbaner bruger årligt 153 millioner mindre ved forebyggende vedligehold af hjullejerne på togvognene. Betonen i bropillerne vil kunne give lyd, når de skal ses efter, og Mitsubishi har opfundet ølkruset, der selv fortæller, når det er halvtomt og skal fyldes. Biblioteker bruger chips til selvbetjening ved udlån.\nLige nu er det stadig dyrt at sætte op. Ud over selve chippene, som nu er nede i en pris på 10-20 øre stykket, skal der massevis af læsere op på lagre, i salgslokaler og ved udgangene, der skal købes særlige printere m.m. Afprøvning hos den tyske Kaufhof-kæde sidste efterår viste da også, at »brug i stort omfang af RFID vil kræve enorme forandringer i både hard- og software som i dele af hele organisationen«.\n»Men når først sammensmeltningen af forbrugernes og butikkernes interesser er tydelige nok for alle, og når hele infrastrukturen er på plads, vil der ske meget,« spår Stephen Proud fra konsulentvirksomheden Accenture.\nEndnu er markedet for selve radiochippene præget af små firmaer. Til gengæld er de store softwarefirmaer gået ind med hjælp til at samle de mange data op og få dem sorteret på overskuelig vis, så de kan bruges.\nMicrosoft Business Solutions i Vedbæk har således forsøgt sig sammen med (spise)chipproducenten Kims. Og trods aflæsningsresultater på kun godt 65 procents rigtighed er begge parter godt tilfredse. Microsoft satser på næste år at have modtagelse af radiochipdata med som en fast del af sine Axapta- og Navision-programmer. Ifølge projektansvarlig Marc Kamstrup-Jepsen vil Microsoft allerede om få måneder give officielle udmeldinger om interessen for det nye marked.


Borup: Er hækkene for høje i Borup? » hverdagsnyt.dk\nDe fotograferede hække er blot ment som modelbillede. Ejerne af hækkene har ikke nødvendigt noget som helst med Zonen at gøre.\nEr hækkene for høje i Borup?\nLørdag 5. oktober 2019 kl: 09:46 af: Hverdagsnyt.dk\nSagen om forsamlingshuset "Zonen" i Borup er nu endeligt afgjort. Nu skal sårene hele i Borup igen, og vi skal videre. Om lidt kommer der en ny sag som vi dele vandene. Skal vi bruge den ulykkelige sag om Zonen til noget, er det at vi nu ved hvordan det ikke skal gøres.\nBølgerne er gået højt i forbindelse med Frank Poulsens forsøg på at oprette et forsamlingshus i Borup. Det har ikke været noget kønt forløb. Der er sagt ord og gloser som er svære at få over ens læber, og det er vel at mærke fra begge lejrer i skyttegravskrigen. Hvem der har ret og hvem der tager fejl? “It didn’t matter in the thick of the fight”, som Billy Joel synger I Goodnight Vietnam.\nDet tager tid før de sår er helet i den sag. På Hverdagsnyt tager vi ikke stilling for eller imod ”Zonen”. Sagen er nu lukket i en ulykkelig sag som har splittet det lille smørhul af en by vi har i Borup. En by som hele tiden vokser for andre har lagt mærke til hvor godt vi normalt har det i denne skønne plet på jorden.\nDen endte med at sagen endeligt blev afgjort på et kommunalbestyrelsesmøde den 24. september ude i Køge. Her var hvert parti nødsaget til at tage stilling til hvem de ville holde med.\nLandt de fleste partier trak kortet, hvor de forkastede lokalplansforslaget, som skulle give plads til et forsamlingshus. Sikkert for at undgå mere splid og ballade.\nKun Dansk Folkeparti stemte til fordel for Frank Poulsen og Zonen, mens der ikke var enighed internt i SF om udfaldet, men flertallet i gruppen på tre, afgjorde at partiet stemte imod lokalplansforslaget.\nDet som er ærgerligt er at sagen skulle have sit endeligt i et møde ude i Køge.\nDet er næsten helt sikkert at kom vi som en samlet by og sagde til politikerne; ”Hey, vi er enige om betingelserne lokalt i Borup. I kan godt stemme forslaget igennem”, så kunne vi også undgå at politikerne i deres begrundelser for afslaget måtte gå nogle gange rundt om sig selv, for at få ordene frem, men i stedet høre på ord som hvor glædeligt det er at kunne aftale sig lokalt til enighed.\nLige om lidt kommer der en anden sag som vil optage os her i Borup, og igen dele vandene. Hvordan kan vi blive bedre til at skabe enighed? Nå hinanden, og lokalt aftale hvordan vi vil have tingene? Her må og skal dialog være vejen frem, og her er begge parter må være indstillet på at gøre indrømmelser for at nå til enighed.\nDialogmøderne skal holdes uden lokalpolitikerne, men bare os Borup-borgere imellem. Der skal stå en kasse øl, nogle sandwich, en flaske whiskey og noget vand (til dem der mest er til det, så alle kan være med) og så skal vi tale til vi når enighed.\nDet må være muligt. Hverdagsnyt er gerne sponsor for dette fremadrettet.\nLad os ikke blive vores egen værste fjende her i Borup. Lad os skabe en ny trend, hvor vi taler sammen og når til enighed fordomsfrit, åbent og ærligt, men også med det udgangspunkt at for at nå enighed og skabe udvikling, skal man også være indstillet på at give indrømmelser.\nMåske er hækkene for høje i Borup så man ikke kan se ind til naboen? Måske er det på tide at klippe dem lidt ned, og også være indstillet på at naboen også kan have en pointe?\nMåske kan man endda dele en øl over hækken?


Drukspil med terninger » Find de 7 bedste drukspil med terninger her!\nDrukspil med terninger kan være med til at sætte ekstra gang i festen. Vi vil derfor give vores 7 bedste bud på de bedste og sjoveste drukspil med terninger herunder, så I kan få noget alkohol indenbords på en sjov måde! Vi er sikker på der er noget til enhver smag. Drukspil kan være med til at ryste jer endnu mere sammen til festen og lære nogen andre mennesker at kende.\n1. Det tomme glas\nDet tomme glas er et drukspil der spilles med terninger, og er et af de nemmeste og sjoveste drukspil der findes. Det tomme glas er baseret på held, og er en rigtigt effektiv og hurtig måde til at løfte stemningen i rummet. Vi anbefaler at man er mellem 2-6 deltagere i spillet.\n– Seks tomme glas\n– Seks små stykker papir\n– En terninger\n– Og selvfølgelig alkohol\nInden man går i gang med at spille skal selve spillet sættes op. Dette gøres ved, at man først og fremmest skriver 1 på det første papir, 2 på det andet papir, 3 på det tredje papir og så videre. Derefter sætter man et tomt glas på hvert papir, og fylder næsten alle glassene op. Fem ud af de seks glas skal være fyldte, og det sidste glas skal være tomt. Det er helt op til jer, hvad der skal i glassene. Det må dog ikke være det samme der er i alle glassene. Glassene kunne bl.a. indeholde: Øl, Breezer, Vodka/Redbull, Gajol-shots, Vodka, Tequila eller Sambuca. Det er kun fantasien (og jeres udvalg af alkohol) der sætter grænserne i sidste ende.\nNu er I klar til at gå i gang med at spille “Det tomme glas”! Den yngste person starter, og slår med terningerne. Herefter skal spilleren drikke fra det glas som matcher antallet af øjne på terningen. Hvis man slår en toer skal man altså drikke hvad der er i glas to, og så videre. Glasset fyldes op med det samme som der var i før, og spilleren fortsætter med at slå til spilleren rammer det tomme glas, hvilket typisk tager et par forsøg, og der skal derfor typisk tømmes en par glas inden turen går videre. Når spilleren rammer det tomme glas går runden videre til den næste spiller.\nLæs også om: Book din studentervogn allerede i dag! Klik her\n2. Snyd / løgn\nSnyd er et klassisk terningespil der oftest bliver brugt som drukspil også. I kender det måske allerede under navnene “Tænkeboks”, “Rafle tænkeboks”, “Løgn” eller “Vejen til Viborg”. Det går også under navnet “Liars Dice” på engelsk. Derfor findes der selvfølgeligt også et utal af små modifikationer i reglerne, og der er ikke en regel der er mere rigtig end den anden. Vi har dog forsøgt at give vores bud med alligevel.\n– Fire terninger pr. deltager\n– Et rafflebæger pr. deltager\nReglerne er ret simple, og tager ikke mere end et par minutter at forstå/forklare.\nI hver runde slår alle spillere samtidigt med med deres fire terninger, og man skal derfor også holde resultatet hemmeligt for de andre spillere. Herefter byder hver spiller på skift ind med hvor mange terninger de tror der minimum er af en slags, og det gælder derfor om at byde højest og stadigvæk have ret. Når man byder vægter antal højest, hvilket vil sige at tre toere er mere værd en to seksere. Man kan dog godt overbyde tre toere med tre firere, så længe ens bud er højere end det foregående. Hvis man eksempelvis siger “Jeg tror der er syv femmere”, skal den næste person enten forhøje med et højere tal, hvilket eksempelvis kan være syv seksere, ellere otte toere. Den næste person kan dog også vælge, at sige det ikke passer, og derefter løfter alle deres glas. Alle undtaget taberen skal lægger en terning til side, og spiller derefter med en terning mindre.\nDet handler om, at komme af med alle ens terninger i samme stil som man skal med ens Ludo brikker når man spiller Ludo. Taberen er derfor vedkommende der sidder tilbage med en eller flere terninger. Det er helt op til en selv at bestemme hvilken straf der skal være ved at tabe, hvilket kan være alt lige fra at købe en omgang til bordet (hvilket er oplagt hvis man spiller på et værtshus eller en bar) eller at skulle bunde en øl, eller tage et bestemt antal shots eller en anden straf. Man kan også indføre egne regler hvor, at man fx skal tage en slurk hver gang man fjerner en af ens terninger.\n10.000 er et drukspil med terninger, 10.000 er et terningspil som mange har spillet som barn, men det er dog også et oplagt drukspil, hvorfor det også figurere på denne liste. Spillet handler i bund og grund om, at få 10.000 point først. Spillet kan spilles med minimum 2 spillere, og gerne flere. Dette spil handler ligeledes om held, men også om at træffe de rette beslutninger og stoppe inden man mister alle ens point i runden.\n– Seks terninger i alt\n– Et stykke papir og en blyant/kuglepen (kan udskiftes med noter på mobilen)\nPointsystemet kan godt virke lidt uoverskueligt til at starte med, men når man først har fat i det er det virkeligt sjovt og nemt! Man skiftes til, at slå med de seks terninger, og skal derefter få så mange point som muligt. Dette gøres ved, at man slår så mange ens som muligt.\nFørst og fremmest giver eneren 100 point, og femmeren giver 50 points. Derudover giver 3x enere 1.000 point, 4x enere giver 2.000 point, 5x enere giver 4.000 point og 6x enere sikre en 10.000 point og dermed også sejren. Hvis man får tre ens, så giver det antallet af øjne på terningen x 100, hvilket altså vil sige at 3x firere giver 400 point i alt. Fire ens så giver det antallet af øjne på terningen x 200, hvilket altså vil sige at 4x firere giver 800 point i alt. Fem ens giver antallet af øjne på terningen x 400, hvilket altså vil sige at 5x firere giver 1.600 point i alt. Hvis man får seks ens giver det automatisk 10.000 og man har vundet spillet.\nDet handler dog også om, at stoppe i tide, og hvis man til sidst ikke kan komme af med sine terninger på ens slag mister man alle ens point for denne runde. Et eksempel på dette kunne være, at man slår 5x fire og 1x sekser. Her vælger man, at flytte de fem ens til side, hvilket giver 1.600 points. Herefter kan man så vælge, om man ønsker at fortsætte eller om man stopper der og får skrevet sin point på papiret. Her skal man dog så slå en etter eller en femmer for, at rydde bordet og få et nyt slag med alle seks terninger. Hvis man i stedet slår en af følgende tal: 2-3-4-6´er vil man i stedet miste alle ens point fra den pågældende runde.\nFør man kan komme på papiret skal man som minimum have over 1.000 point, hvilket man bl.a. kan få ved at slå tre enere, hvis man ikke får det går turen videre til den næste spiller, og sådan fortsætter det indtil man har slået minimum 1.000 points og kan komme på tavlen.\nViking Ølbong - 100 cm\nSeksdagesløb er et nemt spil at komme i gang med, og er baseret på held.\nDet er ligeledes en ret effektiv måde, at blive hurtig fuld på, hvorfor det også egner sig perfekt til at være et drukspil.\n– Seks glas\n– En terning + et rafflebæger\nMan opstiller seks glas, og nummerere dem i rækkefølgen 1-6. Derefter fylder man dem alle sammen op med en slurk øl. Den første spiller starter med at slå med terningen, og skal derefter drikke glasset med terningens nummer, og turen går videre til den næste person. Hvis en af spillerne rammer et tomt glas springes personen over, og glasset fyldes op igen. Hvis man slår en sekser skal man tømme de resterende glas på bordet. Man kan også vælge andre terningeslag der giver en straf/fordel, der eksempelvist kan være at give en slurk væk til en af modspillerne.\nDet er helt op til gruppen at bestemme hvor meget en slurk er, og man kan med fordel lave store slurke hvis man ønsker dette. Man kan med fordel også udskifte øllene med shots, drinks m.m.\nTræmænd er nok et af de mest simple spil, og betegner man tit med drukspil med terninger. Det handler i bund og grund kun om tilfældigheder og held. Det er derfor også et oplagt spil at spille som drukspil, da det ikke handler om at være strategisk eller være erfaren, som mange andre spil kræver.\nReglerne er meget simple, og spillet går i alt sin enkelthed ud på ikke at blive træmand. Spillet kan spilles så længe man er minimum 2 personer.\n– En terning\nMan skiftes til at slå med terningen, så alle har mulighed for at uddele en “træmand”\nHvis man slår en 3´er vinder man retten til, at udpege hvem der skal tage x antal slurke. Det aftales selvfølgeligt på forhånd hvor mange slurke man skal tage pr. gang, og det afhænger i sidste ende af hvor hurtigt fuld man vil være.\nMan kan også vælge, at udbygge spillet og tilpasse det til ens vennegruppe ved, at lave nye regler. Dette kan fx bestå i, at en 6’er giver fællesskål, og/eller at man selv skal bunde resten af sin drink hvis man slår en 1´er. Det er kun fantasien der sætter grænser!\n6. Sandt eller falsk\nSandt eller falsk er et af de mere populære drukspil med terninger. Sand eller falsk er et nemt og sjovt drukspil der kan spilles af alle. Sandt eller falsk går i alt sin enkelthed ud på at gætte, om en given historie er sand eller falsk. Vi anbefaler at man er mellem 2-6 spillere.\n– To rafflebægere\n– En kuglepind/blyant\nAlle spillere skriver et ord på et lille stykke papir, krøller det sammen og putter det i et af rafflebægerne. Herefter skiftes alle deltagerne med, at trække en seddel og slå med terningen. Terningen bestemmer så, om man skal fortælle en sand eller falsk historie, og må derfor ikke vises til de andre spillere. Det er herefter op til publikum at bedømme om ens historie er sandt eller falsk. Alle der gætter forkert skal drikke en tår, og for hver person der gætter rigtigt skal fortælleren drikke en tår også.\nHvis terningen lander på 1-3 skal man finde på en sand historie.\nHvis terningen derimod lander på 4-6 skal man finde på en falsk historie.\n7. Terningen bestemmer\nTerningen bestemmer er et meget simpelt spil, og er nok det aller letteste spil at komme i gang med. Terningen bestemmer nemlig hvad der skal ske. Der er ingen vindere eller tabere, kun en masse alkohol der skal drikkes.\nDe fleste kender druk terningen, der har seks forskellige konsekvenser på. Det er dog ikke alle der har en sådan terning liggende, og man kan derfor lave sin egen ved at bruge en almindelig terning i stedet. Vi har derfor fundet på seks straffe der kan sætte fut i festen, og sørge for at ingen går derfra ædru.\nHvis du slår en 1’er skal du tage to store slurke af dit eget glas\nHvis du slår en 2’er skal du bunde dit eget glas.\nHvis du slår en 3’er skal du tage et shot.\nHvis du slår en 4’er skal du tage en slurk af dit eget glas.\nHvis du slår en 5’er skal du vælge en der skal bunde sit glas.\nHvis du slår en 6’er skal alle på bordet bunde deres glas.\nNår man har slået med terningen skal man give terningen videre til den næste person (med urets retning), og sådan fortsætter spillet til man ikke kan mere.\nLeder du efter andre drukspil? Vi tilbyder også drukspil til forfesten og drukspil


Herredsfogden | escape-cph.dk\nVi er i det herrens år 1865 og der er sket et mord på en ung pige i landsbyen. Flere er under mistanke. Jeres opgave er at opklare mordet.\nDu er Herredsfogde i Sokkelund og hidkaldt til Kongens Lyngby for at opklare et mystisk drab på en ung pige i landsbyen.\nPigen ligger stukket ihjel og er pænt lagt ved det lokale åløb. I overtager sagen og skal forsøge at opklare mordet. Vi kommer til at teste jeres evner i opklaring, analyse samt flere andre ting. Til slut skal I afsige en retfærdig dom og som kongens repræsentant i 1865 har I mulighed for at dømme skyldige den ultimative straf…\nSpillet er selvkørende. I har en mappe med en række konvolutter med historien påtrykt og med gådeelementer indeni. I følger spillets anvisninger og løserne gåderne undervejs. I skal finde en morder i landsbyen. Der er ingen skuespillere eller chokeffekter undervejs. Spillet tager ca 2 timer.\nSpillet forgår på Frilandsmuseet i Kongens Lyngby (Google maps) .\nDer er gratis parkering. S-tog Sorgenfri station eller Bus 184 og 194.\nVi anbefaler 3 til 6 spillere pr. hold. Hvis I skal bruge flere spil anbefaler vi at I starter jeres spil med 15 minutters mellemrum.\nSpillet er egnet for voksne med børn fra 10 år, da spillet er meget historisk korrekt - og derfor lidt barsk...\nSpillet koster 595 kr og kan købes på tre måder: Køb her i vores gavekortshop og tag gavekort med på Frilandsmuseet og få spillet udleveret. Eller via Mobilepay med koden 733742 når I står på Frilandsmusset og få spillet udleveret. Eller køb spillet hos os og tag det selv med på Frilandsmuseet.\nSpillet forgå udendørs, så husk at tjekke vejrudsigten\nI behøver ikke booke. Køb fortages på Frilandsmuseet eller i vores gavekort shop online. Husk I også skal betale adgang på frilandsmuseet.\nSpillet kan desværre kun opleves på dansk


Få mere ud af dit sved med EMS Træning - Information\nHome » Sport og friluftsliv » Få mere ud af dit sved med EMS Træning\t»\nFå mere ud af dit sved med EMS Træning\nPosted by admin on jun 20, 2016 in Sport og friluftsliv |\nEMS Træning er noget som man har dyrket i efterhånden noget tid nu, og man kan via Fitxpress.dk finde et sted hvor man kan dyrke al den EMS Træning man har lyst til. Det er dog noget som man ønsker at være på hold til, for det er alt andet lige ogs?? noget som man skal vænne sig til når det er man starter ud med det. For EMS Træning er noget som mange måske ikke har hørt om før, men det er ikke fordi det er raketvidenskab. Det man udnytter når man træner på denne måde er momentet og drivet, og det er en træningssession som er overstået på tyve minutter.\nSå det er ikke fordi at man skal til at ligge flere timer nede i motionscentret, man giver sig et hundrede procent når man er af sted, og når man er færdig slapper man af. Så glem at bruge flere timer i motionscentret, og en af de årsager til det også er populært er fordi det ikke tager lang tid. Bare tanken om at det kun tager tyve minutter gør mange glade.\nBrug dig selv som vægt her\nHvis det er man godt kunne tænke sig at kaste sig ud i denne form for træning, er det som sagt også nemmest at finde et træningscenter som kan tilbyde dette. Hvis man ikke er medlem af et motionscenter som tilbyder det, kommer man ikke meget længere end hertil. Det er alt andet lige noget af det første man bør gøre, og man kan finde et træningscenter her på nettet hvis man har brug for det.\nNår man træner på denne måde er det også en selv man bruger meget, for man kan eksempelvis komme ud for en øvelse, hvor man skal hive sig selv op i tove som er sat fast i loftet og så videre. Det er alt andet lige også noget som udnytter kroppen på en god måde, og man får måske brugt nogle muskelgrupper som man normalt ikke bruger igennem dagen. Det kan kun være en god ting at tilmelde sig dette, og prøve det af i det mindste.\nKom afsted på ferie i et lækkert feriehus\nLyder det dejligt? Jamen, så er det da bare om at komme i gang med at lede efter det hus, som du ska[...]\nHar du brug for hjælp til at finde de rigtige ansatte til din virksomhed\nNår man ejer virksomhed kan det være en stor opgave at finde de rigtige personer at ansatteSom virks[...]\nVed man endnu ikke, hvor sommerferien skal gå hen, så kan det være en god ide at se nærmere på det s[...]\nFind gaver til alle anledninger online\nDer kan være mange gode grunde til, at man er på jagt efter en gave. Måske er man inviteret til 18-å[...]\nFå dit helt eget PADI dykkercertifikat i dag\nfebruar 12th, 2019\nDu kan få dit eget PADI dykkercertifikat i dag, som du kan tage ud og bruge verden over. Et PADI dyk[...]\nArkiv Vælg måned februar 2019 januar 2019 december 2018 november 2018 oktober 2018 august 2018 juli 2018 april 2018 januar 2018 december 2017 november 2017 oktober 2017 september 2017 august 2017 juli 2017 juni 2017 maj 2017 marts 2017 februar 2017 januar 2017 december 2016 november 2016 oktober 2016 september 2016 august 2016 juli 2016 juni 2016 maj 2016 april 2016 marts 2016 februar 2016 januar 2016 december 2015 november 2015 oktober 2015 september 2015 august 2015 juli 2015 juni 2015 maj 2015 april 2015 marts 2015 februar 2015 januar 2015 december 2014 november 2014 oktober 2014 september 2014 august 2014 juli 2014 juni 2014 maj 2014 april 2014 marts 2014 februar 2014 januar 2014 december 2013 november 2013 oktober 2013


3 ting du skal forberede inden du kører på skiferie - Outdoorliv.dk\nIndsendt af Skiers.dk | 20-09-2019 | Nyheder\nNår du skal pakke til skiferien, så er der en del der huskes. Du skal have fundet skiudstyret frem, skiene skal tjekkes, og det hele skal pakkes. Derudover er der et par ting, som du med fordel kan forberede hjemmefra. Bilen skal kontrolleres, så den kan klare turen uden problemer, og der skal findes underholdning til køreturen – og så skal din fysiske form selvfølgelig være gearet til skituren, så hele familien får en god oplevelse og undgår skader.\nPixabay, by Pexels, Pixabay License\nSørg for at bilen er klar til kulden\nInden du drager afsted med familien, så skal bilen tjekkes, så du kan være sikker på, at den er i topform. Der er aldrig garanti for, at bilen ikke kan gå i stykker undervejs, men du kan selv gøre meget for at undgå havari. En god idé er, at få bilen kontrolleret på et værksted, så mekanikken kan blive tjekket, og eventuelle slidte dele kan blive udskiftet. Specielt skal du være opmærksom på at få målt batteriet, så det kan modstå kulden. Kølervæsken skal også kontrolleres og frostsikres. Alle låse skal smøres med låseolie, og dørenes gummilister skal smøres med silikone, så dørene ikke fryser fast. Bilens dæk skal også kontrolleres, og selvom vinterdæk ikke lovpligtige i alle lande, så er det absolut den bedste løsning. I nogle lande skal du medbringe snekæder, og det vil være en god idé, hvis du prøver at montere dem hjemmefra, så du ved hvordan de skal sættes på. Hos FDM kan du se en oversigt over regler for vinterdæk og snekæder i de forskellige Europæiske lande.\nHusk underholdning til hele familien\nHvad enten I vælger selv at køre frem og tilbage til skisportsstedet, eller I tager en flyver, så går ventetiden meget hurtigere, hvis der er planlagt lidt underholdning hjemmefra. Film og spil på en mobil eller tablet kan give mange timers tidsfordriv. Hvis du mangler inspiration til nogle gode spil, kan du tage et kig på Railgun.dk, som har samlet en liste med 10 af de bedste mobilspil. Du kan også prøve de mobile versioner af de traditionelle spil som roulette og blackjack og flere af de velkendte spil. Film og lydbøger er også god underholdning, der både kan bruges på turen frem og tilbage, men også når der skal slappes af om aftenen. Husk at downloade film og bøger hjemmefra, så du ikke behøver at bruge data på det. I denne artikel får du et overblik over hvilke streamingtjenester der har offline-funktion, så du kan se film uden at have internetforbindelse. Lydbøger og e-bøger kan lånes gratis på bibliotekernes hjemmeside, hvor du kan låne op til 5 e-bøger og 3 lydbøger hver måned. Tjenesten hedder e-Reolen.dk, og den kan benyttes af alle, der er oprettet som bruger på biblioteket.\nPixabay, by rolfvandewal, Pixabay License\nStart træningen i god tid, så du undgår skader\nDesværre er risikoen for at få en skade stor, når familien tager på skiferie. Over 700 danskere bliver hvert år skadet i en sådan grad, at de har brug for lægehjælp. Alene i sæsonen 2017-18 fik danskerne så mange skiskader, at de samlede udgifter til behandling, transport osv. beløb sig til over 13 mill. kroner. Selvom du er god til at stå på ski, så er der ingen, der bliver eksperter af 1 – 2 ugers skiferie om året. Heldigvis kan en lille træningsindsats i månederne op til rejsen, minimere risikoen for skader betydeligt. Derudover er dit udbytte af skituren meget større, hvis du føler dig i god fysisk form, når du skal stå på ski i mange timer hver dag. Der er ikke meget ved at være øm i hele kroppen allerede efter den første dag. Der findes mange forskellige træningsprogrammer, du kan benytte, også selvom du bare træner derhjemme. Her får du 7 videoer med forskellige øvelser, du let kan lave hjemme i stuen. Husk at starte træningen i god tid, og hvis du er utrænet, så er et par måneder inden afrejse på ingen måde for tidligt. Øvelserne styrker dine muskler og led, men du lærer selvfølgelig ikke at stå på ski af denne træning. Hvis du er helt grøn skiløber, så sørg for at melde dig på en skiskole, så du lærer de grundlæggende færdigheder.\nForrige Skiferier for enhver smag\nNæste Magiske Pyhä skieventyr i Lapland\nAbstinenser? Nu har du…


HØR HVAD ANDRE SIGER OM ET FORLØB HOS MIG\nEfter hver session føler jeg mig dejligt befriet, så jeg har kunne finde mig selv igen.\nJeg opsøgte Helle, fordi jeg var sygemeldt med stress. Efter hver session føler jeg mig dejligt befriet, så jeg har kunne finde mig selv igen. Jeg har lært, hvad der er vigtig for mig og ikke for andre, hvilket har givet mig ro indeni.\nHelle har hjulpet mig til at indse, at det vigtigste er, at jeg har det godt.\nJeg bookede et online forløb selvom jeg foretrak at mødes fysisk. Jeg blev dybt overrasket over det nærværende rum, Helle skabte over zoom.\nDet betød meget for mig at vi kunne se hinanden og Helle var super opmærksom på mig hele vejen, guidede mig igennem det svære på et dybt plan.\nHendes varme og kærlige energi, føltes helt nær, selv om vi sad i hver sin ende af landet. Jeg følte mig mødt og forstået og derved meget tryg. Jeg kan varmt anbefale et online forløb hos Helle.\nDet eneste jeg savnede under online forløbet, var muligheden for at give Helle et fysisk kram, for hun rørte virkelig noget dybt i mig, nærmest en følelse af genkendelse fra sjæl til sjæl.\nCecilie 30 år.\nJeg har aldrig haft lyst til at åbne op overfor andre terapeuter, på samme måde som jeg har åbnet op overfor Helle.\nVores ligeværdige og åbenhjertede samtaler har betydet, at jeg har fået troen på mig selv tilbage. Jeg er blevet mere modig og blevet bedre til at sige fra overfor andre. Helle har givet mig evnen til at mærke efter i min krop og mærke hvem jeg egentlig er.\nKvinde 50 år\nJeg føler mig flyvende efter bare 2 samtaler hos Helle.\nHun rammer virkelig hovedet på sømmet, både da hun fandt roden i mine udfordringer, men også med de værktøjer hun har givet mig til at komme videre. Jeg mærker en stor forskel i min hverdag. Jeg er ikke længere så nervøs og usikker, men finder ro i mig selv og kan gøre mere af alt det jeg gerne vil uden bekymringer.\nHelle er rigtig rar at tale med, og hun forklarer meget via metaforer og billeder, hvilket gør det let for mig at forstå det vi arbejder med. Helle er et super godt match for mig i min udvikling.\nLau 30 år\nHelle gav mig lyst til at åbne op. Det var ligesom ok at have det svært.\nJeg var ikke den eneste der havde brug for hjælp\nJeg er så glad for at være startet i forløb hos Helle. Hendes måde at være på, gør at jeg føler mig tryg og helt ok selv om jeg har det svært. Det giver mig mod på at åbne mig, og tage fat i det svære. Tak for et godt spark bag i, det har virkelig været en lettelse at få handlet på den udfordring. Jeg glæder mig til at fortsætte forløbet.\nLena 41 år\nFra et dybt mørke blev jeg ført tilbage til livet\nMit forløb hos Helle har været helt fantastisk, jeg føler ikke at jeg kunne have klaret det uden hendes hjælp. Fra at være helt nede i mørket, har Helle hjulpet mig tilbage i lyset. Hun er god til at lytte og invitere til nye bedre perspektiver. På den måde guider hun mig på rette vej.\nHelle finder hele tiden små nye lysglimt til mig, de hjælper mig til at tage næste skridt og finde min vej tilbage til livet. Jeg er dybt taknemmelig for at have Helle med på min rejse.\nTingene væltede, hos Helle fik jeg skabt overblik og ændret retning\nTingene væltede for mig, en nedsmeltning kaldte jeg det. I løbet af 4 samtaler hos Helle fik jeg sorteret udfordringerne. Helle hjalp mig hurtigt med at skabe overblik, så jeg tydeligt kunne se hvad der var vigtigt for mig, og hvad jeg skulle forandre for at få det bedre.\nHelles måde at være på, og hendes evne til at gøre tingene meget enkle, gjorde det let for mig og rart at arbejde med mig selv. Jeg fik flere gode værktøjer med som jeg vil have glæde af fremover.\nJeg har talt med så mange, men hos Helle føler jeg mig for første gang hørt og forstået.\nJeg er så overrasket over forløbet hos Helle. Jeg har talt med så mange, men hos hende føler jeg mig hørt og forstået.\nHun har fået mig til at se, at der ikke er noget galt med mig, det har lettet så meget for mig.\nMand 21 år\nEt vildt forløb\nTusind tak for din dejlige måde at bringe mig videre i min egen selvindsigt.\nEt ret vildt forløb som jeg anbefaler alle steder\nUtroligt som Helle skilte det ad, og lavede en plan jeg kunne arbejde med\nHar du personlige udfordringer/svære opgaver er det helt utroligt, som Helle kan skille det hele ad og få lavet en plan, som er til at arbejde med. Det er faktisk lige meget hvilken udfordring, jeg er kommet med, så er jeg gået rigtig glad hjem, fordi Helle har en fantastisk indlevelsesevne og er yderst kompetent.\nHelle er en varm og sød person, som hurtigt fik mig til at føle mig i trygge hænder\nDet overraskede hvor meget samtaler og øvelser hjalp, også imellem samtalerne\nJeg er overrasket over, hvor meget samtaler og øvelser har hjulpet mig videre. Ikke kun ved møderne, men også i dagene derefter.\nJeg kan på det varmeste anbefale Helle, hun finder ind til kernen\nWorkshop ”Bevar humøret – gå fri af det negative”\nEn rigtig god workshop, vi har siden haft gode refleksioner tilbage til indholdet\nHelle lavede en rigtig god workshop, som var speciel designet til os og niveauet for målgruppen. Hun fremstillede emnet trygt og positivt. Personalet var spørgende og eftertænksomme.\nTil sidst på eftermiddagen havde Helle arrangeret en lille event, der skabte stor hygge og uformel snak iblandt os alle.\nEfterfølgende har flere i personalegruppen haft refleksioner tilbage til indholdet\nMette Nørgaard – Enhedsleder, Hemmet Plejehjem\nHelle er både hurtig til at finde problemet, og til at finde gode løsninger der kan bruges med det samme\nJeg har gennemgået et kort salgsforløb hos Helle. Det har jeg fået rigtigt meget ud af. Helle har hjulpet mig med, at skabe struktur. Jeg har fået et super godt værktøj, der giver mig overblik og hjælper mig til at prioritere og holde fokus på opgaverne. Ugeplanen hjælper mig til at se, at der er tid til det hele, inden for arbejdsdagens rammer.\nJeg har fået lettere ved at sælge. Helle lærer mig, at der i gennemsnit skal 20 opringninger til før der kommer et salg. Det har virkelig ”beroliget” mig og givet mig mod. Angsten for at gribe knoglen og ringe, er endnu ikke helt væk, men jeg øver mig, og det er super rart at vide, at jeg ikke er helt fortabt når jeg ikke sælger ved hver opringning.\nHelle er super god til at se hvad problemet er, og komme med løsninger der kan bruges med det samme. Helle var virkelig god til at sætte sig ind i min situation, og give mig den bedste vejledning og guidning. Mit coach forløb hos Helle har været virkelig givende og brugbart\nSusanne Schack, Indehaver – Småkryb ApS www.smaakryb.dk\nErhvervscoaching – Udvikling af forretning\nMin forretning er vokset markant efter forløbet hos Helle.\nJeg er blevet stærkere både professionelt og privat.\nJeg kan på det varmeste anbefale dig et forløb hos Helle. Hun er super kompetent, og imødekommende. Jeg føler mig set og hørt, og hun har en fantastisk evne til at “tune-ind” og mærke, hvad der er vigtigt at tage fat på.\nMit forløb hos Helle har givet mig styrke og tro på mig selv, både privat og professionelt.\nHun har guidet mig gennem øvelser, der har fået mig til at slippe de rester af usikkerhed, som har holdt mig tilbage i min forretning.\nJeg føler mig altid opløftet og meget værd efter mine personlige møder, eller skype samtaler med Helle. Hun inspirerer mig til at tro på mig selv, styrke mit selvværd og være ligeglad med hvad andre tænker. Det har været en kæmpe fordel for mig i min forretning at være i forløb hos Helle, min personlige udvikling, har også været udvikling på min forretning.\nOg min forretning er vokset markant. 1000 tak for hjælp til selvhjælp.\nKatrine Birk – Indehaver www.Katrinebirk.dk\nCoachforløb Team – For bedre kommunikation i nyt team\nHelles nærvær samlede gruppen, vi fik brugbare værktøjer der skabte varige forandringer\nHelles nærvær samlede vores team. Helle har en super evne til at skabe udvikling i vores samtaler. Hun stiller de rigtige spørgsmål, så vi får set emner fra forskellige vinkler.\nNår vi talte forbi hinanden, samlede Helle op, så vi fik en bredere vinkel på og ikke mindst en større forståelse for hinanden.\nVi har i dag stor gavn af forløbet med Helle. Vi bruger konkrete redskaber i vores dialog til hinanden, så vi ikke længere misforstår eller taler forbi hinanden, hvilket var en udfordring hos os i et nyt team. Vi var et relativt nyt team, så vi havde brug for hjælp til, at gøre vores team stærkere, og evne at gå ud af samme vej, med hver vores kompetencer og visioner. De bedste anbefalinger herfra.\nSanne Hansen, Indehaver Det socialfaglige hus\nOvervejer du også at få hjælp?\nSå kan du booke en gratis intro session lige her.\nDet foregår over telefonen, og vi taler sammen i ca. 20 min.\nVi taler om det du ønsker hjælp til. Jeg fortæller lidt om hvordan jeg kan hjælpe dig, og hvordan det foregår. Du har mulighed for, at danne dig et indtryk af mig, og fornemme om det føles rigtigt, at få hjælp af mig.\nDet er helt uforpligtende og koster ikke noget.\nBook din gratis intro session HER