Erhvervslejekontrakt – Lav erhvervslejekontrakt for 499 kr.\nEn erhvervslejekontrakt bestemmer, hvad der skal gælde for udlejning af et erhvervslejemål, og sikrer dermed udlejer og lejer mod misforståelser og konflikter. Med Legal Desk kan du nemt lave en erhvervslejekontrakt, der medtager alle de vigtige forhold.\nForside Dokumenter Erhverv Diverse aftaler Erhvervslejekontrakt\nEn erhvervslejekontrakt er en aftale mellem udlejer og lejer vedrørende et erhvervslejemål. Erhvervslejekontrakten beskriver, hvilke vilkår der er aftalt mellem udlejer og lejer i forhold til erhvervslejemålet.\nErhvervslejemål betyder, at lejemålet skal bruges til erhverv, såsom kontor, butik eller cafe.\nHvad er forskellen på en erhvervslejekontrakt og en almindelig lejekontrakt?\nEn almindelig lejekontrakt bestemmer, hvad der skal gælde for et lejemål, som anvendes til privat beboelse, såsom leje af en lejlighed eller et hus. Erhvervslejekontrakten gælder for lejemål som alene anvendes til erhverv, såsom butik.\nDe to forskellige kontrakter er omfattet af to forskellige love, hvilket har betydning for kontraktens indhold. En lejekontrakt for beboelse er reguleret af lejeloven, hvorimod en erhvervslejekontrakt er reguleret af erhvervslejeloven.\nLejeloven beskytter i høj grad lejeren og indeholder rettigheder, der ikke kan ændres med en lejekontrakt. Erhvervslejeloven beskytter ikke lejer i samme omfang, og rammerne for hvad udlejer og lejer kan aftale i en erhvervslejekontrakt er derfor også mere frie.\nHvis du skal udleje eller leje et erhvervslokale, bør der altid laves en erhvervslejekontrakt, så der er styr på, hvad der skal gælde for erhvervslejemålet. På den måde sørger du for, at der er klare retningslinjer for lejeforholdet. Du sikrer derved både dig selv og den anden part.\nDu skal desuden være opmærksom på, at en erhvervslejekontrakt er et krav, hvis bare én af parterne kræver det. Hvis ingen kræver det, er det som sådan ikke et lovkrav, at der laves en erhvervslejekontrakt. Eksisterer der ikke nogen lejekontrakt i lejeforholdet er det reglerne i erhvervslejeloven der gælder.\nHvem skal lave erhvervslejekontrakten?\nDet er typisk udlejer, der står for at udarbejde erhvervslejekontrakten, da det er udlejer, der er bekendt med de oplysninger, der skal angives i erhvervslejekontrakten. Der er dog ingen regler for, at det skal være udlejer, der sørger for erhvervslejekontrakten.\nDet betyder, at det i princippet også kan være lejer, der står for erhvervslejekontrakten, hvis udlejer og lejer aftaler dette.\nHvad indeholder en erhvervslejekontrakt?\nEn erhvervslejekontrakt kan sættes sammen på mange forskellige måder, men der er visse forhold, som en erhvervslejekontrakt bør indeholde. Når du laver din erhvervslejekontrakt gennem Legal Desk, er du sikker på, at din kontrakt indeholder alle de væsentlige forhold. Det vil bl.a. sige bestemmelser omkring regulering af lejen, hvordan vand og varme afregnes, depositum, lejers vedligeholdelsespligt og lejemålets stand ved aflevering.\nHvordan bliver erhvervslejekontrakten gyldig?\nEn erhvervslejekontrakt skal underskrives af begge parter - altså udlejeren og lejeren - for at blive gyldig. Det er ikke nødvendigt at tinglyse erhvervslejekontrakten på ejendommen, men lejer er berettiget til at kræve, at lejekontrakten bliver tinglyst, hvis lejer ønsker det.\nLav en erhvervslejekontrakt online med Legal Desk\nMed Legal Desk kan du nemt selv lave en juridisk gyldig erhvervslejekontrakt. Du skal blot udfylde vores online formular, hvori vi stiller dig en række spørgsmål. Så snart du har betalt for kontrakten, modtager du den klar til underskrift fra begge parter. I kan underskrive med NemID.\nKontrakten vil herefter altid være tilgængelig i hver jeres personlige Legal Desk arkiv, som I automatisk opretter i forbindelse med udarbejdelse og underskrift af kontrakten. På den måde slipper I for at printe, scanne og holde styr på en masse fysiske dokumenter.


• Billige Ifø Vask – Køb online i dag – Se udvalget her\nEn masse internet outlets frembyder i vore dage diverse billige leveringsudgaver til ifø vask. En der er meget almindelig er for øjeblikket afhentningssteder, hvor du selv kan hente pakken når du har lyst. Leveringstypen er altså ultra fleksibel, samt mange gange ydermere den mest billige leveringsmanér.\nDu kan på samme måde planlægge at bestille levering til din privatbolig eller til adressen på dit arbejde. Fragtmetoden bliver somme tider en tand dyrere, men derudover usædvanlig fleksibel med ifø vask online. Den mest prisbevidste løsning til levering er uden tvivl selv at hente produkterne, hvilket forudsætter at du lever tæt på online forretningens byggecenter, for eksempel Jem og Fix, Silvan, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nAntal dages levering på ifø vask er naturligvis usædvanlig essentiel i tilfælde af at man mangler pakken om et øjeblik, og herved er det rigtig meningsfuldt at vi tjekker leveringstidspunktet på ifø vask. De fleste e-forretninger – fx Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix – tilbyder billig 1 hverdags levering på massevis af varer online, som imidlertid er påkrævet at transaktionen realiseres forud for et fast tidspunkt, med hensynstagen til at de sandsynligvis kan nå at få pakken afsted forud for at logistikpersonalet får fri.\nFlere netshops præsterer levering uden omkostninger på ifø vask online, men i mange tilfælde under forudsætning af at man aftager for et bestemt beløb. I øvrigt kunne man snuppe den billigste fragtmetode, hvilket tit vil være at få dem til at levere din bestilling til et udleveringssted.\nDe store webbutikker foreslår afhentning hvor du bestiller billig ifø vask online men selv henter i byggemarkedet. For eksempel Silvan, 10-4, Bauhaus, Jem og Fix, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, Bygma og Davidsen. De udlover for eksempel click-and-collect på ifø vask i følgende områder:\nHillerød, Aarhus, Slagelse, Ishøj, Hedensted, Frederiksværk, Valby, Nyborg, Rønne, Nakskov, Birkerød, Kolding, Thisted, Tilst, Hobro, Esbjerg, Herning, Farum, Korsør, Køge, Haderslev, Middelfart, Nærum, Gentofte, Silkeborg, Holbæk, Rødovre, Taastrup, Nykøbing Falster, Greve, Svendborg, Randers, Frederikssund, Ølstykke, Stenløse, Allerød, Solrød Strand, Ballerup, Dragør, Gladsaxe, Aabenraa, Hedehusene, Kokkedal, Tårnby, Helsingør, Næstved, Brøndby, Charlottenlund, Fredericia, Frederiksberg, Virum, Skive, Hvidovre, Nørresundby, Brønshøj, Odense, København, Albertslund, Struer, Aalborg, Roskilde, Søborg, Sønderborg, Kalundborg, Vordingborg, Vallensbæk, Jyllinge, Risskov, Lyngby, Hjørring, Haslev, Herlev, Skanderborg, Frederikshavn, Horsens, Glostrup, Rudersdal, Ikast, Vejle, Åbyhøj, Højbjerg, Holstebro, Værløse, Ringsted, Lillerød, Brønderslev, Brabrand, Hørsholm, Grenaa, Varde, Viborg, Vanløse, Odder, og Lystrup, .\nKlik-og-hent for ifø vask er tilgængeligt i de fleste områder af Danmark: Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Midtfyn, Nordfyn, Østfyn), Jylland (Østjylland, Sydjylland, Syddanmark, Midtjylland, Sønderjylland, Vestjylland, Nordjylland) og Sjælland (Vestsjælland, Hovedstaden, Nordsjælland, Amager, Bornholm, Falster, Lolland, Midtsjælland, Sydsjælland, Østsjælland).\nNår vi kigger i tallene står det tydeligt, at online shoppere ofte kigger efter for eksempel ifø vask online og ifø vask tilbud. Foruden dette ser man som regel folk kigge efter bl.a. billig ifø vask, ifø vask priser og køb ifø vask, plus de store byggemarkeder som Davidsen, Bauhaus, Silvan, 10-4, Bygma, Jem og Fix, XL-Byg, Stark og Harald Nyborg.\nDet er efterhånden ultra praktisk for alle og enhver at søge sig frem til priser på billige ifø vask online i blandt forskellige internet shops, og til tak har massevis af online outlets været presset til at at reducere udsalgspriserne på ifø vask helt i bund, og i øvrigt garantere billig levering.\nTil gengæld kan det til hver en tid blive rentabelt at prøve nogle få forretninger på nettet efter udsalg og tilbud på ifø vask online før du placerer ordren, således at du er skråsikker på at antage den mest betalelige pris. Se ikke kun hos de velkendte byggemarkeder som Bygma, XL-Byg, Jem og Fix, Harald Nyborg, Stark, 10-4, Davidsen og Bauhaus.\nMan må bare være så påvagt, at når en internet butik tilbyder billige ifø vask online til en salgspris der kan ses som overordentlig attraktiv, burde det tit være en varsel om en falsk webbutik. Kortbestillinger er på den anden side inkluderet i en vedtægt, der sikrer køberen overfor svindlende internet butikker.\nVi tilråder køb med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kan du udnytte en løsning fra fx ViaBill, for så vidt du ønsker at klare pengene til ifø vask over en længere periode. Det tilbydes ofte i nichefokuserede netbutikker, men dog sjældent de kendte byggecentre som fx Jem og Fix, Bygma, 10-4, Bauhaus, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg og Silvan.\nNår vi kigger i tendenserne er det klart, at online shoppere tit kigger efter bl.a. ifø vask priser og ifø vask online. Man ser desuden jævnligt internet shoppere søge for eksempel ifø vask tilbud, køb ifø vask og billig ifø vask.\nTrustpilot fører til fuldt ud udmærkede chancer for at kontrollere en stor gruppe forhenværende konsumenters vurderinger og herved er det at foretrække, at du beser online forretningens ratings forud for at du placerer din ordre på billige ifø vask online.\nFacebook yder på samme måde visse ærlige chancer for at få indblik i e-butikkens kundetilfredshed. Herinde er der endda online shops i Danmark som giver folk mulighed for at frembringe en anmeldelse af deres købsoplevelse, hvilket ydermere bør bruges til at danne dig et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nFør nogen handler billige ifø vask online hos en e-handler kunne de helt sikkert se på netbutikkens handelsaftale, det er dog i reglen en tidskrævende opgave, specielt på de gængse byggemarkeder som Bauhaus, XL-Byg, 10-4, Bygma, Davidsen, Stark, Silvan, Harald Nyborg og Jem og Fix.\nEn anden mulighed er at efterse om e-butikken er tilsluttet e-mærket, da det skulle være et signal om at e-forretningen efterkommer de officielle regler, udover at online butikken undertiden overvåges af jurister der er meget fortrolige vedtægterne på området.\nDet er en rigtig god chance for assistance, såfremt du forvoldes dilemmaer ved din handel med ifø vask. Udover dette går vi ind for at du er omhyggelig omkring de væsentligste vilkår der kan have indflydelse på bestillingen af ifø vask online, for eksempel hvilken ombytningsret netshoppen tilbyder.\nI den relation er det tilmed essesentielt, at man til enhver tid opbevarer sin købsbekræftelse, således man når som helst vil kunne vidne om bestillingen af ifø vask, ligegyldig om man handler hos 10-4, Bygma, Davidsen, Bauhaus, XL-Byg, Jem og Fix, Stark, Silvan eller Harald Nyborg.


Fysiske Symptomer (TMS) – Torben Palmer\nFysiske Symptomer (TMS)martin2021-07-02T12:06:05+00:00\nPlages du af tilbagevendende fysiske symptomer?\nHvis du læser dette, er det sandsynligvis fordi du lider af tilbagevendende smerter eller andet fysisk ubehag. Det er måske værst når du står op om morgenen, eller du har det bedst om morgenen, og det bliver værre som dagen skrider frem. Symptomerne kan også være værre i lange perioder og aftage i andre perioder.\nSmerterne begyndte ved en forkert bevægelse, et fald, en trafikulykke, en sygdom. Eller smerterne var der bare en dag. Det kan være sket for år siden, men symptomerne aftager ikke, snarere tværtimod. Du har måske fået at vide, at dine symptomer skyldes overbelastede muskler, en nerve i klemme, forandringer i brusk- eller bindevæv, nedslidning, at du lider af hypermobile led – eller måske har man omvendt foreslået for stive led..? For lidt træning..? Eller for meget træning..? Ofte har du fået modstridende information om, hvad symptomerne skyldes.\nDine symptomer kan være:\nfølelsesforstyrrelse i hænder eller fødder\nen oplevelse af, at disse vanskeligheder slet ikke er dig\nDu har været hos flere specialister og fået foretaget anbefalede undersøgelser. Du har forsøgt forskellige typer behandling, men det har ikke hjulpet – smerterne eller symptomerne er altid vendt tilbage. Eller blevet værre.\nHvis du kan genkende dette, skyldes dine symptomer måske en psykologisk og fysiologisk symptomtilstand, The Mindbody Syndrome (TMS) som er en følge af længerevarende indre pres eller stress. Symptomerne i TMS dannes ved nedsat blodcirkulation lokalt i muskelgrupper (eksempelvis i nakken, benene eller ryggen) men også nerver, sener eller andre organer (for eksempel ørerne) kan være involveret.\nGrunden til at symptomerne er så genstridige kan skyldes, at årsagen trods mange forsøg indtil nu ikke har været erkendt. Sindet rummer en lang række følelser, også negative. De negative følelser og reaktioner, der har hobet sig op, har en forbindelse til det autonome nervesystem, og derfor kan symptomerne stamme fra ekstraordinær aktivitet i nervesystemet.\nOm dine fysiske vanskeligheder skyldes TMS, og om du vil kunne få gavn af TMS-behandling, undersøges ved samtale og eventuelt et spørgeskema.\nViden om, hvordan du kan forholde dig til symptomerne, kan neutralisere symptomerne. Målet for behandlingen er væsentlig lindring eller ophør af de fysiske vanskeligheder og altså ikke bare ”lære at leve med symptomet”.\nGennem arbejdet med at forstå den særlige sammenhæng mellem dit sind og din krop, det vil sige følelsernes påvirkning af nervesystem og blodcirkulation, kan du standse den proces, der skaber symptomer.\nBehandling består af samtale og undervisende psykoterapi (psyko-edukation). Du får mentale øvelser med dig til hjemmearbejde.\nOfte vil en kortere række konsultationer være nok for at kunne arbejde helt selv. For at nå en dybere forståelse af følelserne bag og hvordan du kan slippe dem, kan det dog nogle gange betyde, at du skal vælge et længere forløb af terapeutisk karakter for at få det ønskede udbytte.


Conrads Vej 9, 4640 Faxe - Villa til salg - danbolig\nConrads Vej 9\nVelindrettet villa fra 2018 i Faxe\nOBS: Bemærk venligst at billederne indvendigt er taget fra et andet hus magen til!\nDrømmer I om et stilrent hjem, hvor I ikke skal istandsætte noget, før I flytter ind? Så tag et kig på Conrads Vej 9 i Faxe. Dette parcelhus rummer fem værelser, et skønt køkken-alrum, to badeværelser og et bryggers, hvilket gør planløsningen ideel for børnefamilien. Etplansvillaen er på 154 kvadratmeter, og udenfor i haven kan I også boltre jer på den store græsplæne.\nDet første, der møder jer, når I træder ind på grunden, er den store, stenbelagte indkørsel og den overdækkede, integrerede carport, som er praktisk til bilen, men også til cyklerne eller barnevognen. Rundt om huset er der anlagt en sti, som gør det let at komme omkring boligen, og den lyse murstensfacede står i fin kontrast til de mørke vinduesrammer.\nIndenfor bliver I budt velkommen af stilrene linjer. Køkken-alrummet er husets hjerterum, hvor I finder de bedste betingelser for samtale og nærvær. Vinkelkøkkenet består af hvide elementer med integrerede hvidevarer. Med det åbne opholdsmiljø får I mulighed for at indrette jer præcis, som I har lyst til. Ved siden af alrummet finder I bryggerset, der har masser af skabsplads og mulighed for opsætning af vaskefaciliteter samt et praktisk grovkøkken.\nEt af værelserne egner sig særdeles godt som forældresoveværelse, for her er der tilknyttet eget badeværelse med muret bruseniche. I den anden ende af boligen kommer resten af værelserne, som har let adgang til det andet badeværelse, som er designet i samme stil som det første.\nMed en beliggenhed i dette attraktive område kommer I tæt på både Rolloskolen, Børnehuset Heimdal og indkøb. I finder nemlig alle tre ting inden for en radius af lidt over to kilometer.\nBrt./Nt. ekskl. ejerudg. 12.410 / 10.816\nBoligen ligger i Faxe,Tystrup og Værløse. I dette nabolag finder du blandt andet 2 vuggestuer og 174 virksomheder.


°HOTEL CAMPANILE MANCHESTER MANCHESTER 2* (Storbritannien)\nM5 4RS vis kort\nOversigt Det fascinerende 2-stjernede Campanile Manchester ligger i et centralt område, få minutter fra National Football Museum, Manchester Cathedral og The Manchester Museum. Hotellet blev bygget i 1996, og er en unik kombination af kejserlig arkitektur og moderne faciliteter. Det vil tage dig 15 minutter at gå til de populære Manchester Central, John Rylands Library og Palace Theatre. Hotellet ligger 3km fra centrum af Manchester. Dette hotel har en ideel base nær parker. Manchester lufthavn ligger 15 minutters kørsel fra hotellet.\nVærelser Alle røgfrie værelser, herunder 4-personersværelse, 3-personersværelse og Standard 2-personersværelse har moderne faciliteter. Det har også privat badeværelser med en bruser, et bidet og et badekar.Spis Spisemulighederne omfatter en generøs, kontinental morgenmad, som serveres hver dag. Hotellets gode restaurant byder på lette sæsonbetonede måltider.En kontinental morgenmad serveres til en pris af GBP 6 per nat per person. Hotellet tilbyder en fuld engelsk morgenmad til en pris af GBP 8.75 per nat per person. Services Tøjvask, vækningsservice og en strygeservice samt en værdiboks, en elevator og en salgsautomat er til rådighed på hotellet.Slap af Gæsterne kan vælge mellem cricket og fodbold på ejendommen.Internet\nAlle børn under 10 år kan overnatte gratis når de bruger eksisterende opredning. Alle børn på under 2 år kan overnatte gratis i en barneseng. Der kan ikke fås ekstra senge til et værelse. Maksimal kapacitet for barnesenge i et værelse er 1. Fra $139\nSapporo Teppanyaki - Manchester (mad: Japansk)\nAkbar's (mad: Indisk, Halal)\nUKHOTEL AWARDSRecommendedManchesterCampanile ManchesterIfølge gæsteanmeldelser, er hotellet bedømt somBedste familiehoteller i Storbritannien\nDobbeltværelse Sengetype: 1 dobbelt- og 1 enkeltseng eller 2 enkelsängar eller Dobbeltseng\n2-personersværelse Sengetype: 1 dobbelt- og 1 enkeltseng eller 2 enkelsängar eller Dobbeltseng\nCampanile Manchester Beliggenhed\n500 mAdresse: 91-93 Liverpool Road, CastlefieldTelefon: +44 (0)161 831 9888\n82% synes godt om dette, baseret på 887 anmeldelserMad: JapanskPrisklasse: 106 DKK -\n590 mAdresse: 6 Slate WharfTelefon: 0161 220 2960\n64% synes godt om dette, baseret på 207 anmeldelserMad: Britisk\n630 mAdresse: 18-25 Castle Street, CastlefieldTelefon: +44 (0)161 839 3522\n64% synes godt om dette, baseret på 253 anmeldelserMad: BritiskPrisklasse: 0 DKK -\n610 mAdresse: 73-83 Liverpool RoadTelefon: 0161 834 8444\n66% synes godt om dette, baseret på 548 anmeldelserMad: Indisk, HalalPrisklasse: 146 DKK -\n590 mAdresse: 58 George StreetTelefon: 0161-228-2219\n71% synes godt om dette, baseret på 92 anmeldelserMad: JapanskPrisklasse: 113 DKK -\nCampanile Manchester Anmeldelser\nGæsteanmeldelser indsendes af vores kunder efter deres ophold på Campanile Manchester\nHotellets placering midt imellem Old Trafford og midtbyen med butikker. Gå afstand til det meste. Hjælpsomt personale.\nPersonalet var helt i top, altid glade og smilende og hjalp med det samme hvis der var et problem. Maden var også fremragende. Beliggenheden var perfekt, med 15 minutters gang til centrum og 30 minutters gang til Old Trafford.\nDet var ikke de pæneste værelser.\nAt det lå relativt tæt på centrum.\nHotellet blev valgt p.g.a. beliggenheden tæt på Old Trafford\nVi hængte 'please service this room' på døren kl 8:30, og da vi kom tilbage efter kl 14, var værelset endnu ikke helt serviceret. Håndklæder var væk, men resten var ikke ordnet.\nDejligt hotel, alt var i orden. Rigtig dejlig morgenbuffet. Tæt på city og Old Trafford.\n7.2/10Hoteller i nærhedenThe Commercial Hotel Manchester0.4 kmYha Manchester - Hostel4 stars0.5 kmCastlefield Hotel Manchester3 stars0.5 kmHoliday Inn Manchester West3 stars0.6 kmMarriott Victoria & Albert Hotel Manchester4 stars0.6 kmGreat John Street Hotel Manchester4 stars0.7 kmThe Ainscow Hotel Salford Quays3 stars0.8 kmDreamhouse Apartments Manchester Deansgate 0.9 kmHilton Deansgate Hotel Manchester4 stars0.9 kmIida Apartments Manchester4 stars1.0 kmBest Western Willow Bank Hotel Manchester3 stars5 km\nByer i nærhedenHoteller i Stockport - 10 kmHoteller i Rochdale - 16 kmHoteller i Bolton - 17 kmHoteller i Alderley Edge - 20 kmHoteller i Altrincham - 14 kmHoteller i Oldham - 10 kmHoteller i Bury - 13 kmHoteller i Leigh (Wigan) - 18 kmHoteller i Cheadle (Greater Manchester) - 10 kmHoteller i Salford Quays - 1 kmPopulære destinationerHotels LondonSeychellerne HotelHotel i AalborgHoteller i NorgeCentral Hotel KøbenhavnHotel AustraliaHotel CopenhagenHoteller i HamburgØstrig HotelTyskland HotelHoteller i hele verdenGrand Hotel StruerRuths Hotel SkagenMayfair Hotel TunnelnHotel Savk AlanyaCopenhagen Downtown HostelRadisson Blu Scandinavia AarhusHappy Go Lucky Hotel Hostel BerlinPuerta Del Sol Apartamentos AlicanteAgerskov KroSelect Hotel ParisCondor By Centro Basic HamburgRadisson Blu Skycity Hotel StockholmJacobs Inn DublinHotel Graf Moltke HamburgHilton KøbenhavnHotel Mayfair CopenhagenContinental Hotel LondonFront Maritim Hotel BarcelonaHotel SkanderborghusHotel Alt Lohbruegger Hof HamburgPopulære ferierFerie i EgyptenRejser Til GrønlandRejser Til Firenze


De førende online forhandlere indenfor sportsudstyr\nApuls.dk er aktuelt iblandt de største e-butikker med sportsudstyr. Firmaets sortiment spænder over opimod 9000 produkter fra flere mærker. Netbutikkens Trustpilot-score på 9,8 af 10 giver indtryk af enorm tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 318 ratings, hvoraf 311 af dem giver topkarakter. På Facebook er 3444 brugere tilhængere af Apuls.dk, og herpå har virksomheden modtaget 61 bedømmelser med en middel rating på 4,9 ud af 5, som ligeledes er temmelig imponerende.\nBodylab.dk er pt. iblandt de mest populære internet shops i Danmark med sportsudstyr. Forretningens udvalg udgøres af opimod 1000 varer fra en række mærker. Webbutikkens Trustpilot-vurdering på 9,7 ud af 10 viser en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 28136 anmeldelser, hvoraf 25412 af dem giver topkarakter. På Facebook er 106486 personer tilhængere af Bodylab.dk, og herpå har forretningen modtaget 2139 bedømmelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,6 af 5, som også er ualmindeligt godt.\nBilligSport24.dk er aktuelt en af de bedste online firmaer der sælger sportsudstyr. Firmaets sortiment indeholder flere end 2500 produkter fra diverse brands. Webbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,6 af 10 vidner om stor kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 6901 ratings, hvoraf 6032 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 5082 personer tilhængere af BilligSport24.dk, og her har netshoppen modtaget 15 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,8 af 5, hvilket også er aldeles godt.\nBillig-Fitness.dk er nu iblandt de mest benyttede internet varehuse der sælger sportsudstyr. Forretningens udvalg rummer ca. 1000 produkter fra flere producenter. Deres Trustpilot-vurdering på 9,4 af 10 er et udtryk for stærk kundetilfredshed. Tallet er baseret på 3104 anmeldelser, hvoraf 2649 af disse giver topkarakter. På Facebook er 60157 personer fans af Billig-Fitness.dk, og herpå har netbutikken modtaget 620 vurderinger med en gennemsnitlig vurdering på 4,7 af 5, hvilket ligeså er meget imponerende.\nGetbig.dk er nu imellem de største e-shops inden for sportsudstyr. Butikkens sortiment favner flere end 500 varer fra diverse producenter. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 8,5 ud af 10 viser enorm kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 231 bedømmelser, hvoraf 166 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 18460 brugere tilhængere af Getbig.dk, og her har webshoppen modtaget 5 anmeldelser med en middel rating på 5 ud af 5, hvilket lige så vel er yderst beundringsværdig.\nSkijakke til damer købes over nettet\nEn stor portion online selskaber frembyder i vore dage mange forskellige løsninger til levering. En af favoritterne er i dag pakkeshops, og så kan du bare gå forbi efter din ordre når du har tid. Den er altså ultra gnidningsløs, samt desuden derudover den mest letkøbte leveringsmåde.\nDu kan endvidere planlægge at vælge at få leveret til dit hus eller til adressen på dit arbejde. Leveringstypen viser sig til tider en sjat mere bekostelig, men lige så vel ualmindeligt smart. Den mest prisbevidste fragtløsning af skijakke til damer vil dog altid være selv at hente varerne, men det stiller krav om at du lever tæt på skijakke til damer internet forretningens lager.\nLeveringstiden er naturligvis rigtig afgørende ifald du har brug for pakken omgående, og af den grund er det særdeles relevant at man undersøger den anslåede leveringsdato på den aktuelle vare.\nAdskillige skijakke til damer online butikker stiller garanti om 1 dags levering på masser af varer, som dog påkræver at ordren aflægges inden et fastsat tidspunkt, så de har mulighed for at nå at få skijakke til damer skippet afsted før pakkepersonalet har fri.\nEn række internet butikker lover fragt uden omkostninger, men tit kun såfremt man aftager for en konkret pris. Alternativt må du udvælge den mindst kostelige leveringsmanér, der tit – hvad end du opholder sig nær Helsingør, Korsør eller Vejen – vil blive at få fragtmanden til at bringe bestillingen til en pakkeshop.\nDet er efterhånden særligt overkommeligt for alle og enhver at finde information om priser på skijakke til damer fra diverse forretninger på nettet, og altså har masser af forretninger på nettet ikke kunne slippe for at tvinge salgsværdien på mange af deres produkter – til børn og babyer, og samtidig også til mænd og kvinder – kolossalt, og endda nogle gange sikre levering uden omkostninger.\nTil gengæld kan det immervæk vise sig tiden værd at inspicere nogle enkelte internet virksomheder i Danmark efter skijakke til damer rabatkoder før du shopper, således at du er garanteret at modtage den billigste pris.\nDu bør dog være så påvagt, at når en online shop tilbyder skijakke til damer for en salgspris der virker umådelig favorabel, burde det ofte være et karakteristika der viser en uoprigtig netshop. Kortkøb er imidlertid en del af et regelsæt, der støtter køberen overfor fup e-forretninger.\nGenerelt slår vi et slag for køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som et alternativ kunne du drage fordel af et afdragstilbud fra f.eks. ViaBill, for så vidt du efterspørger at godtgøre betalingen i flere bidder.\nInden folk køber skijakke til damer i en internet forhandler burde de for at være sikker betragte butikkens forretningsaftale, dog er det undertiden en tidskrævende opgave.\nEn anden løsning kunne derfor være at undersøge hvorvidt e-firmaet er medlem af e-mærket, hvilket skulle være et sympol på at online butikken respekterer de gældende danske regler, og at e-forretningen nu og da besigtiges af specialister som har indsigt i de gældende love. Desuden tilbydes du lejlighed til opbakning, såfremt du forvoldes problemer som følge af din ordre.\nUdover dette slår vi et slag for at køber er omhyggelig omkring de fundamentale retningslinjer der er gældende for handlen, f.eks. den returret på skijakke til damer internet webshoppen benytter. I relation til det er det ydermere vigtigt, at man når som helst gemmer ens ordremail, så man senere kan påvise sin bestilling, hvad end man skal købe en gave til en voksen eller et barn.\nTrustpilot yder en del nyttige genveje til at gennemsøge en lang række forhenværende konsumenters reflektioner og derved er det klogt, at du tolker e-shoppens skijakke til damer vurderinger før du færdiggør din shopping.\nFacebook tilbyder dig tillige en del pæne genveje til at få et kig ind i netshoppens pålidelighed. Herinde er der en del internet handler hvor du kan nedfælde en omtale af ordreforløbet, hvilket også må drages fordel af til at få et indblik i hvor glade kunderne er.\nVores website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har samarbejder med en hel del forretninger på nettet hvor vi introducerer virksomhedernes produkter, og får godtgørelse i tilfælde af at en af de besøgende på vores website realiserer en handel.\nViden omkring skijakke til damer og internet outlets understøttes jævnligt, men vi kan desværre ikke garantere imod forandringer der kan være lavet efter at vi senest opdaterede hjemmesidens informationer.


Lækker sandkage opskrift. Lækker sandkage med hindbærsyltetøj og mandelflager\nSite map Klassisk sandkage med vanilje og citronskal opskrift | Dr. Oetker Det var hårdt for barnearme at røre smør og sukker, indtil det ikke knasede. Kage tip: De kager, der bages i bradepande, er praktiske, når du skal bage kage til en større forsamling, f. Kast du dig roligt ud i denne kage. Chokoladen kan dog fint udskiftes med en usødet kakaopulver og hvis man ikke er til hasselnødder i kagen, så undlades blot disse. Lækker kage med masser af æbler og fugtig marcipandej Sandkage opskriften her Afprøvede i går opskrifterne med pitabrød, opskrift og falafel — lækker smagte fantastisk og var supernemt at lave. De er de bedste.\nLÆKKER SANDKAGE OPSKRIFT - billig biludlejning island. Sandkage med citron og vanilje\nLækker sandkage opskrift, kort til reception tekst 20 opskrifter på kage:\nNogle gange skal det bare gå hurtigt. Derfor er det godt, at der findes så mange nemme kager, hvor det bare er: 1 frem med skålen, 2 i med ingredienserne 3sandkage i ovnen. Nemme opskrift kan være lækker muligt. Denne opskrift giver dig en lækker og saftig sandkage, der ikke er tør, men har et svampet indre, der kan nydes over flere dage. Du vil ikke fortryde at give dig i. 1. jun 3 minutters sandkage - En opskrift fra Alletiders Kogebog blandt over Så lækker og nem jeg bager den som regel helt efter opskriften til en. Sandkage er en af de helt klassiske skærekager, som næsten alle kan lide. Den er nem at lave og er rigtig god når der kommer uventede gæster, fordi de fleste som regel har ingredienserne i køle- og køkkenskabet. Denne opskrift giver dig en lækker og saftig sandkage, der ikke er tør, men har et svampet indre, der kan nydes over flere dage.3,9/5(21). · Nem sandkage: En hurtig og nem sandkage er altid populært. Her er opskriften på den bedste sandkage – i denne version også som en marmorkage med kakao, men det kan du udelade. En nem sandkage til kaffen, fordi kagen lynhurtigt røres sammen. Nemmere bliver det ikke.4,1/5(55). royal copenhagen garanti Her finder du en masse form- og skærekager, som kan sandkage med lækker over en god kop opskrift. Bladr igennem galleriet og sandkage netop opskrift yndlingskage. Prøv også: Lækker du efter en anden opskrift på kage? Der er intet så hyggeligt som at bage en god skærekage og mærke den søde duft sprede sig i hele huset.\n4. mar Sandkage med reven citronskal er en nem kage, der smager virkelig godt. Sandkagen røres med smør, og tilsættes skal fra en økologisk citron. jun Nem sandkage: En hurtig og nem sandkage er altid populært. Her er opskriften på den bedste sandkage - eller marmorkage med Madplan uge Ugens madplan byder på lækre retter til hovedmåltiderne alle ugens dage. 3. jul En sandkage er en typisk “pund til pund” kage. . en sandkage – det er nemlig ret længe siden, at vi sidst har fået sådan en lækker basse. Sandkagen er en klassisk kage, som har eksisteret i mange år. Den er ikke så udbredt mere, men personligt synes jeg stadig den smager godt – og så er den. 4. mar Sandkage med reven citronskal er en nem kage, der smager virkelig godt. Sandkagen røres med smør, og tilsættes skal fra en økologisk citron. jun Nem sandkage: En hurtig og nem sandkage er altid populært. Her er opskriften på den bedste sandkage - eller marmorkage med Madplan uge Ugens madplan byder på lækre retter til hovedmåltiderne alle ugens dage. 3. jul En sandkage er en typisk “pund til pund” kage. . en sandkage – det er nemlig ret længe siden, at vi sidst har fået sådan en lækker basse. jun Forleden dag lavede jeg en portion lækker rabarbersaft med vanille og da En marmor-kage har jeg dog aldrig prøvet at lave før, men jeg må. · Hej, ledte netop efter en lækker opskrift til at få brugt en rest citroner da jeg faldt over din side. Det lyder rigtig lækkert med tykmælk i for saftigheden. Det eneste jeg har i køleskabet er dog en bøtte fraiche 6% tror du at den ville fungere som erstatning for tykmælk? 🙂 Vh. Josephine3/5(5).\nLÆKKER SANDKAGE OPSKRIFT - bedste indbygningsovn med pyrolyse. Sandkage med citron og vanilje\nPå et kvarter var kagen rørt sammen. En liflig duft bredte opskrift. Duften af sandkage. Med hindbærsyltetøj. Hvor sandkagetrangen pludselig kom fra, skal jeg ikke kunne sige, men pludselig var lækker ustoppelig sandkage utæmmelig.\nVerdens bedste marmorkage lækker sandkage opskrift · Lækker Sandkage - En opskrift fra Alletiders Kogebog blandt over forskellige opskrifter, mere end med billeder.3,9/5(22). · 3 minutters sandkage - En opskrift fra Alletiders Kogebog blandt over forskellige opskrifter, mere end med billeder.4/5(1K).\nfeb Verdens bedste marmorkage er så lækker og vækker gode minder. Se, hvad vi ellers skriver om: Kage, Marmorkage og Bageopskrifter. jul Sandkage, citron, vanilje - skønt! Her får du en nem opskrift på sandkage, der får alles tænder til at løbe i vand. Skøn opskrift på en fugtig og svampet sandkage med smørcreme og æblemarmelade. , bagte Sune denne lækre og svampede all american sandkage.\nNem sandkage – hurtig sandkage løn med pension\nsep Opskrift på lækker klassisk sandkage efter "pund-til-pund" metoden. Selv om kagen i dag er lidt gammeldags og retro, så smager den stadig. filthatte til damer\nSANDKAGE NU! Jeg bladrede i mine opskriftbøger og læste om pund-til-pund- kager. Åh lækker sandkage, men også lidt grumme minder om klæbrig smørtung . feb Skærekager! Er der noget bedre end duften af nybagt kage? Her får du 17 lækre opskrifter på skærekager. Sandkage er ideelt som en snack til morgenmad, eller som en dessert efter et måltid. Du kan desuden tilpasse din opskrift ved at bruge forskellige ingredienser. På den måde kan du lave hjemmelavet sandkage ud fra de smage, du godt kan lide.\n2. feb nem kage nemme kager chokolade kage nem opskrift. © Half Baked den er indkogt. Popkage: en nem lækker, karamelliseret snack-kage. Klassisk sandkage med vanilje og citronskal Opskrifter: En enkel og lækker kage - smørrig, sødmefuld og saftig. Perfekt til diverse dekorationsmuligheder.\nDen klassiske skønne marmorkage er altid et hit på kagebordet og den lækre sandkage med det fine mønster er tilmed ret nem og hyggelig at bage. Det er altid.\n3. jul En sandkage er en typisk “pund til pund” kage. . en sandkage – det er nemlig ret længe siden, at vi sidst har fået sådan en lækker basse. jun Forleden dag lavede jeg en portion lækker rabarbersaft med vanille og da En marmor-kage har jeg dog aldrig prøvet at lave før, men jeg må. Skøn og lækker opskrift på Lækker sandkage med æbler & rosiner - Prøv den her ! Opskrift vist gange. Find flere gode opskrifter på Bagværk her på. En blød og luftig klassiker med lækkert fyld på toppen. Den er nem, så tag børnene med i køkkenet.4/5(2,1K).\nLækker sandkage opskrift, hvilket stjernetegn har jeg 20 opskrifter på kage:\nEn lækker, nem og saftig sandkage med et strejf af citron og forårets dejlige syrlige rabarber. denne kage. egner sig godt til skovturen, klassenstime eller til. Skøn og lækker opskrift på Lækker sandkage med æbler & rosiner - Prøv den her ! Opskrift vist gange. Find flere gode opskrifter på Bagværk her på. Sandkage lækker en af de gode, gamle klassiske skærekager. Opskrift har endnu aldrig været på bloggen, i hvert fald ikke på min, men sandkage er godt nok heller ikke en af de kager, jeg oftest bager. Her opskrift du en masse form- og skærekager, som sandkage nydes med familien over en god kop kaffe. Bladr igennem galleriet og find lækker din yndlingskage. Prøv også: Leder du efter en anden opskrift på kage? Der er intet så hyggeligt som at bage en god skærekage og mærke den søde duft sprede sig i hele huset.\n· Sandkage er ideelt som en snack til morgenmad, eller som en dessert efter et måltid. Du kan desuden tilpasse din opskrift ved at bruge forskellige ingredienser. På den måde kan du lave hjemmelavet sandkage ud fra de smage, du godt kan niefo.aneqtcoo.se: Mia. · Sandkage er en af mine favoritter, fordi den er nem at lave og smager super godt. Og en sandkage kan snildt trylles om til en lækker marmorkage. Forskellen på en sandkage og marmorkage er blot, at du tilsætter lidt kakao til en tredjedel af dagen, som du lægger i midten af niefo.aneqtcoo.se: Holger Rørby Madsen. Så er du kommet til det helt rigtige sted! Her på siden giver vi dig nemlig hele 17 nemme opskrifter på klassiske kager som citronmåne, drømmekage, sandkage, gulerodskage, brunsviger og mange flere. Her er kager for enhver smag, og mon ikke din favoritkage er at finde blandt alle kagerne? · Opskrift på lækker klassisk sandkage efter "pund-til-pund" metoden. Selv om kagen i dag er lidt gammeldags og retro, så smager den stadig dejligt!Author: Tina, niefo.aneqtcoo.se, Hverdagsro_Dk. Nem svampet chokoladekage\nGammeldags sandkage… Opskrift på kalorielet, hjemmelavet sandkage: fuldkornskage med nødder bagt i mikroovn\nForskellen på en sandkage og marmorkage er blot, at du tilsætter lidt kakao til en tredjedel af dagen, som du lægger i midten af kagen. Husk altid lige at lade kagen stå og køle lidt af efter bagning, så den ikke smuldrer når du skærer den ud.\nLækker sandkage opskrift 5\nSiguiente: For meget sol » »\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Lækker sandkage opskrift niefo.aneqtcoo.se


Hvad kan dit barn i trafikken? | Dit Korsør\nHvad kan dit barn i trafikken?\nOpslaget er sponseret af vores partnere, udgivet 4. juli 2019\nRTS skriver bl.a. dette i sin pressemeddelelse om børn i trafikken:\nTræn trafik med dit barn i sommerferien, anbefaler Rådet for Sikker Trafik. Det vil gøre børnene mere sikre, når de til august skal begynde i skole og ud i den ofte hektiske morgentrafik.\nTrafiktræning hen over sommeren klæder børnene på til skolestart i august.\nSommerferien er en oplagt mulighed til at gå og cykle ture med sine børn og lære børnene, hvordan de skal opføre sig i trafikken. Samtidig kan man som forældre også få en vigtig viden om, hvor klar ens søn eller datter er til bevæge sig ud i trafikken på egen hånd, når skolerne begynder igen til august.\nFor når det er sommer, er der mindre trafik på vejene, og forældrene har ofte bedre tid til at lære fra sig. Og den kombination er vigtig, hvis børnene for alvor skal lære, hvad de skal holde øje med i trafikken, og hvordan de skal opføre sig.\n– Når vi går eller cykler med børnene i trafikken, så forstår de meget bedre, hvad de skal være opmærksomme på. Samtidig kan man som forældre også lige lure, hvor parat ens barn er til at begive sig ud på egen hånd i trafikken. Det er vigtig viden, når vi som forældre skal vurdere, om vores børn er parate til at tage turen alene til skole, siger Rosa Nissen, der er projektleder på Rådet for Sikker Trafik og TrygFondens skolestartskampagne, der løber af stablen på skolevejene i august.\nI forbindelse med kampagnen i august, hvor 96 kommuner er med, vil der blive sat kampagneskilte op på mange skoleveje. Skiltene opfordrer bilister og andre trafikanter til at vise ekstra hensyn til de mange børn på skolevejene. Politiet vil også være til stede ved mange skoler med kontrol.\nHvornår kan dit barn cykle alene?\nMange forældre kan være i tvivl om, hvornår ens barn er klar til at gå eller cykle alene til og fra skole. Hvis utrygheden ved at sende børnene alene af sted får overtaget, så kan det betyde, at forældre kører deres børn i skole. Men det lærer børnene ikke meget af.\n– Man lærer ikke at begå sig sikkert i trafikken, hvis man sidder på bagsædet af en bil. Mange forældre kører deres børn i den bedste mening, men hvis vi virkelig vil hjælpe børnene, så skal de ud at gå eller cykle i trafikken. Så slipper vi også for det værste morgenkaos med masser af biler rundt om skolerne, siger Rosa Nissen fra Rådet for Sikker Trafik.\nFor at hjælpe forældrene med at komme ud i trafikken og træne trafik med deres børn, har Rådet for Sikker Trafik, TrygFonden og Nordea-fonden samlet gode råd og trafikøvelser til forældrene med børn i alle aldre på hjemmesiden www.sikkertrafik.dk/forældre Og både de yngste samt teenagerne har brug for forældrenes opmærksomhed.\n– De yngste har brug for at lære, hvor og hvordan de skal se sig for, mens de ældre børn har brug for en påmindelse om, at når de cykler i trafikken, så skal de droppe mobilen og Snapchat. Så uanset hvor gamle børnene er, så spiller forældrene en kæmpe rolle i forhold til at gøre børnene til sikre trafikanter, siger Rosa Nissen, projektleder i Rådet for Sikker Trafik.\nCopyright © 2019 — Dit Korsør. All Rights Reserved.\tOpslag er sponseret af vores partnere. Vi tager forbehold for programændringer, aflysninger og trykfejl i kalenderen - tjek tid og sted hos arrangøren.\nByportalerne.dk ApS // Frederiksbergvej 59 // 4180 Sorø // Tlf.: 70 20 46 69 // Cvr. nr. 36444908 // redaktion@dit-korsoer.dk


Vand som terapi for krop og sind\nForside Vand som terapi for krop og sind\nMange forbinder havvand med velvære, og det er der også god grund til. Flere studier har fastslået, at havvand kan hjælpe på alt lige fra stress til hudproblemer eller dårlig balance. Især det iskolde vand sætter gang i de gode processer i kroppen.\nMåske vintervejret og den lave temperatur ikke ligefrem indbyder til at hoppe i vandet, men ikke desto mindre er der god grund til det. Hos de flittige vinterbadere ses det nemlig, at de er mindre stressede, trætte, får bedre søvn og har bedre hukommelse. Også rolig paddel-surfing hen over vandet, viser sig at have gavnlige effekter.\nAnvendelse af vand på vores hud ved forskellige temperaturer kan ændre vores fysiologi og humør ifølge Psychology Today. Når mennesker tager en kold dukkert og kommer sig over det første gys, så er det herefter ofte forfriskende. Det sker, da det våde og kolde forårsager, at de yderste blodkar strammes op og flytter blodet fra overfladen og ind til kernen af kroppen for at spare på varmen. Udover det, sendes der også frisk blod og ilt op til hjernen og ud til vigtige organer.\nVarmt vand har derimod den effekt, at blodkarrene slapper af og mere blod kommer ud til de overfladiske blodårer. Det hjælper til at få blodet væk fra kernen og ”rydde op” her.\nVinterbadning: Sundhedens hellige gral?\nVinterbadning er af mange blevet udråbt til at være godt for kroppen. Men hvad er det egentlig, det gør for kroppen? Bo Belhage forklarer til videnskab.dk, at det iskolde vand er en chokbehandling, som udløser en cocktail af endorfiner og adrenalin i blodet. Flere undersøgelser viser, at folk, der vinterbader føler sig sundere og har færre sygedage. Men er det på grund af vinterbadningen, eller er vinterbaderne i forvejen de sunde mennesker?\n– Et tysk studie fulgte i et halvt år vinterbaderes evne til at omsætte sukker i kroppen. De fandt, at der var en halvering af insulinbehovet. Det tyder på, vinterbadning giver en bedre sukkeromsætning, og det vil nok give mindre tendens til sukkersyge, siger Bo Belhage til videnskab.dk. Han anbefaler desuden at vinterbade tre gange i ugen, hvis man vil se positive effekter.\nSe flere fordele ved vinterbadning her:\nDet er ikke kun selve vandet, der er godt for os. Vi har generelt godt af at opholde os omkring havet. En tur ved stranden er nemlig godt for både sjæl og helbred.\n– At være i naturen har betydning for menneskers velvære både fysisk, psykisk og socialt. Forskning viser bl.a. at selv korte ophold udendørs giver nedsat puls og færre muskelspændinger, stabilt blodtryk og øget optagelse af D-vitamin, men også at naturkontakt har positiv betydning for humøret, følelsen af overskud, velværet og selvtilliden, siger Jørgen Thorsø Pedersen fra Friluftsrådet.\nUndgå gyset og paddel over vandet\nHvis du ikke har lyst til at hoppe i vandet, men gerne vil omgives det, kan du prøve SUP – Stand Up Paddeling. Her står du oprejst på et surfbræt, mens du stille padler henover det kolde vand. Selvom ordet ’surf’ kan skræmme mange væk med dets action-associationer, så kan det faktisk helt modsat være en meditativ sport med ro og endda med plads til yoga øvelser på brættet.\nSUP har også flere fysiologiske effekter, som er gode for kroppen.\n– Det er god træning selv på stille vand. Du bruger alle muskler i kroppen, og det er derfor også rigtig godt til at fjerne de overflødige kilo. Som overvægtig er det også optimalt, da det ikke giver samme belastning i knæene som for eksempel en løbetur, siger Finja Götz, som til dagligt arbejder som SUP- og kitesurfinstruktør ved Surf Agency i Aarhus.\nUdover at træne muskulaturen, har SUP også positive effekter på balancen.\n– Du får trænet din balance. Det er derfor også perfekt som forberedende træning for andre sportsgrene, der kræver balance som eksempelvis skiløb, siger Finja Götz, som ser folk i alle aldre begå sig med sportsgrenen SUP.\nKilde: ”Blue mind” af Wallace J. Nichols, videnskab.dk, katoni.dk\nForrige artikelGlutenfri Grønsagstærte\nNæste artikelDerfor genbrugsbyggeri!\nMor giver sin madsmag videre til baby\nSå fik vi svaret: Derfor griner vi


Jordkolloid - Wikipedia, den frie encyklopædi\nI jordbunden findes der nogle stoffer, der er kolloide: Ler og humus. Disse jordkolloider har de samme egenskaber som "husblas": de kan optage vand (det hedder, at de "kvælder"), de kan blive til gelé og de kan tørre ind til fast stof.\nDe allerfleste mennesker er fortrolige med lerets egenskaber og ved, at det bliver formbart og glat, når det får lov at optage en vis, begrænset mængde vand. Mange har også som børn forvandlet leret til lerslæmning ("pløre") ved at røre det ud i vand. For mange er lerets kvældning og skrumpning i takt med vandindholdet desuden en bitter virkelighed, som gør, at deres bolig sætter sig.\nDerimod har kun de færreste set og rørt ved rent humus. Ganske som leret er humus et kolloidt stof, og det har de samme egenskaber. Til forskel fra leret er humus derimod helt sort og nogle har muligvis set det uden at ane sammenhængen, når de opdager, at jorden i urtepotten er blevet til et sort, bævrende pløre helt nede i bunden.\nBegge jordkolloiderne bliver elektrisk ladede, når de kvælder. De optager anioner (÷ ioner) og bliver derved negativt ladede. Det betyder, at de kan fastholde positivt ladede kationer (+ ioner) på overfladen. Det betyder også, at de polyvalente kationer kan hægte flere kolloide molekyler sammen (se flokkulering), så der opstår småfnug af kolloider med kationbelægninger. Disse fnug kan yderligere hæftes sammen med andre og grovere jordpartikler, så der dannes jordkrummer (se krummestruktur).\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Jordkolloid&oldid=4036594"\nDenne side blev senest ændret den 5. april 2010 kl. 19:21.


Teknisk legeland – Ekstra Bladet\nTæt på 9 minutter siden Afslører nyt supervåben ved en fejl: Så vildt er Kinas militær DK MusikNYT 50 minutter siden Smukfest scorer verdensstjerner 2. division 1 time siden Eks-landsholdsspiller dukker op i 2. Division 112 22 minutter siden Ung kvinde dør efter kollision med traktor Meninger 9 minutter siden Kurt Kragh: Vidnetrusler er sjældne Tæt på 9 minutter siden Afslører nyt supervåben ved en fejl: Så vildt er Kinas militær\nMandag d. 30. mar. 2015 - kl. 20:00 0\nI oplevelsesparken Universe på Als kan børn og voksne lære om naturvidenskab på en sjov, underholdende og aktiv måde\nI Den Blå Kube springer en 18 meter høj kunstig gejser med jævne mellemrum. Pr-foto: Universe\nDrengen i den røde T-shirt drejer ihærdigt på det gule rat, og benovelsen er stor, da han ser, hvordan hans anstrengelser får flere vandstråler til at springe.\nEfterfølgende lyser han op i et stort smil, inden han haster videre til den næste udfordring.\nDet er formiddag i oplevelsesparken Universe, der ligger lige uden for byen Nordborg på den sydøstdanske ø Als.\nDen ivrige dreng er blot en af mange børn og unge, der farter rundt blandt parkens mange attraktioner på jagt efter nye udfordringer.\nAttraktionerne adskiller sig en del fra dem, du finder i en traditionel forlystelsespark.\nUniverse er nemlig opført af industrigiganten Danfoss, og det afspejler sig i aktiviteternes natur.\nHovedparten indeholder, ud over selve underholdningen, nemlig også et indlærende element, således at du undervejs tillige bliver klogere.\nUniverse byder på underholdning, oplysning og indlæring på samme tid.\nHer er det ikke rutsjebaner, ballongynger og andre passive forlystelser, der fylder op, men derimod aktive løjer, der kræver en indsats fra de besøgende. Et godt eksempel er WaterWorks, som er en af de afdelinger med hvert sit tema, som Universe er opdelt i. Her er det i dén grad tilladt at plaske og sprøjte med vand, faktisk er det hele formålet for at lære lidt om vandkraft.\nDer er plads til benovelse, når man lige har fået en stribe vandstråler til at danse. Pr-foto: Universe\nI EnergyLab kan du få en ide om, hvor meget arbejde der skal til for at skabe en vis mængde energi.\nEnergien skal du selv frembringe ved for eksempel at gå i en trædemølle eller frembringe bølger i et bassin. Aktivitetshuset Explorama er inddelt efter psykologen Howard Gardners teori om menneskets ni forskellige former for intelligenser, og her kan du teste dem alle.\nDen mest imponerende af afdelingerne er Den Blå Kube, hvor du kan få en ide om naturens enorme kræfter. Vulkanudbrud, lynnedslag og jordskælv bliver således illustreret på livagtig vis, og højdepunktet er en 18 meter høj kunstig gejser, der springer med jævne mellemrum.\nUniverse henvender sig i høj grad til børn, men voksne kan bestemt også lade sig inspirere.\nMange voksne mænd synes f.eks., at det er ganske sjovt at flytte sand med en gravko, kan deres udsendte hilse og sige.\nSegway-banen er særdeles populær blandt større børn og voksne. Foto: Jesper Møller\nDen mest populære forlystelse blandt de voksne og ældste børn er segway-banen. Her kører du på et eldrevet tohjulet køretøj, hvor samspillet mellem teknik og de menneskelige reflekser er altafgørende.\nSpecielt drejer det sig om at have en god balanceevne, når du snor dig gennem banen.\nMuseum og blomsterhave\nDerudover vil de fleste voksne finde det morsomt – og måske lidt rystende – at teste deres evner inden for en række område, såsom hukommelse og motorik.\nMange finder ud af, at deres børn på disse områder er skarpere end dem selv. Du kan lære meget om det tekniske univers i Universe. Her leges naturvidenskab ind gennem sjove eksperimenter, muligheden for selv at bygge ting samt diverse øvrige aktiviteter.\nVed selv at involvere sig skal børn og unges pirres til at lære mere om naturvidenskab, og bedømt ud fra børnenes begejstring for stedet lader det til at være lykkedes.\nI Science Cirkus er der morskab og videnskab på samme tid. Pr-foto: Universe\nSelv om der er fuld fart over de fleste af parkens aktiviteter, er der også mere rolige afdelinger. Afsnittet om udviklingen af Danfoss-virksomheden har mere karakter af museum, og i Bittens Have samt flere andre steder kan du nyde flotte, farverige blomster.\nEndelig er der bænke, når du trænger til et lille hvil fra de mange aktiviteter, samt rige muligheder for at spise købt eller medbragt mad.\nUniverse er et herligt sted for såvel børn som voksne, og oplevelsesparken er et perfekt sted til en dagsudflugt.


Polaroid PLD 4106/G/S (HZJ/KL)\nForside > Solbriller > Polaroid > PLD 4106/G/S (HZJ/KL)\nPLD 4106/G/S/HZJ/KL Solbriller\nDer er ikke engang behov for solskin for at forsikre om at PLD 4106/G/S er etfashion statement. Brillerne giver dig en udstråling som kan gøre at nat bliver til dag. Findes der en anden farve der ville matche bedre med dit foretrukne outfit, så tjek også de andre styles af PLD 4106/G/S i vores sortiment fra 2020, og 2021 fra Polaroid.\nMed dette stel taler designerne særligt til kvinder som føler sig hjemme i verdens storbyer. Mr. Right eller ej - her handler det i første omgang om det rigtige look for 2021. Med fuldt indfattede briller er det tydeligt at du går all-in. Metal stellet er særligt let og derigennem meget komfortabelt at have på. Dertil er detogså både robust og klassisk. Farven guld er i 2021 et absolut hit. Disse Polaroid giver ethvert outfit ligedet ekstra, som er svært at definere. Særligt mørkere hudtyper kan ikke gå galt i byen med netop denne farve. Disse mærkevare solbriller tilbyder også Optimal UV400 beskyttelse til dine øjne.\nI vores onlineshop har vi konsekvent lave priser. Så billigt kan du ikke engang finde PLD 4106/G/S på udsalg.


Et aktivt liv – uden stress? – Onpart.dk – Dansk Link Directory\nEt aktivt liv – uden stress?\nMange mennesker oplever, at de 24 timer et døgn har at byde på, simpelthen ikke rækker til alle de ting, der skal nås. Arbejdet stjæler mange timer om dagen, børnene skal passes, der skal laves mad, vaskes tøj, redes senge, gøres rent, pudses vinduer – listen er lang, og intentionerne er gode. Men det lykkes ikke altid at nå de mange ting, man gerne vil og bør nå. Der er ikke tid til at lege med børnene eller spise en lækker middag med nogle gode venner. I stedet går alt op i sure pligter, og man bliver træt og mut. Og så dukker stressen op.\nStress rammer dér, hvor den almindelige travlhed pludselig bliver uoverskuelig. Puls og blodtryk stiger, samtlige muskler i kroppen spændes, og det bliver umuligt at slappe af. De ting, der før var svære at nå, virker nu helt uoverkommelige, og det er svært at være andet end træt og udkørt. Det går ud over familien, og den sparsomme tid man har sammen er pludselig ikke hyggelig længere.\nHeldigvis er vi de senere år blevet meget mere opmærksomme på, at der er rigtig mange ting, man selv kan gøre, for at undgå at blive ramt af stress. Vi er blevet bedre til at skære ned på de daglige opgaver, og sortere de ting fra, som godt kan vente til dagen efter. Og så er vi blevet bedre til at uddelegere, i stedet for at forsøge at nå det hele selv. Det kan blandt andet mærkes hos landets rengøringsfirmaer, som gerne giver en tiltrængt hjælpende hånd ude i de private hjem.\nDirektør Tomica Rajovic fra servicefirmaet TR Gruppen fortæller, at de gennem længere tid har taget rengøringstjansen i mange private hjem landet over, og at der er mange grunde til, at folk ønsker hjælp til rengøring – hovedrengøring.\nTomica gør også opmærksom på, at en af grundene til, at mange er nervøse for at få rengøringshjælp er, at folk føler det som endnu en stressfaktor, at man aldrig ved, hvem der kommer og gør rent i ens hjem fra gang til gang. Det har de taget konsekvensen af hos TR Gruppen, hvor det altid er den samme medarbejder der gør rent i de samme hjem.\n“Lige gyldigt om det drejer sig om hver uge, hver anden uge eller bare en gang om måneden, så sender vi altid den samme medarbejder af sted,” forklarer Tomica. “På den måde kan vores kunder være sikre på, at der kommer én de kender, og de behøver ikke bekymre sig om, at der kommer en ny hver gang.”\n« Previous Post: Lad andre rydde sneen\nNext Post: Min datter blev overfaldet »


Karen Justesen – Giv det videre\nKaren Justesen skrev i 2007 sine erindringer om sin barndom og ungdom. Hun beskriver, hvordan de fejrede jul, om det daglige arbejde på gården og arbejde som pige i huset frem til sit bryllup i 1943. Gør ejerskabskrav på erindring\nDet kan vel aldrig være for sent – eller måske skal jeg skrive bedre sent end aldrig. Jeg har længe gået og puslet lidt med tanken om at skrive mine barndomserindringer og måske lidt om ungdomslivet og mit voksne liv gennem årene.\nJuelsminde, den 22. februar 2007\nJeg hedder Karen Justesen, er 87 år og bor i eget hjem i et af de små huse ved ældrecentret i Juelsminde.\nJeg blev gift med Henry Justesen i Rårup kirke lørdag den 13. november 1943. Vi overtog min mands barndomshjem i Rårup Møllehave 5 – en ejendom på 12½ tdr. land, og vi fik 45 gode år sammen. Vi fik 2 døtre, Gunhild, som blev født 15. december 1944 og Jytte, som kom til verden 2. november 1948. Henry døde 5. juli 1988, 73 år.\nJeg blev på ejendommen godt 2 år og solgte så til vor nabo, Søren Winther i 1990. jeg købte derefter et rækkehus på Sandbjergvej i Dykær tæt på Juelsminde. Her boede jeg fra 1. januar 1991 til 12. oktober 2004, hvor jeg var heldig at få tilbud om et af de små huse i ældrecentret. Jeg er meget glad for at bo her.\nMit helbred er godt, men mine øjne har det ikke så godt. Men da jeg er medlem af Blindesamfundet, kan jeg låne forskellige hjælpemidler. Jeg har bl.a. en læseskærm, som jeg kalder den.\nJeg lægger det skrevne under skærmen, tænder på kontakten og så forstørres teksten, så jeg kan læse det skrevne, og det er også ved hjælp af skærmen, at jeg kan skrive dette og følge linjerne på papiret. Nå, det var nu noget helt andet, jeg ville skrive om.\nMen først lidt om vejret. Efter en mild vinter blev Danmark ramt af snestorm onsdag den 20. februar, og i dag, den 24. februar, har vi islag. Det hænger tykt på træerne, og det er meget kønt. Ja, så er det nu, tankerne skal vandre tilbage. Det er godt nok svært, men jeg forsøger.\nJeg så dagens lys første gang en forårsdag i marts, nærmere beskrevet den 12. marts 1920, og jeg blev døbt i Vrigsted kirke 1. juni 1920 – fik navnet, Karen Nielsen. Jeg har kigget på min dåbsattest. Mine forældre hedder Karoline og Mads. De er begge født i Vendsyssel, blev gift i 1907 og flyttede til Bjerre Herred i 1909, hvor far fik arbejde som fodermester på Ørumgård.\nMen det var nok ikke lige der, de skulle være, for i 1909 flyttede de til Vrigsted på gården Skulsballe. Også der fik far pladsen som fodermester. Vi boede i et hus nær ved gården, og der arbejdede mine forældre i 30 år. Den 1. november 1940 flyttede de til Nøttrup til en lille ejendom på 4½ tdr. land, hvor de fik nogle gode år sammen. Far var 57 og mor 56 år, og de klarede til dagen og vejen ved at far fik lidt arbejde hist og her, og mor opdrættede kyllinger og ællinger.\nVi var en søskendeflok på 7. Kristian født 1908, Margrethe 1910, Ingeborg 1911, Anna 1913, Maria, kaldet Musse, 1917, jeg selv 1920 og Svend 1925. Det var en stor familie, men ikke én for mange, og vi kan vist alle sige, at vi har haft en god barndom. Der var tid til både leg og højt-læsning, skønt jeg tror nok, historierne var nogle, min mor selv digtede, men det blev de ikke ringere af.\nVi er heller aldrig gået sultne i seng, og vi fik alle lært at bestille noget. Det har gavnet os senere i livet. Vi har alle haft en god tilværelse, men nu er mine brødre og søstre, svogre og svigerinder alle døde, så jeg er den sidste af familien. Men slægten lever videre gennem vore børn. Det siges jo, at hvor de gamle faldt, er der nye overalt.\nDe første erindringer og en ny lillebror\nNu skal jeg tilbage til barndomstiden. Det første, jeg nøjagtigt husker, er en togrejse til Vendsyssel sammen med min mor og min søster Musse på 7 år. Jeg selv var 4 år. Vi var på besøg hos min morfar, som var enkemand og boede på en ejendom. Det var en meget stor oplevelse for vi to børn at rejse med tog. Jeg husker, at vi var meget fine i tøjet, og vi havde nye stråhatte på, hvori der var bundet et bånd med en sløjfe, så der var meget at fryde sig over.\nI Hvidbjerg, hvor vor morfar boede, havde vi også kusiner og fætre, som vi legede med. Men det, jeg husker mest, var de oplyste butiksvinduer. Det havde jeg aldrig oplevet før. En aften, vi gik tur, kom vi forbi et vindue, hvori der sad en stor dukke med rigtigt hår. Aldrig havde jeg drømt om, at der fandtes så skønne dukker og kunne næsten ikke løsrive mig fra vinduet.\nOg nu, jeg er ved at skrive om dukker, vil jeg fortælle om mine egne. Jeg mindes, at Musse og jeg hver havde 2 dukker, en hverdagsdukke og en søndagsdukke. Hverdagsdukken var én, vor mor selv havde syet – hjemmelavet fra top til tå – og håret var af flettet uldgarn. Men de var så rare at lege med, og faldt de på gulvet, gik de ikke i stykker.\nSøndagsdukkerne var lidt finere. Deres hoved var af blik, men kroppen var hjemmesyet. Vi havde fint søndagstøj til dem, som vor mor havde syet eller strikket. Det var hun meget ferm til. Vor far havde lavet en trækasse, hvor der var bundet en snor i, så vi kunne gå tur hen ad vejen med dem, og selvfølgelig var der sengetøj i kasserne, så dukkerne lå godt. Søndag aften blev søndagsdukkerne puttet godt og sat oven på skabet i soveværelset, og når de så havde sovet ugen lang, var de så gode som ny for os den næste søndag.\nSådan kunne det foregå i 1920’erne, men vi var glade og tilfredse med tilværelsen, som den var.\nI 1925 skete der noget – familien blev forøget. Der kom en lillebror. Han blev født den 10. november og blev døbt Svend Åge, men kaldt Svend. Jeg husker svagt, at mor blev syg, og far skulle låne hest og vogn omme på Skulsballe for at hente en dame, som skulle hjælpe min mor. Hun kom med en dreng – ganske uforståeligt.\nAlt det skete ved aftenstid, og min søster Musse og jeg skulle om på gården at være natten over, så det var bare spændende. Dagen efter, da Musse var sendt i skole, skulle jeg følges med Dit, som var datteren på Skulsballe, hjem for at se den ny lillebror. Det var sjovt at komme ud, for der var faldet sne om natten. Der lå et tykt lag på vejen – ca. 8-10 cm., så vi satte spor i sneen, hvor vi trådte.\nLillebroderen var der nu ikke noget særligt ved efter min mening, for han kunne ingenting. Nej, jeg var spændt på, om sporene i sneen stadigvæk kunne ses, og den dag i dag husker jeg dem. Det har nok også været mit første møde med sneen – som jeg husker – siden det har gjort så stort et indtryk på mig. Sporene forsvandt, men det gjorde min lillebror heldigvis ikke. Han og jeg har haft mange herlige timer sammen både i barndoms- og ungdomstiden – og senere i vor voksne alder. Han blev så nummer 7 i flokken. Nu var der en dreng både først og sidst. Det har nok ikke altid været så rart at være den store dreng mellem 5 tøser, men hvor der er flere, lærer man at tage hensyn til hinanden.\nArbejde og en hel del leg\nJeg må tilbage til minderne. Hvert forår fik vi to vognlæs trætoppe. De skulle anvendes til sommerbrændsel i komfuret og til optænding i kakkelovnen. De blev hugget i stykker på ca. 15 cm, lagt til tørring i en bunke og senere båret op på loftet til vinterbrug.\nNår karlene kom med vognlæsset med trætoppene, væltedes de af vognen og ned i grøften over for vort hjem – og så syntes jeg altid, at nu kom foråret, for så skulle vi ud at lege i toppene. Vi kunne få alle tiders gyngetur, når vi hoppede på grenene. Der kunne også bygges huler bag toppene, hvor ingen kunne se os. Det var et godt sted at udveksle hemmeligheder. Senere, da jeg var i 10-års alderen, vidste jeg ikke noget bedre end at gemme mig i sådan en hule med en god bog.\nMen alting får en ende, for trætoppene skulle hugges til brænde. Vi var dog klar over, at næste forår var der atter en dejlig legeplads til os børn ude i naturen.\nDer var også brændet, vi brugte til kakkelovnen om vinteren. Det må jeg også skrive om. Det var nogle tykke træstammer – helst bøgetræ, der gav den bedste varme – som far købte, når der var auktion i skovene over de træstammer, som var fældet. Det blev savet i stykker på en rundsav og derefter kløvet i mindre stykker. Af dem skulle der laves en såkaldt træstak. Vor far lavede en rund træstak. Det var han meget god til, og den var rigtig god at lege tagfat om.\nAlt det med brændslet skulle ordnes om foråret, så det kunne tørre i løbet af sommeren. Og så kom dagen, hvor det skulle på loftet. Det foregik på den måde, at vi børn og vor mor kom brændet i sække, og far bar dem på loftet og tømte dem. Det kunne godt give sved på panden og en øm ryg for vor far. Vi børn fik også lov at bære træ op i en kurv. Det battede ikke meget, men lidt har også ret, og vi skulle helst svede for at kunne være med til drikkeriet af saftevand, når der var en pause. Ja, man kan nok sige, at træ varmer mere end en gang.\nNu, da jeg skriver om varme, går tankerne tilbage til trappestenen foran gangdøren. Om sommeren, når solen havde varmet den, var det en herlig siddeplads, når der blev leget med dukker. Og der var jo mange gode lege, som jeg mindes – fx ståtrold, tagfat, klabom, to mand frem for en enke og forskellige boldspil. Vi spillede også noget, vi kaldte at spille pind. Vi skulle bruge to mursten og to pinde af forskellig længde. Det kunne spilles af to, men der kunne også være flere om spillet. Vi slog også til trille. Det foregik på vejen. Det var dengang, der ikke var megen trafik.\nTrillen var et rundt stykke træ ca. 3 cm tyk, som far havde savet ud af en gren af en passende størrelse. Legen gik ud på at kaste trillen hen ad vejen, og så skulle modparten forsøge at standse den med en stang. Hvis man ikke kunne det, skulle den løbe, til den selv faldt, og så skulle der kastes derfra. Det mindede meget om drivbold, som også gik ud på at flytte modparten. Der var desuden gemmelegen og sanglegene.\nVi havde også et par gamle cykelhjul uden dæk og slange, som vi rendte ude på vejen med. Vi slog til dem med en pind. Det var sjovt. Dengang fik man rørt sig som barn, så man var træt, når det blev sengetid.\nMen det var ikke kun leg. Vi havde små pligter alt efter, hvad vi magtede – så som at feje køkkengulvet, hjælpe med opvasken og pumpe en spand vand. Det var dengang, vandet skulle hentes ved brønden.\nJeg husker, vi havde en lille skammel, hvor vandspanden stod, og på kanten af den hang en vandøse, som vi alle brugte at drikke af, når vi var tørstige efter en tår vand. Sådan foregik det i de fleste hjem.\nVi var også tit omme på gården for at hjælpe eller rende i vejen, når vor far fodrede køerne og kalvene, og vi blev oplært til at omgås dyrene. På Skulsballe var køerne, ca. 32, tøjret på marken til sidst i 1920’erne, og der kunne vi også hjælpe far, når de skulle på græs. Vi fik alle 7 lært at malke med håndkraft.\nOm vinteren legede vi mere stille lege som blindebuk, gemme fingerbøl og lege med dukker, og som jeg har berettet, var min mor god til højtlæsning eller til at fortælle eventyr, når vi holdt mørkningstime. Det var sidst på eftermiddagen, inden hun skulle om på gården for at hjælpe far med aftenmalkningen. De to timer, det varede, skulle vi være alene, men det klarede vi også. Jeg husker, at da vi havde lært at hækle eller strikke, så mor gerne, at vi gjorde lidt ved det, mens vi var alene. Der skulle også leges, men den sidste halve time var der gang i hæklenål og stikkepinde – og så var der jo også den lillebror, som skulle passes. Musse skulle læse lektier.\nMin første skoletid – ventet med længsel\nVi skriver 1927 – jeg skal til at gå i skole. Jeg har glædet mig utrolig meget til at starte i skolen, men det var noget helt andet, end jeg havde regnet med. Jeg havde lært både at tælle, stave og skrive navne – ak og ve. Da jeg på min tavle skulle skrive de tal og bogstaver, som vor lærerinde, Nanna Pedersen, havde skrevet på den store, sorte tavle, kunne jeg ikke forstå spor af det. Jeg kunne ikke se, hvad hun havde skrevet, så det var ikke så godt. Lærerinden kunne ikke forstå, hvorfor jeg skulle være så dårligt begavet, for min andre søskende havde alle været meget kvikke. Efter nogle dage fandt hun ud af, at jeg måtte være nærsynet, og tak for det Nanna Pedersen, for ellers kunne jeg nemt være kommet nederst i klassen og ikke have fået lært noget. Sådan var tiderne dengang. Men lærerinden kom hjem til min mor og far og fortalte dem, at jeg havde svært ved at se, så hun syntes, de skulle sørge for at komme til øjenlæge med mig. Mine forældre havde ikke tænkt over, at jeg havde dårlige øjne, men jeg har mange gange, når jeg kiggede i et blad, fået at vide, at jeg skulle rette mig op i stedet for at sidde med næsen helt nede i bladet. Jeg har jo ikke kunnet få nogen mening ud af det på andre måder.\nJeg kom så til øjenlæge, og jeg var meget nærsynet og skulle have briller. Det var næsten, som om en helt ny verden åbnede sig for mig. Jeg husker tydeligt i rutebilen hjem fra Horsens, da jeg første gang havde briller på. Jeg så ud af vinduerne og kunne næsten ikke forstå, at træer, græs og blomster så sådan ud i virkeligheden. Det var bare så dejligt. Men glæden varede bare så kort, for den næste dag, jeg kom i skole, var der straks én, der kaldte mig for en brilleabe. Det var ikke rart, men børn kan mange gange være ubønhørlige over for hinanden. Dagen efter ville jeg ikke have brillerne på, men heldigvis bestemte min mor over mig, og kort efter var der en pige mere i min klasse, som fik briller, og så var det ikke spændende at drille mere.\nJeg blev meget glad for at gå i skole – endda så begejstret for det, at jeg gerne ville læse videre, da de syv år var gået, men det havde mine forældre ikke råd til, så min ungdomstid blev en helt anden. Mere om det senere i beretningen.\nEn trist tid – 6 måneder på hospital\nTiden går, vi skriver 1929, og jeg skal på udflugt for første gang sammen med de store klasser i skolen. Vi skal til Fanø, men det blev en rigtig uheldig dag for mig. Først var jeg så uheldig at falde i en grøft med vand, så jeg blev våd ind til skindet på min bagdel, og senere klattede en måge på mig. Ja, det var da den rene elendighed, og min storesøster Musse var ikke helt tilfreds med mig. Den udflugt gav også bagslag efter vandgangen. Jeg kunne ikke tåle at gå i det våde undertøj og lade det tørre på kroppen.\nNogle dage efter udflugten blev jeg syg med høj feber og kom på Hornsyld Sygehus. Jeg havde fået blærebetændelse og nyrebækkenbetændelse, og jeg fik et sygehusophold på 6 måneder – fra den 7. juni til 17. december. Det var før penicillinen var taget i brug. Medicinen, jeg fik, var tabletter, og så skulle jeg drikke en masse kogt, koldt vand. Jeg husker, at det var så svært at drikke det vand. Jeg var også på diætmad, men det var nu lige meget, for jeg var aldrig sulten.\nJeg sov meget, havde høj feber og svedte meget, for to gange om dagen fik jeg skiftet varme omslag om maven – og jeg var iført en rigtig tyk, lodden natkjole. Meningen var, at sygdommen skulle svedes væk.\nJeg lå på stue sammen med 4 voksne damer. Der var stor udskiftning, så jeg lærte mange mennesker at kende, men de var alle søde og rare. Sygeplejerskerne og lægerne var også flinke – jeg tror nok, jeg blev lidt forkælet. Den første tid var det kun mor, far og mine søskende, som besøgte mig, men senere, da det begyndte at gå fremad med mig, fik jeg også besøg af skolekammerater. Den sidste måned var jeg oppegående, og da lærte jeg en pige på min egen alder at kende. Det var godt, for jeg var blevet lidt snusfornuftig af at være sammen med voksne hele tiden.\nEndelig hjemme – men slet ikke rask\nSå kom dagen, hvor måtte komme hjem. Jeg glædede mig utroligt, men den første tid var nu ikke helt så god, som havde troet, den ville blive. Jeg husker, at jeg syntes, at mit barndomshjem var blevet meget lille. Der var små vinduer, lavt til loftet og kort afstand mellem væggene i forhold til, hvor jeg havde opholdt mig det sidste halve år. Det var lidt af en omvæltning både for mig og sikkert også for min far og mor og mine 3 søskende, som var derhjemme. Rask var jeg ikke de første 3 måneder, jeg var hjemme. Jeg var ude at gå en tur første gang i midten af marts og var klædt på, så jeg næsten ikke kunne røre mig, men frisk luft fik jeg da. Det var dejligt.\nDa det blev forår, blev jeg også helt rask og begyndte min skolegang igen midt i april. Jeg havde fulgt lidt med i, hvad mine klassekammerater havde lært ved hjælp af min søster Musse. Lærerinden havde sendt opgaver med Musse hjem, som jeg skulle prøve at klare, og de skulle retur til lærerinden igen. Det gik meget godt, så jeg blev fri for at gå et år mere på samme klassetrin. Det var så, hvad der kom ud af min første, lange udflugt med klassekammeraterne, men heldigvis har jeg været på mange, gode udflugter siden uden uheld.\nEksamen – stolt, men med røde ører\nJeg vil nu også fortælle om min eksamen det år, hvor jeg begyndte i skolen igen midt i april og eksamen fandt sted sidst i måneden.\nI 1930 var det skik og brug, at skolekommissionen og præsten var med til overhøringen. Vi børn blev så hørt i danmarkshistorie, bibelhistorie, salmevers og tabel, og så skulle vi regne nogle stykker, som lærerinden havde skrevet på tavlen. Og alt var gået godt for mig til dette øjeblik, men desværre var der brøkregning imellem det, der blev vist. Musse havde lært mig noget, men brøk kunne jeg ikke klare. Heldigvis havde jeg en god sidekammerat, og hun hjalp mig. Ja, det rene snyderi, – og jeg havde alle opgaverne rigtige.\nOg så kommer det værste. Præsten syntes, at jeg trods mit fravær havde klaret mig så godt, at der skulle råbes et hurra for mig. Det var jeg ikke glad for – havde der været et musehul, jeg kunne gemme mig i, havde jeg gjort det. Jeg havde jo snydt med brøkregningen, men havde ikke mod til at stå frem og sige det. Senere i livet har jeg ofte haft det i tankerne, og jeg håber, jeg har fået tilgivelse for det. Jeg føler næsten, det letter lidt, at jeg har skrevet det ned. Jeg var jo også kun 10 år.\nNå, men jeg må videre i minderne. Nu vil jeg skrive lidt om juletiden. I december måned havde mor meget travlt i hjemmet. Der skulle pudses kakkelovn, gøres rent og ferniseres gulve, og måske skulle gardinerne vaskes. Der skulle også helst bages to slags småkager, brun og hvid lagkage, sandkage, pebernødder og kouringer, der var vor mors speciale. Det var en slags store boller bagt med fedt, sigtemel og flormel, og det var gerne julemorgen, vi nød dem med smør og leverpostej. Uhm, hvor det smagte godt. Jeg har holdt traditionen ved lige og bager kouringer hver jul.\nDer skulle også slagtes en gris. Den fik vi omme fra gården som et supplement til lønnen. Hjemmeslagteren, som han kaldes, kom ca. kl. 8 om morgenen, og da skulle vandet i gruekedlen helst koge. Det skulle bruges til at skolde grisen med så slagteren kunne skrabe børstene af grisen. Det er en stor begivenhed for et barn, når den slags sker. Vi var lidt bange, men også nysgerrige. Vi skulle jo helst se på, når grisen blev stukket i halsen og blodet sprøjtede ud i en spand, hvor der var rugmel i. Vor mor skulle røre rundt i spanden, for der måtte ikke være klumper af melet. Det skulle bruges til at lave blodpølser af. Blodet blev fyldt i de rensede tarme, og der blev bundet for begge ender. Siden blev de kogt enten i gruekedlen eller i en stor gryde – og de smagte godt. Der var også blandet krydderier, rosiner, små terninger af flæsk og salt og peber i. Så blev de skåret i skiver, ristet på en pande og spist med sukker, sirup eller æblemos efter smag og behag.\nSådan en slagtedag kunne godt blive lang. Der skulle hakkes kød, laves medisterpølse og syes rullepølse. Hovedet skulle koges, og kødet og flæsket derfra skulle bruges til grisesylte. Af suppen kunne der laves grøn- eller hvidkålssuppe, men det meste af grisen blev saltet i saltbaljen til senere brug. Slagtedagen var gerne kort før jul, så vi havde dejligt, fersk kød i juletiden. Ribbensteg og flæskesteg var rigtig julemad.\nNå, nok om det. Der var også meget andet, der skulle tages vare på. Der var julegaverne, som for det meste var hjemmelavede. Min mor var ferm ved symaskinen, så vore dukker fik nærmest garderoben udskiftet hver jul, og det gjorde megen lykke. Der skulle også gerne lidt nyt juletræspynt til – måske jakobsstiger, som skulle klippes af silkepapir. Hjerter og roser skulle ses efter, men det hjalp vi alle hinanden med en aften. Når konfekten skulle laves, kom vi små i seng – ærgerligt, men vor tid kom også engang.\nOg så blev det endelig juleaftensdag. Træet var pyntet, og det stod i den pæne stue. Vi børn måtte først se det om aftenen. Trods julen skulle far og mor passe deres arbejde. Køerne skulle fodres og malkes, men endelig var alt parat. Vi spiste altid risengrød med smørklat og kanel og sukker og drak juleøl til. Der var også en mandel i grøden, og mandelgaven var enten en lille marcipangris eller en chokoladefigur. Det var bare så dejligt, hvis man blev den heldige. Efter grøden fik vi medisterpølse – selvfølgelig hjemmelavet – og ribbensteg.\nJa, det var festmad, og når vi alle var mætte og vor far havde fået ild i cerutten, skulle han ind i den pæne stue at tænde lysene på træet. Mor og vi børn skulle rydde maden væk og vaske op, og når det var overstået, kom det højtidelige øjeblik, hvor far åbnede døren, så vi kunne se på al herligheden. Og det var lige dejligt hvert år at se juletræet med lys og glimmer og fehår – og gaverne under træet ikke at forglemme. Jeg sidder her som 88-årig og bliver helt rørt ved tankerne. Det er godt, at minderne har man lov at have.\nOg så skulle der danses om træet og synges julesalmer. Gaverne skulle pakkes ud og beundres, og somme tider spillede vi ludo eller et andet spil. Mor hentede pebernødder og konfekt frem fra gemmerne, og vi måtte her få en hel appelsin. Det var ikke hverdagskost. Jeg husker det, som at det kun var til julen, der var appelsiner at købe. Appelsinen, vi fik, skulle først klemmes og rulle i hånden, så den kunne blive blød. Så kunne vi stikke en tommeltot ned i den så der blev et hul, hvori der skulle to sukkerknalde. Når det var opløst af appelsinsaften, suttede vi saften i os. Ja, det var en himmerigsmundfuld. Vi kaldte det for et studenterkys. Den dag i dag kan jeg finde på at gøre ligeså. Julemorgen fik vi så kouringer med fedt og leverpostej og drak varmt hvidtøl til. Det er nok en skik, mine forældre har taget med fra Thyholm. Jeg kender ingen andre, som fik det.\nJuletræsfest og familiebesøg\nJuledagene gik med familiebesøg. Vi var selv i byen, og der kom familie hos os. Det var også skik og brug, at vi børn var på nabobesøg for at se deres juletræ. Vi blev hvert år inviteret til juletræsfest omme på gården, som vi sagde. Og der blev uddelt små gaver og godteposer til os. Juletræet var helt til loftet – så det var imponerende at se. Det stod i deres stadsstue – et sted, vi kun kom den ene gang om året. Vi havde altid en dejlig eftermiddag sammen med nogle andre børn, og Dit, datteren på gården, var meget god til at lege sanglege med os. Jeg tror nok, vi gik både mætte og trætte hjem.\nJa, så var der også juletræsfesten i forsamlingshuset, kaldet Stevns hus. Jeg tror, det var husmandsforeningen, der afholdt festen. Der kom altid en mand rundt og krævede penge ind til godteposerne til børnene – måske en krone eller to. Det husker jeg ikke. Nok også for at vide, hvor mange poser, der skulle fyldes slik i. Og med til festen skulle vi, hvordan vejret end artede sig. Jeg husker en jul med meget sne, men til juletræ kom vi, for en af karlene fra Skulsballe kørte os både derop og hentede os igen. Det foregik i kane, så det var meget spændende.\nFesten begyndte med at julelysene blev tændt på træet. Så dansede vi om træet både børn og voksne og sang salmer. Derefter legede vi sanglege, og nu kom øjeblikket, hvor poserne skulle deles ud.\nVi skulle stå pænt i to rækker. Så blev der ro i salen, for nu skulle der kigges på herlighederne og selvfølgelig også smages på godterne – måske byttes lidt med vennerne. Mens uddelingen foregik, var træet blevet skubbet hen i et hjørne, og så blev der spillet op til dans. Forældrene dansede lidt med, men ellers tror jeg nok, det var os piger, der dansede med hinanden. Heller ikke dengang var drengene meget for at danse. De gik og skubbede lidt til hinanden og legede stærke karle. Mødrene sad på bænkene langs væggen, og mændene søgte ind i den lille sal og fik et spil kort – så alle nød aftenen, hver på sin måde.\nJuledagene fik hastigt ende, og snart var det nytårsaftensdag. Da skulle der også ske noget. Der skulle helst laves lidt sjov og løjer hos naboerne. Jeg husker, at mor kom lidt majs, som ellers blev brugt som foder til hønsene, i en blikdåse. Når vi rystede den, kunne det larme. Vi fik også en korkprop med, som vi kunne gnide på vinduer med. Det kunne pibe ret så ynkeligt. Noget, der hed en abelatbøsse, kunne give et knald ved hjælp af nogle små runde papirlapper med en anelse krudt i. Det var det helt store nummer. Når man var sådan udstyret, kunne man rigtig gå ud at lave nytårsløjer.\nSom børn måtte vi gå ud ved femtiden, men skulle være hjemme før kl. 8. Det med hjemkomsten var nok lidt, som vejret artede sig, for når frosten bider, kommer man hurtigt til at fryse, men spændende var det. Det kunne jo ske, man kunne have held med at flytte en havelåge, måske en spand eller andre småting. Der var ikke noget med ødelæggelse af nogen art. Når vi gned ruderne med korkproppen, raslede lidt med dåsen med majs og vi så blev opdaget, kom manden eller konen i huset ud på trappestenen og kaldte os ind. Tilbuddet skulle helst gentages, før vi kom frem fra hushjørnet. Som regel vankede der pebernødder, appelsiner eller andet godt. Så havde vi haft en god nytårsaften, og så var det rart at komme hjem i varmen igen. Hjemme var der flæskesteg og budding med svesker og flødeskum nytårsaften. Senere på aftenen kom karlene og pigerne omme fra Skulsballe for at ønske godt nytår, og mine forældre serverede kaffe og æbleskiver. Det var hyggeligt.\n1930’erne – en hård tid\nNu skal tankerne tilbage til 30’erne, måske 32. Jeg var dengang en pige på 10-12 år, og jeg husker de kommende år for ret barske – især for landbruget. Det var vel, hvad man i dag kalder en krise. Korn- og kødpriserne var helt i bund, og i 30’erne var Danmark jo et landbrugsland.\n– Og når det gik dårligt for landbruget, ramte det også den øvrige del af befolkningen, så der var megen arbejdsløshed, og der var ingen hjælp at få. Der kom mange til vor dør for at sælge syartikler såsom synåle, elastik, sikkerhedsnåle og sytråd, men det har været en meget ussel dagløn at komme hjem med.\nDer var nogle, som solgte et blad, der hed ”De arbejdsløses blad”. Indholdet husker jeg ikke. Der var også nogle, som tiggede om en madpakke. Ja, – og nogle kørte rundt med en lille vogn, hvorpå der var en slibesten, så husmoderens sakse og knive kunne slibes.\nJa, nu kommer minderne. Jeg husker en mand, som tiggede afgnavede ben og gamle klude. Han havde en lille trækvogn til at samle det i. Hvad det kunne anvendes til, ved jeg ikke, men spændende var det altid, når han kom. Han var en af landevejens folk, som vi børn ikke var bange for. Om vi var bange for dem, som tiggede mad, husker jeg ikke, men vor mor advarede os om ikke at snakke med dem, og hvis vi var alene hjemme, skulle døren være låst.\nJa, stakkels mennesker. Det var jo af nød, de var blevet en af landevejens riddere – ja, fattig, men ærlig er en god ting trods modgang. Her i 2009 er tiden en anden med tyveri og vold.\nJeg mindes ikke, at tiderne var så dårlige i mit hjem. Far havde sin faste løn som fodermester, og – som jeg har nævnt før – fik vi et slagtesvin en gang om året og 2 liter sødmælk om dagen, samt hvad vi skulle bruge af kærnemælk og skummetmælk.\nTil huset, vi boede i, var en stor køkkenhave, så vi var selvforsynede med grøntsager og kartofler. Der var også forskellige bærbuske og pære- og æbletræer foruden en lille blomsterhave, som vi kaldte forhaven. Nok, fordi den lå uden for stuevinduerne ud mod vejen.\nI min familie skete der en hel del de kommende år. Søster Musse blev konfirmeret i foråret 1930, og samme år blev min storebror Kristian gift med Else. De flyttede til Give, hvor de ernærede sig som bagere. Søster Margrethe og Aksel blev gift i 1931. De fik en slagterforretning i Klarup. Min far og mor fejrede sølvbryllup i 1932, og Anna og Herluf blev gift i 1935. De købte et mekanikerværksted i Gadbjerg. I 1937 blev Ingeborg gift med Ingvard, som var landmand. De blev bestyrerpar på Hatting Fattiggård. Der var – tror jeg nok – 20 tønder land til gården.\nJa, så var de første 4 af børneflokken fløjet fra reden. Tilbage var der Musse, jeg selv og lillebror Svend på 15, 11 og 6 år.\nDer skete desværre det, at Musse fik det dårligt i sin ryg. Undersøgelserne hos lægen viste, at hendes ryg voksede skævt, så hendes ene skulderblad blev meget større end det andet. Det var meget synd for hende, at hun skulle gå sin ungdom i møde og være anderledes.\nHårdt arbejde kunne hun ikke klare, så hun kom på en systue. Det var nu ikke lige sagen, så mine forældre søgte invalidepension til hende, men fik afslag. I stedet blev hun tilbudt et ophold på Handelshøjskolen – 2 år i Århus, så hun kunne få et kontorjob. Det tilbud tog Musse imod, men det var rigtig hårdt for hende.\nHun havde jo kun sine 7 års skolegang, så hun skulle slide meget med lektierne. Hun klarede det og fik senere en kontorplads i Sønderborg, hvor hun så levede sit liv til hun som 37-årig døde i 1953. Hendes hjerte var klemt sammen af sygdommen, så det ikke kunne arbejde mere. Det var, hvad lægen sagde.\nI dag kan der opereres for den sygdom, men i 1933 var hjælpemidlet et rigtig stift korset af læder, som slet ikke var rart at have på. Men hun beklagede sig aldrig, når hun kom hjem i ferierne, og hun fandt også en del venner at komme sammen med. Musse døde i Sønderborg den 17. oktober 1953, og ved begravelsen i Rårup kirke kunne vi se, at der var en del, der havde tænkt på hende. Det var godt at se. Mine forældre var altid meget bekymrede for hende, men hun ville klare sig selv. Hun havde dog alligevel søgt om hjælp. Dagen efter dødsfaldet blev hun bevilliget invalidepension pr. brev fra kommunen i Sønderborg – til ingen nytte. Tragisk.\nMine første ungdomsår\nJeg er kommet for langt frem i tiden. Nu forsøger jeg at komme tilbage til 30’erne igen. Jeg selv blev konfirmeret i 1934, og dermed var min skolegang forbi. Det var bare så ærgerligt. Jeg ville meget gerne, at der havde været råd til, at jeg kunne komme videre, men nej, det kunne der ikke være tale om. Jeg mindes, at min lærerinde gerne ville have mig til at hjælpe sig med den nye klasse, som skulle begynde i maj. Det var trods alt lidt plaster på såret, at hun vidste, hvad mine ønsker var.\nJeg vil lige fortælle om mit første bal. Mejeriet ved Barrit St. havde jubilæum, og der skulle holdes fest to aftener. Første aften var for leverandørerne af mælk til mejeriet, og den sidste aften var for tjenestefolkene på gårdene. Jeg fik lov at komme med, men på den betingelse, at jeg skulle være hjemme inden klokken slog 12.\nHvad skal man tage på til sådan en fest? Udvalget har sikkert ikke været ret stort, men jeg var blevet konfirmeret om foråret, så mor farvede min hvide kjole lysegrøn. Den blev vældig pæn, og da jeg så fik de højhælede sko på, kunne det ikke blive meget bedre. Jeg fulgtes med folkene derud. Så vidt jeg husker, var der kaffebord kl. otte.\nDa det var overstået, skulle der danses, og jeg havde glædet mig til at komme på dansegulvet. Men ak og ve – der blev slidt, men mere på bænken end på mine skosåler. Jeg blev budt op til dans 3 gange. Det var karlene fra Skulsballe, der forbarmede sig over mig med en såkaldt pligtdans. Det var lidt trist at sidde på bænken og se på de andre danse, så da klokken blev 11, cyklede jeg skuffet hjem. Men glæden forud kunne ingen tage fra mig. Den lysegrønne kjole blev hængt bagerst i skabet, og selv om grøn er håbets farve, kom den aldrig mere til bal.\nDer var som nævnt ikke råd til, at jeg kunne læse videre. Der var brug for mig derhjemme. Musse kunne ikke arbejde, og min mor døjede meget med skinnebenssår, så hun lå ofte til sengs. Overgangsalderen var heller ikke rar for hende, så Svend og jeg måtte hjælpe til med malkningerne med håndkraft, og hvad der ellers fulgte med, som hun ellers deltog i. Sådan foregik det jo i 1935. Andenkarlen på Skulsballe var fæstet på den måde, at han skulle hjælpe med malkningen om morgenen i sygdomstilfælde, og det var en god hjælp.\nJa, sådan gik mine første ungdomsår med at hjælpe mine forældre. Men det var nu ikke arbejde alt sammen. Der var både tid til gymnastik, folkedans og håndbold og tid til at cykle til stranden og bade sammen med vennerne. Jeg var også tit barnepige hos naboerne, som havde små børn, og når roerne skulle hakkes på gården, var jeg også med. Det gav en god skilling efter datidens mål. Det var heller ikke kedeligt, for vi var jo mange på samme mark.\nSommeraftenerne var noget særligt. Da mødtes vi unge gerne oppe ved ishuset ved korsvejen, som vi kaldte stedet, eller også sad vi måske i en vejgrøft og ordnede tidens problemer. Vi var en blandet flok af både karle og piger, for i 30’erne var der tjenestefolk på alle gårde. På en lun sommeraften kunne vi godt cykle langt for at få lidt sjov og en god snak. I 30’erne var vejene ikke asfalterede. Der var ingen knallerter og kun få motorcykler og biler.\nSå var der også det månedlige ungdomsbal, som blev afholdt i Stevns hus i Vrigsted. Det var et fælleshus for de forskellige foreninger. Det var muntert.\nDet kostede 1 krone at deltage, og så kunne man købe kaffe og sodavand. – Ikke noget med spiritus, men vi morede os dejligt alligevel. Dengang – som nu – kunne der jo hos købmanden købes øl, som kunne nydes udenfor. Ak ja, der er såmænd ikke så stor forskel på datidens ungdom og nutidens. Der var bare ikke så mange fristelser som nu.\nDer var desuden de ugentlige onsdagsballer om sommeren på Fakkegrav, men der måtte jeg ikke deltage, før jeg var fyldt 16 år. Det bestemte mine forældre. Det var gratis at deltage, og det var fra kl. 20-23. Vi var nogle stykker, som fulgtes både derned og hjem igen. Jeg mindes, der var det meste af 5-6 kilometer.\nBallerne var kun fra 1. maj til september. Ja, de glade ungdomsdage vender ikke tilbage, men minderne har man da lov at ha’.\nKokke- og malkepige på Skulsballe\nSådan gik årene fra 1935-1939. Det efterår fik jeg pladsen som kokkepige omme på Skulsballe. Jeg var efterhånden blevet utålmodig efter at komme ud at tjene en månedsløn. Ikke fordi jeg led nogen nød ved at hjælpe mine forældre, men der gnavede alligevel en lille orm inderst inde. Jeg skulle have 40 kroner om måneden, hvilket var datidens betingelser, men jeg skulle også hjælpe med malkningen morgen og aften.\nHver morgen kl. 5 kom min far og bankede på mit vindue, og så var det bare med at komme ud af fjerene. Men så skulle jeg også have et middagshvil på 1½ time. Vi var to piger på gården. Gudrun, som var stuepige, måtte så selv klare opvasken efter middagen og sørge for at karlene fik deres eftermiddagskaffe kl. et, inden de skulle i marken igen.\nFor vi to piger gik vinterårets eftermiddage med at sy og stoppe strømper eller at stryge eller rulle tøj – eller passe børn. Der var to døtre, og senere kom der en dreng. Madmor bestemte, hvad der skulle udrettes. Om sommeren var det haven, som skulle passes – en rigtig stor blomsterhave og en lidt mindre urtehave. Vi var selvforsynende med alle slags grøntsager. Der var også en hel del bærbuske, så der blev plukket bær og syltet og henkogt, så der var nok at bruge af i vinterhalvåret. Man fik lært at bestille noget, hvilket jeg har haft nytte af senere i livet.\nDen 9. april 1940 gik den tyske hær ind i Danmark. Jeg husker, at jeg vågnede om morgenen ved en larm af flyvemaskiner, som fløj meget lavt, og de kastede flyveblade med noget propaganda for Tyskland ned. Det var ikke rart, men senere kom så meddelelsen i radioen om, hvordan vi skulle forholde os. Ved grænsen havde tyskerne mødt modstand, som også krævede liv, men befolkningen opfordredes til at holde sig i ro. Samme dag skulle Norge også besættes, var tyskernes mening – derfor al den trafik af flyvemaskiner. Men nordmændene gjorde modstand.\nDer kom mange restriktioner på grund af besættelsen: Mørklægningsgardiner, rationeringsmærker og biler blev klodset op. Benzinen skulle den tyske hær bruge. De 5 år, besættelsen varede, havde vi også udgangsforbud fra 9 aften til 6 morgen – mest i vinterhalvårene. Der kunne bevilliges ekstra tilladelse til personer, som skulle færdes ude. Efterhånden som årene gik, blev det småt med mange ting. Trods alt kom vi helskindet igennem, og vort land blev ikke ødelagt, men stor var glæden den 5. maj 1945, da vi igen kunne hejse Dannebrog i et frit Danmark.\nGramrodegård – kokkepige med erfaring\nDen 1. november 1940 rejste mine forældre fra Skulsballe efter 30 års tjeneste. De slog sig ned på en lille ejendom på 4½ tdr. land i Nøttrup. Samtidig flyttede jeg fra Skulsballe. Jeg flyttede til Gramrodegård som kokkepige, hvor jeg fik 65 kroner om måneden, så det var ikke dårligt. Der blev jeg i to år og var alenepige om vinteren. Om sommeren fæstede de en lillepige, som de kaldte hende. Det var en rigtig god hjælp – og så havde jeg også selskab. Om aftenen skiftedes vi til at ”passe-hjemme”. Herskabet skulle jo have deres aftenskaffe, men nogle gange skulle den serveres klokken otte, og så var sommeraftenen stadig lang. Vi skiftedes til at have fridag hver anden søndag.\nDet var to gode og lærerige år, jeg havde der. Vi skulle sige De og fruen, men fru Due var nu meget rar. Hr. Due var lidt aristokratisk. Det mærkede jeg dog ikke meget til. Karlene sagde, at de helst skulle lette på kasketten, når de mødtes. Der var takt og tone.\nFru Due var en rigtig god madmor. Jeg havde meget at bestille, men der faldt også mange rosende ord. Var hun på indkøb i Horsens, kom hun altid hjem med en gave til os piger. Det kunne være et par strømper, et håndklæde, måske et stykke sæbe eller lidt mundgodt. Vi var altid spændte på at se, hvad hun havde fundet på.\nDer var ti mennesker, der skulle laves mad til daglig – om vinteren ni. Morgenmad kl. 7, frokost kl. 9.30, middag kl. 12, kaffe til karlene kl. 1, aftensmad kl. 6 og så aftenskaffe efter smag og behag. Det var jo i krigsårene, hvor alt var rationeret. Det kneb for os med at få det tildelte hvedemel til at slå til. Men der var en kværn på gården, som de knuste hvedekorn i. Derefter skulle det sigtes gennem en stor trådsi, og det var også mit arbejde – mest om eftermiddagen. Det blev næsten som grahamsmel, som vi kender i dag – udmærket til brød.\nLigeledes kunne der heller ikke købes kaffebønner. Kun erstatning. I stedet for brændte vi selv byg og rugkerner i en bradepande i ovnen. Det var lidt vanskeligt. Først skulle kernerne skylles og tørres, derefter i bradepanden og i ovnen. Det var faktisk en stor kunst at få kornene brændt – hverken for meget eller for lidt. Der skulle åbnes for ovnlågen mange gange, og der skulle vendes rundt i kornene. Det gav en forfærdelig lugt i huset. I denne skrivende stund sidder den lugt stadigvæk i næseborene. Når først det blev afkølet og malet gennem kaffekværn, var det slet ikke så dårligt endda. Man kan vænne sig til meget, og vi blandede det med Richs, som man købte. Kaffekværnen var skruet på et bord i kælderen. Den lignede en lille kødhakker, og det var så mit job at holde kaffedåsen fyldt. Puha, det var træls.\nHenry – min kærlighed\nI vinteren 1941 ved juletid mødte jeg Henry, som blev min mand – en ungkarl på 27 år, som var forpagter af en lille ejendom på 10½ tdr. land. Det var hans forældres ejendom og Henrys barndomshjem. Hans far var landpost. Det var en heldagsbeskæftigelse dengang. Der var to andre sønner, men de havde andre stillinger. Den ene som post og den anden som banemand – kun Henry var landmand.\nEjendommen lå ikke langt fra mine forældres, så der var jeg heldig endnu engang. Jeg kunne besøge dem begge, når jeg havde fridag. Sommeren 42 har jeg kun gode minder at se tilbage på.\nI januar 1943 fik jeg tilbudt en plads på en gård i Rårup. Datteren på gården var blevet gift, og konen var ikke rask, så jeg fik brug for min kunnen og havde en god sommer der. Jeg husker, at jeg fik 75 kroner om måneden. Det var en stor løn dengang, men så skulle jeg også kløve brændsel til et års forbrug og var med, når roerne skulle tyndes. Det gav lidt ekstra skillinger.\nHenry og jeg gik i giftetanker, så det var rart at tjene lidt ekstra. Der skulle samles udstyr, men det var jo i krigsårene, hvor udvalget ikke var stort. Vi glædede os over hver en lille ting, vi kunne skaffe. Lidt nyt fik vi, men en del af køkkengrejerne var brugte. Vistestykkerne blev f.eks. syet af melsække fra bageren. Det var trods alt bedre end ingenting. Vore forældre hjalp os det, de formåede. Vi fik brugte dyner og sengelinned. Jeg havde selv 2 hvide dynebetræk, lagen og pudebetræk, så brudesengen blev, som den skulle være.\nAlt var rationeret under krigen. Vi havde både mad og tøj på rationeringskort, og hvad tøjet angår, var det begrænset, hvad der kunne købes. Men det var jo ens for alle, og man kan vænne sig til meget.\nBryllup og fod under eget bord\nVi havde bestemt os for at ville giftes den 13. november 1943, så jeg flyttede hjem til mine forældre den 1. november. Henrys far havde købt en lille ejendom på 2½ tdr. land, som lå lige over for ejendommen, vi skulle bo på. Der var et rigtig gammelt stuehus, som blev beboet af en ældre dame, der nu havde købt en lejlighed i Rårup. Henry og hans far havde travlt i sommeren ’43, for den gamle ejendom skulle brydes ned.\nMine svigerforældre ville bygge et hus på samme sted.\nHenry havde købt ejendommen først på sommeren, og huset skulle helst stå færdigt til november. Sådan blev det også, og mine svigerforældre kunne flytte ind i deres nye hus sidst i oktober. Som skrevet før, skulle vi holde bryllup den 13. november, så da jeg kom hjem fra min plads d. 1. november, fik vi travlt med at kalke, male og tapetsere, så det hele var i orden inden jeg flyttede ind. Vi havde en nabokone, Gine. Hun var god til at tapetsere, så hun hjalp mig, og Henrys moder sørgede for maden til os. Min egen mor havde jo travlt med forberedelserne til brylluppet.\nDa dagen oprandt, var alt i den fineste orden med nye gardiner, blankpudsede vinduer og nyferniserede gulve. Penge til møbler havde vi ikke, så vi lånte 2.000 kr. i banken. Uha, det var mange penge dengang, og i forvejen havde Henry lånt 10.000 til udbetaling i ejendommen. Men vi var unge og så lyst på tilværelsen. Henry gav 30.000 kr. for ejendommen, der i 1943 var på 9½ tdr. land.\nVi købte nye senge med skab, toiletmøbel og to natborde – og til stuen et spisebord med seks stole og et dækketøjsskab. Mine forældre havde en gammel divan, som vi overtog. Mor havde syet et divantæppe og et vægtæppe af aflagt tøj, som var klippet i firkanter og syet sammen. Jeg havde syet et par sofapuder og lyseduge, og det pyntede alt sammen. Vi fik også et nyt linoleumsgulvtæppe til stuen, og min mor havde hæklet små tæpper af klippede strimler af gamle strømper, undertøj og kulørte sommerkjoler. De var rigtig\npæne, og de hyggede. De blev lagt foran døren og ved siden af sengen. Det lunede i stedet for at træde ud på det kolde gulv om morgenen. Ja, der var ikke meget at rutte med, men vi var glade og tilfredse med vort hjem. Sådan startede min tid som husmandskone i Møllehaven nr. 5 i 1943.