Kast dig ud i aktier - Hvide Sande - Hvad sker der på vestkysten 2021? info og nyheder\nKast dig ud i aktier\nMange tror, aktier er komplicerede at komme i gang med, men sandheden er, at flere og flere danskere kaster sig ud i små og store aktieinvesteringer. For udover at tjene penge på deres aktier så er det nemlig også spændende at følge med i fra dag til dag. Nu har du muligheden for det samme. Her kan du læse meget mere om, hvordan du på bedst mulig vis kommer i gang med dit helt eget aktieeventyr.\nAktieinvesteringer behøver ikke være så ringe endda. Hvis du har penge stående på din konto, som du bare ikke ved, hvad du skal stille op med, så kan du lade dem gyde og vokse sig rigtig store. I dag er der rigtig mange danskere, der vælger at placere nogle af deres penge i aktier. Det giver nemlig et rigtig godt afkast over flere år, og pengene er på mange måder sikrere ved at stå i aktier, end hvis de bare samler støv på en konto i banken.\nDu kan komme i gang med det samme. Vil du vide mere om aktier for begyndere så klik her. Hos Mininvestering kan du lære alt, hvad der er værd at vide om aktieinvesteringer lige fra tips og tricks til den platform, du kan bruge for at komme i gang.\nInvester i det, der betyder noget\nPå mange måder er aktier ligesom en god fisk. De skal nemlig ikke fanges for tidligt. Hvis du sælger en aktie, fordi den er steget en lille smule, så går du nemlig potentielt glip af endnu mere profit. Aktieinvesteringer er en langsigtet proces, der kræver tålmodighed. Sæt aktierne ud igen og lade dem svømme sig store og fede, så du kan fiske efter dem på det helt rigtige tidspunkt.\nUdover masser af tålmodighed så er det også vigtigt, du sætter dig ind i, hvordan aktiemarkedet måske kommer til at se ud for fremtiden. Måske er det noget under opsejling i nogle store jyske virksomheder? Det kan også være, der er nogle store spillere i fiskeindustrien, der er værd at satse på?\nHvis du gør dit hjemmearbejde ordentligt, så er der langt større chance for succes på aktiemarkedet. Jo mere du ved, jo bedre er dine chancer for at få det afkast og det overskud, du drømmer om. Og så kan det være, du får råd til lidt mere for fremtiden.\nNår det er sagt, så er aktier ingen garanti for succes. Held kan selvfølgelig altid spille ind, men det er vigtigt, du ikke investerer for mere, end du har råd til at tabe. For det går op og ned på aktiemarkedet, og værdien fluktuerer hele tiden. Men det handler om lige at fange den bølge, hvor det går stødt opad.\nTidligereTidligerePolitiet på spirituskontrol\nNæsteStatens Kunstfond udnævner Generator til NetværksspillestedNæste


Gästebuch » Hullegård\nWas einige unserer Gäste sagen …:\nRagnhild, Håkan, Olav, Kari-Anne, Emma, Mia, Børge og Jomar sagt:\n17/01/2012 um 11:20 Uhr\n7. august 2011 – Tusen takk for en fin uke her på Bornholm. Fint hus, lett tilgang til stranden, bra værelser osv. Vi har kost oss masse! Hilsen Ragnhild, Håkan, Monica, Agnes, Marte, Kari-Anne, Jo, Jomar, Børge og Mia Flott hus – ypperlig sted vi har vært. 15 personer totalt og haft det helt topp!!! Bornholm frister til gjentagelse – vi kommer tilbaka!!\nKurt Jørn Andersen sagt:\n17/01/2012 um 11:22 Uhr\n4. september 2011 – Tak for et godt ophold her på Hullegård. Det var nogle dejlige dage. Det er en fin gammel gård. Med venlig hilsen Kurt Jørn Andersen Helsingør\nSPUC-Helsingør, Karin, Thomas, Kurt, Susan, Lars, Helena, Pia, Peter B, Charlotte og Christian sagt:\n17/01/2012 um 11:26 Uhr\n4. september 2011 – Vi takker af efter 5 dejlige dage i skønne omgivelser bla. her på Hullegård. Som I har indrettet i den mest fantastiske og charmerende “franske landstil”. Vi håber at det bliver et gensyn! Vi har besøgt Bornholm for bla. at deltage i det årlige cykelløb “Tour de Bornholm” – øen rundt ca. 100 km. Med venlig hilsen SPUC – Helsingør, Karin, Thomas, Kurt, Susan, Lars, Helena, Pia, Peter B., Charlotte og Christian\nKirsten Hjulmand sagt:\n17/12/2013 um 10:34 Uhr\ni uge 27 2013 var vi her med alle vores børn,svigerbørn og børnebørn og havde en fantastisk uge i det flotteste danske sommervejr man kan ønske sig. Huset er perfekt til en stor familie, med alle de fine værelser og det skønne køkken-alrum, hvor vi samledes både morgen og aften. tak for en virkelig dejlig oplevelse.\n03/02/2014 um 00:19 Uhr\nKære Eva og Søren,\nDet har været en fantastisk uge med sol og sommer. Vi har nydt at bo i jeres dejlige hus, som har været centrum for alle vores ture rundt på Bornholm.\nVi er rigtig glade for, at vi blev vist rundt i jeres smukke have og for at vi fik set orangeriet.\nTak skal I have for det hele – også de søde, gode jordbær.\nMange gode ønsker for jer om alt godt fra Per Lindgaard og venner\nU. Bang Larsen, børn, svigerbørn og børnebørd sagt:\n04/02/2014 um 09:35 Uhr\nTak for en uges ophold her på Hullegård. Dejlige omgivelser, smukt vejr og flinke værtsfolk. Børnebørnene havde det “kanon” – de fik nakket en grågås og fik den tilberedt på bål – det var super!\nAlle har nydt ferieopholdet.\n"Haugbøllernes fætter/kusine sammenkomst" sagt:\n04/02/2014 um 09:37 Uhr\n4-6 oktober 2013.\nTak for et dejligt weekend-ophold. Vi har oplevet blæst, regn og sol.\nPaw, Steffen, Majken, Hans Christian, Flemming og Heidi sagt:\n21/02/2016 um 16:28 Uhr\nSyd- og Sønderjyllands Politi takker for et fantastisk ophold. Det har været en fornøjelse at bo her på gården i de bedste omgivelser:-)\nFolkemødet er nu til ende og vi drager mod Jylland en oplevelse ringere. Håber, vi får mulighed for at komme igen, ikke mindst som private personer med vores familier.\nEndnu en gang tak for denne gang:-)\nDe bedste hilser fra Paw, Steffen, Majken, Hans Christian, Flemming og Heidi\nFamilien fra Nordsjælland/Vestjylland sagt:\n21/02/2016 um 16:31 Uhr\nTak for et dejligt ophold på jeres skønne gård.\nVi har nydt den franskinspirerede indretning og alt har fungeret optimalt.\nHer er pragtfuldt på Bornholm og vi kommer bestemt igen!\nMange hilsner fra familien fra Nordsjælland/Vestjylland\nHillerød og Hvidovre sagt:\n21/02/2016 um 16:34 Uhr\nTak for et fantastisk ophold i jeres fantastiske sommerbolig. Vi håber ikke, at vi har larmet for meget i nattetimerne, så vi kan komme tilbage en anden gang.\nDe bedste hilsner fra Hillerød og Hvidovre\nSehen Sie mehr Bilder von Hullegård …


Forsiden » Hjem » Spar en masse penge med gode vinduer\nCarlos 04/08-2016 Spar en masse penge med gode vinduer2016-04-18T08:06:45+02:00 Hjem Ingen kommentarer\nDer er ikke mange, der tænker over, hvor meget man egentlig selv kan gøre ved ens bolig, sådan at den ikke er så dyr, når det kommer til energiforbrug. Nogle boliger er afsindig dyre at varme op, og mange mennesker forstår ikke rigtig, hvorfor bruge så meget for at få varmet ens bolig op.\nDe seneste mange år er der kommet et meget større fokus på miljø og klima og sådan nogle ting, og i den forbindelse er der blevet udviklet rigtig mange nye teknologier, som blandt andet kan bruges til at afsløre, hvad det er, der gør, at man bruger så mange penge på at varme ens bolig op. Det viser sig ret tit, at man bliver meget overrasket over, hvad det er, der er den største synder. Det viser sig ret tit, at det er vinduerne, der er de store syndere, og ikke nødvendigvis isoleringen i væggen eller andet. Vinduerne er jo den mest direkte kontaktflade i forhold til kontrasten ude og inde. De er jo blot glas, der sætter grænsen for, om man er ude eller inde, og hvis de ikke er i orden og er af høj kvalitet, så kan de altså være de helt store syndere, når det kommer til ikke at holde på varmen, men at varmen bare slipper ud uden noget.\nMen dette er der heldigvis råd for, og det er der også flere og flere danskere, der tager alvorligt. Der er nemlig flere og flere, som nu tager og udskifter deres vinduer til nogle nye, som er lavet i høj kvalitet og med den nyeste teknologi, og det kan for eksempel være vinduer fra Skjern, hvor der bliver lavet rigtig gode vinduer, men det kunne også være, at det var fra Lem, hvor de også går utrolig højt op i, at folk skal kunne bo billigt i deres boliger, uden at være bange for, at alle pengene skal bruges på energiforbrug\nDe nye typer, som bliver produceret, er specielt velegnede til at holde på den varme, som man har inde i sin bolig, sådan at man mere eller mindre kan blive ved med at benytte sig af den samme varme, og det er jo utrolig bæredygtigt.\nDe nye typer boliger, som bliver bygget i dag, har et utroligt stort fokus på at være miljørigtige, og det er også rigtig godt, men dem, der egentlig har brug for disse kvalitetsvinduer allermest, det er nok de gamle huse, som står rundt omkring, for det er tit dem, der virkelig har brug for, at der bliver holdt på varmen.\nLad være med at smide penge ud af vinduet\nHvis man bor i bolig, som ikke holder særlig godt på varmen, så er det næsten om om at smide penge ud af vinduet, for det er jo tit den vej, at varmen ryger ud, og varme koster jo penge, så det er måske ikke helt forkert at sige, at det er penge ud af vinduet i bogstavelig forstand.\ngode vinduer, vinduer\n« Maling er et essentielt aspekt når du skal renovere din lejlighed\nHvad kan man bruge en skomager til? »


Ny inspiration og læringspunkter til erhvervsudvikling. - i yderområder og landdistrikter - PDF\nNy inspiration og læringspunkter til erhvervsudvikling. - i yderområder og landdistrikter\nDownload "Ny inspiration og læringspunkter til erhvervsudvikling. - i yderområder og landdistrikter"\n1 Ny inspiration og læringspunkter til erhvervsudvikling - i yderområder og landdistrikter\n2 Ny inspiration og læringspunkter til erhvervsudvikling - i yderområder og landdistrekter Reg Lab Knabrostræde 30, København K telefon: Layout og produktion: Kvorning Design & Kommunikation Tryk: KLS Grafisk hus Oplag: stk. Reg Lab Januar 2010\n3 forord Ny inspiration og læringspunkter til erhvervsudvikling - i yderområder og landdistrekter Der mangler en fundamental viden om, hvilke initiativer der virker, og hvilke der ikke virker, erhvervsfremmende i landdistrikter og udkantsområder. Der er afsat betydelige midler til at understøtte udviklingen, men det er et åbent spørgsmål om indsatsen rammer rigtigt. Mange af indsatserne bygger videre på en måske forældet opfattelse af, at erhvervsudvikling uden for storbyerne drejer sig om landbrug. Men der er et skifte i fuld gang: landbrug var tidligere den dominerende aktivitet i de tyndt befolkede egne. Hvilke kilder til vækst er der i tyndtbefolkede egne og hvilke kilder til vækst er IKKE til stede? Hvad er god praksis: hvilke aktiviteter giver faktisk resultater? Hvilke rammebetingelser skal være til stede for at få erhvervsudviklingsprojekter i tyndt befolkede egne til at virke? Hvilke ny skridt må vi være klar til at tage i fremtiden, for at gøre en forskel? Det er spørgsmålene bag REG LABs fokusanalyse om erhvervsudvikling der virker uden for de store byer. Nærværende hæfte sammenfatter inspiration og læringspunkter fra arbejdet. Desuden foreligger der en Delrapport 1 med afrapportering af den statistiske kortlægning og spørgeskemaundersøgelser med virksomheder og erhvervsfremmeaktører. Og en delrapport 2 med en samling af 14 casestudier fra Danmark, Sverige, Finland, Norge og England. Projektet er finansieret af en kreds af aktører som alle har ambition om at styrke videngrundlaget: Region Nordjylland, Region Syddanmark, Region Midtjylland, Region Sjælland, Bornholms Regionskommune, Erhvervs- og Byggestyrelsen, Indenrigs- og Socialministeriet, Ringkøbing- Skjern Kommune og Norddjurs Kommune. Analyserne er udarbejdet af DAMVAD i Herfra skal lyde en samlet tak til de folk der har bidraget i styregruppen, i regionale arbejdsseminarer, konference samt i spørgeskemaundersøgelser og i interview i ind- og udland. Vi skal bruge analyserne fremefter til at udfordre og uddybe nogle af pointerne. Vi skal også udfordre os selv som aktører i det danske innovations- og erhvervsudviklingssystem: Skal vi tage fundamentalt anderledes fat på rammebetingelser, metoder og den måde vi organiserer indsatsen? REG LAB, januar 2009 Bjarne E. Jensen, Sekretariatschef Der er ingen hurtige trylleformularer eller korte genveje til succesfuld erhvervsudvikling i områderne uden for de store byer. Men det er muligt at lade sig inspirere af andres succeser og lære af andres fejl. Det er udgangspunktet for beskrivelser og læringspunkter i denne delrapport, som er den sidste og samlende af i alt tre delrapporter i projektet Erhvervsudvikling, der virker uden for de store byer. Ambitionen er for denne delrapport er todelt. For det første ønsker vi at kunne give en række læringspunkter videre til de aktører (virksomheder, videninstitutioner, organisationer og enkeltpersoner), som planlægger eller allerede arbejder med konkrete initiativer og projekter i lokalt og regionalt regi. Læringspunkterne er inspireret af erfaringerne fra de i alt ti danske og fire udenlandske casestudier samt udvalgte underbyggende resultater fra den statistiske kortlægning og de to spørgeskemaundersøgelser, som er gennemført i projektet. På den baggrund beskrives i det følgende i alt otte idéer, som omhandler at områderne uden for de store byer skal: 1 Satse på egnsspecifikke styrker i bred forstand 2 Tænke stort og forankre deres initiativer bredt 3 Bygge initiativer op om internationale tendenser 4 Indbygge oplevelser i alt hvad man foretager sig 5 Specialisere sig men sørge for at der er flere indtægtskilder 6 Tilknytte den rette kombination af personlige kompetencer 7 Satse på ildsjælen og iværksætteren som drivende kræfter 8 Resultater opnås bedst hvis netværk er målrettede og forpligtende Hvis man ser overordnet på disse idéer kan de måske forekomme selvfølgelige og generelt gældende. Alligevel er det ikke mange initiativer, der overbevisende bygger på dette grundlag. Det gør de projekter, der beskrives i delrapport 2 i større eller mindre omfang, og de er succeser af samme grund. 4 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 5\n4 Satse på egnsspecifikke styrker i bred forstand Tænke stort og forankre deres initiativer bredt Bygge initiativer op om internationale tendenser Indbygge oplevelser i alt hvad man foretager sig Specialisere sig men sørge for at der er flere indtægtskilder Tilknytte den rette kombination af personlige kompetencer Satse på ildsjælen og iværksætteren som drivende kræfter Resultater opnås bedst hvis netværk er målrettede og forpligtende Resultaterne af de to gennemførte spørgeskemaundersøgelser fra delanalyse 1 viser, at turisme og oplevelsesøkonomi samt samarbejde mellem erhvervsliv og offentlige aktører vurderes at have meget stor betydning som afgørende kilder til vækst i områderne uden for de store byer. De otte læresætninger afspejler disse resultater. Særligt i forhold til at satse på egnspecifikke styrker i bred forstand og i forhold til at indbygge oplevelser i alt hvad man foretager sig, er der en tydelig sammenhæng i forhold til vækstkilden turisme og oplevelsesøkonomi. Ligesådan er der flere af læringspunkterne, der bygger på vækstkilden om samarbejde mellem erhvervsliv og offentlige aktører. Det gælder i særlig grad læresætningerne tænk stort og forankre deres initiativer bredt og tilknyt den rette kombination af kompetencer. Læsø kur og helse Naturturisme!/S Gourmet Bornholm Lemområdet Onsevig Klimapark Thisted Økoladen Geocenter Møns Klint Videbæk Stevns i vækstgear Sunne Det maritine Møre Det nordlige Finland Sydvest England Figur 1 Læringspunkter fra de 14 cases Kilde: DAMVAD 2009 Ligeledes viser spørgeskemaundersøgelserne, at OECD-vækstkilderne iværksætteri, menneskelige ressourcer og innovation vurderes som vigtige, hvilket afspejler sig i de opstillede læringspunkter. Aktiviteterne i de 14 cases og indholdet af de otte læringspunkter kredser alle omkring iværksætteri. Det er i alle casene ambitionen, at de gennemførte aktiviteter skal medvirke til etableringen af nye virksomheder eller vækst i eksisterende virksomheder. På samme måde er uddannelse og opkvalificering (menneskelige ressourcer) en grundlæggende forudsætning for at lykkedes med mange af de konkrete aktiviteter i casene. Særligt i forhold til læringspunkterne om at fokusere på internationale tendenser, indbygge oplevelser i alt og tilknytte den rette kombination af kompetencer, er fokus på menneskelige ressourcer centralt. Innovation er ligeledes et tværgående element, der er relevant i alle de 14 cases. Uanset om man beskæftiger sig med fødevareproduktion, kurbade, teknisk udstyr til offshore-industrien eller noget helt fjerde, så er evnen til at finde på nye produkter og processer afgørende for at fastholde succesen. Fokus på innovation genfindes særligt i læringspunkterne om at satse på egnsspecifikke styrker i bred forstand og specialisere sig men sørg for at der er flere indtægtskilder. Vurderingen af kilder til vækst uden for de store byer er forholdsvis uafhængig af geografi, virksomhedernes størrelse, alder eller branchetilknytning, hvilket understreger, at de opstillede læringspunkter er gældende uanset om man befinder sig i et yderområde, i et landdistrikt, i et indpendlingsområde eller på en ø. Læringspunkterne har en almen karakter, når man taler om erhvervsudvikling uden for de store byer. Det er værd at bemærke, at de to spørgeskemaundersøgelser er gennemført i en periode, hvor virksomhederne stod midt i en voldsom økonomisk krise, med faldende ordre og øget 6 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 7\n5 usikkerhed om fremtiden. Dette forhold kan være medvirkende til, at nogle af de lidt blødere kilder til vækst som eksempelvis forskning og erhvervsklynger ikke vurderes lige så vigtige, som de mere traditionelle vækstkilder iværksætteri, innovation og menneskelige ressourcer. Synspunktet styrkes af det forhold, at mange respondenter i de supplerende bemærkninger i spørgeskemaundersøgelserne har understreget, at tilgængelighed af kapital i områderne uden for de store byer er en afgørende kilde til vækst. Igen fokus på en hård kilde til vækst. Ny teknologi er i spørgeskemaundersøgelserne ikke vurderet som en vigtig kilde til vækst. Men når man ser på de gennemførte casestudier, er billedet et andet. Erfaringen fra de konkrete cases både i Danmark og i udlandet er, at ny teknologi er en væsentlig forudsætning for at skabe succesfuld erhvervsudvikling lokalt og regionalt. Det gælder i særlig grad for de initiativer, der er afhængige af salg og markedsføring på internettet, men også andre forhold som indhentning af ny viden og inspiration spiller en rolle i flere af casene. Når der er så stor forskel på svarene i spørgeskemaundersøgelserne og erfarinmgerne fra de gennemførte casestudier kan det måske skyldes, at ny teknologi efterhånden betragtes som en helt grundlæggende forudsætning og derfor ikke fremhæves som dén kilde, der særligt kan gøre en forskel, når der skal skabes vækst og fremgang i et område. Ny teknologi er simpelthen noget, der bare skal fungere på linje med veje, vand og varme. I forhold til turisme og oplevelsesøkonomi, der i spørgeskemaundersøgelserne blev vurderet som en meget væsentlig kilde til vækst, er det interessant, at mange af de cases, der beskæftiger sig med turisme og oplevelsesøkonomi fokuserer målrettet på øvrige vækstkilder under de gennemførte initiativer. Eksempelvis er der i både Læsø Kur og Helse og i Rovaniemi-området meget fokus på både innovation og menneskelige ressourcer (uddannelse og efteruddannelse) inden for deres særlige turisme- og oplevelsessatsninger. Dette tyder på, at de initiativer der er særlig succesfulde på det turisme- og oplevelsesmæssige felt ikke blot skal fokusere på at tiltrække turister, som man altid har gjort, men tvært i mod skal fokusere på nye måder at skabe oplevelser på. Det er kombinationen af en satsning på oplevelser og fokus på innovation og uddannelse og tiltrækning af de rettet kompetencer, der kan skabe succesfuld erhvervsudvikling. store byer i forhold til udvikling i de store byer, hvor vækst og fremgang i erhvervslivet i højere grad kommer af sig selv i kraft af den tiltrækningskraft som de store byer har på både arbejdskraft og kapital. Når man sammenligner resultaterne fra de to spørgeskemaundersøgelser med de gennemførte casestudier og de opstillede læringspunkter, er det interessant, at der stort set ikke er fokus på initiativer eller projekter inden for traditionelt landbrug. I en analyse der omhandler erhvervsudvikling uden for de store byer, kunne det ellers forventes, at landbruget spillede en større rolle som motor for erhvervsudviklingen. Hvad der præcis er forklaringen på den manglende fokus på traditionelt landbrug er vanskelig at give et entydigt svar på. Det kan måske skyldes, at landbruget ikke fylder det samme rent beskæftigelsesmæssigt som tidligere og derfor ikke tillægges den store vægt i forhold til erhvervsudvikling. For det andet er ambitionen mere bredt på tværs af de opnåede resultater og konkrete læringspunkter, at kunne inspirere samt skabe dialog og erkendelser på det politiske og administrative niveau. Der er selvfølgelig mange faktorer, der skal være på plads for at man får succes med regionale eller lokale initiativer i områderne uden for de store byer, og nogle af dem behandler vi ikke her, fordi de angår forhold, der ikke er blevet analyseret inden for rammerne af dette projekt. Nøgleordet er dokumenteret effekt. Det er ikke formålet at lade sig inspirere blot fordi nogle aktører er gode til at fortælle om deres initiativer, men fordi de faktisk har kunnet påvise positive effekter. Med dette udgangspunkt kan en række betragtninger på tværs af resultaterne fra delrapport 1 og 2 og de otte læringspunkter gøres. De tværgående betragtninger er målrettet at skabe dialog og fælles erkendelser på det politiske og administrative niveau i stat, regioner og kommuner. Spørgsmålet er, om der skal noget særligt til for at skabe erhvervsudvikling i områder udenfor de store byer og i så fald, hvad man skal være opmærksom på. At samarbejde mellem erhvervslivet og offentlige aktører vurderes bland de væsentlige kilder til vækst, når man spørger virksomhederne og erhvervsfremmeaktører, understøttes af de gennemførte casestudier. Eksempelvis fremhæves det brede partnerskab med private og offentlige aktører som nøglen til succes i både Geocenter Møns klint og i Læsø Kur og Helse, ligesom man i Sunne har systematiseret den måde alle relevante parter inddrages i udviklingsprocesser på. På baggrund af analysen er der noget der tyder på, at solide samarbejdsrelationer mellem offentlige og private aktører er særlig afgørende for succesfuld erhvervsudvikling uden for de 8 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 9\n6 tværgående betragtninger til inspiration, dialog og fælles erkendelse Igennem hele projektet har vi været optaget af spørgsmålet om, hvorvidt erhvervsudvikling uden for de store byer er noget særligt, eller om det så at sige er almindelig erhvervsudvikling, der blot skal implementeres under vanskeligere vilkår end normalt? Analysen leverer nye input til et mere velfunderet svar på dette spørgsmål. Et af de væsentligste input fra projektet er at genstandsfeltet ikke længere er negativt afgrænset som en black-box, dvs. alt hvad der ikke er de store byer. Vi har identificeret og bidraget til positivt at definere fem typer af områder, som både deler visse karakteristika og overlapper til dels geografisk, men som også adskiller sig på deres forudsætninger for erhvervsudvikling. Det drejer sig om de fem typer af områder, der alle er beskrevet i dybden i delrapport 1: 1 Yderområder 2. Tyndt befolkede områder 3. Erhvervsmæssigt særligt udfordrede områder (med meget stærk specialisering indenfor fremstillingsindustrien) 4. Områder med særlig stor, beskæftigelsesdrevet indpendling 5. Øer I fremtiden bør alle kommuner ansætte en ambassadør for ildsjæle. Det er interessant at stille spørgsmålet om bestemte forhold relaterer sig mere til nogle af de fem områder end til andre. Analysen tyder ikke på det. Den statistiske analyse viser stor lokal variation i, hvor godt udviklingen går. Den viser med andre ord, at den lokale indsats på trods af de store udfordringer, der præger områderne, kan have stor betydning for udviklingen, og derfor er værd at studere nærmere.problemstillingen for projektet er kompleks, idet analyserne dels har skullet give en karakteristik og status for den erhvervsmæssige udvikling i områder uden for de store byer og dels har skullet undersøge konkret, hvad der skaber og hindrer erhvervsudvikling og vækst i disse områder. For at kunne håndtere kompleksiteten i problemstillingen har analyserne opereret med et sæt af potentielle vækstkilder (fx menneskelige ressourcer, forskning, iværksætteri, mv.), som vi har testet på en række statistiske og kvalitative målepunkter (fx iværksætterrate, erhvervsindkomst, andel of borgere med kompetencegivende uddannelse, aktørernes holdninger mv.) og endelig ud fra en geografisk og funktionel afgrænsning og opdeling af områderne uden for de store byer. Lektor Henrik Toft Jensen, Roskilde Universitet 10 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 11\n7 De statistiske analyser viser overordnet, at selvom områderne uden for de store byer, som forventet står over for ganske store udfordringer, så er niveauforskellene til flere af de store byer såvel som til landet som helhed ikke så store, og på alle erhvervsudviklingsindikatorer er det muligt at finde lokalområder, som klarer sig endda meget godt i sammenligning med de største byer. De aktuelle ledighedstal viser ikke desto mindre, at den stigende ledighed især har ramt hårdt i områderne uden for de store byer. Mange områder især i Midt- og Sønderjylland har oplevet endda meget store stigninger i arbejdsløsheden på mere end 200 pct. fra august 2008 til august Sammenholdt med den demografiske udvikling, der vil øge andelen af ældre og reducere arbejdsstyrken markant i fremtiden, tegner det til at stille erhvervsudviklingen i områderne uden for de store byer over for væsentlige udfordringer. I mange af områderne uden for de største byer vil de ældres andel af befolkningen øges med mere end en tredjedel frem til I årene før den nuværende lavkonjunktur trådte ind og påvirkede ledighedstallene i negativ retning, var hele Danmark inde i en positiv beskæftigelsesudvikling også i områderne uden for de største byer. At der ligger erhvervsstrukturelle udfordringer under overfladen indikeres dog af, at beskæftigelsesudviklingen generelt har været dårligere i områderne uden for de store byer, hvor den er faldet med 4 pct. over det seneste årti. Det har især været yderområder, øerne og de tyndtbefolkede områder, der har stået for tilbagegangen. Dette skal sammenholdes med en lille stigning på 2 pct. for landet som helhed og 9 pct. stigninger i de to største byer, København og Århus. Både Aalborg og Esbjerg har dog i samme periode oplevet fald i beskæftigelsen på 1 pct. Igen er der dog bemærkelsesværdige lyspunkter. Undersøgelsen identificerer en særlig stærk beskæftigelsesudvikling i en række områder med høj arbejdskraftrelateret indpendling. Det indikerer, at det ikke kun er de største byer, der er med til at trække erhvervs- og beskæftigelsesudviklingen, men at der er områder uden for de store byer, som indtager lignende roller som trækkraft for erhvervsudviklingen i området. Det vil være interessant at følge disse områder tættere fremadrettet. Et andet bemærkelsesværdigt resultat går på de områder, som har en høj beskæftigelse og erhvervsspecialisering inden for fremstilling. I mange år har debatten omtalt disse områder som særligt udsatte og sårbare på grund af globaliseringen, og fordi Danmark forandrer sig til at blive en viden og serviceøkonomi. Denne undersøgelse bekræfter, men nuancerer også dette billede ved at påvise, at de områder, der har haft den bedste udvikling i beskæftigelsen, også har en meget høj beskæftigelsesandel inden for fremstilling. Ligeledes viser resultaterne, at områderne uden for de store byer, som er særligt erhvervsspecialiserede inden for fremstilling, også har en høj værdiskabelse. Det indikerer, at der er en god arbejdsdeling, hvor koblingen, mellem det man er bedst til, og det man laver, er klar. Værdiskabelsen i områderne uden for de store byer er dog samlet set lavere end i Danmark som et hele, og der er især et stort spring op til de bedste af de store byer, København og Esbjerg, mens springet til de andre storbyer; Århus, Odense og Aalborg kun er ganske beskedent. Lige så interessant er det, at områderne uden for de store byer, selv om de generelt har færre ansatte inden for forretningsservice, generelt følger godt med de større byer og landet som helhed i forhold til at skabe ny beskæftigelse inden for forretningsservice. De største byer trækker til gengæld fra alle øvrige områder i forhold til at skab beskæftigelse inden for turisme. I hver sin ende af spektret ligger yderområderne og København. I yderområderne har der været et fald i beskæftigelsen på 18 pct. inden for turismeerhvervet, mens der i København i samme periode har været en stigning på 42 pct. Kompetencemæssigt er områderne uden for de store byer præget af en høj og voksende andel med en erhvervsfaglig uddannelse, og udviklingen i andelen af personer med en videregående uddannelse ligger kun en smule under landsgennemsnittet på 30 pct. Områderne uden for storbyerne halter dog et godt stykke efter udviklingen i de 5 største byer, hvor stigningen har været på mere end 36 pct. over den seneste tiårs-periode. Det gælder dog ikke de 10 bedste områder i fokus, som ligger over de store byer, og samlet set kan man godt slutte, at der er et større generelt kompetenceløft i gang, og at det breder sig ud over hele Danmark. På samme vis afslører undersøgelsen, at uligheden mellem land og by ikke vokser generelt, men at der tværtimod sker et generelt løft i erhvervsindkomsten, som også inkluderer områderne uden for de store byer. Faktisk ligger alle typer af områder mere eller mindre på niveau med landsgennemsnittet. At det har betydning at satse på erhvervsudvikling og kunne tiltrække arbejdskraft udefra viser sig dog ved, at områder med stor indpendling af arbejdskraft har en langt bedre udvikling i erhvervsindkomsten end de øvrige områder. Endelig i forbindelse med iværksætteri er niveauerne for områderne uden for de store byer en anelse lavere end i landet som et hele, og der er især forskel i forhold til de store byer. Det er dog ikke ensbetydende med, at iværksætteri ikke foregår i stor stil i områderne uden for de store byer. Tværtimod er der en fornuftig udvikling i antallet af nye virksomheder. Den lavere iværksætterate kompenseres endvidere af en noget højere overlevelsesrate. Her er det 12 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 13\n8 især opsigtsvækkende, at alle typer af områder uden for de store byer, uanset om vi taler om tyndtbefolkede områder eller øer, er leveringsdygtige i mere overlevelsesdygtige nye virksomheder end de største byer. Casestudierne følger op på de statistiske analyser og demonstrerer, hvor meget der kan lade sig gøre, hvis man tager afsæt i erfaringerne i de otte læringspunkter og arbejder seriøst med erhvervsudvikling og kender sine styrker og svagheder. Der er ikke i denne rapport fokuseret på, hvorvidt enkelte læringspunkter er mest relateret mod bestemte typer af områder. Fokus har været, at alle otte læringspunkter skal kunne give inspiration til den gode erhvervsudvikling uden for de store byer. I forlængelse af disse generelle overvejelser har vi følgende betragtninger om, hvad der skal til for at de otte læringspunkter kan føre til forandring andre steder end der, hvor vi blev inspireret til at formulere dem: DEN LOKALE CASETILGANG SPECIFIKKE ERHVERVSOMRÅDER DEN OFFICIELLE CASETILGANG OECD VÆKSTKILDER - Kombiner det man er særlig god til med en indsats på de vigtigste kilder til vækstsøg efter mulighederne - Skab platforme for fælles indsats - Sørg for at indsatsen er godt analytisk funderet - Brug idéerne til at formulere kriterier for de gode projekter Som det er illustreret i figuren herunder, så er der en sammenhæng mellem initiativer på område, hvor der eksisterer særlige forudsætninger (specifikke erhvervsområder) og de traditionelle kilder til vækst (innovation, menneskelige ressourcer, iværksætteri og ny teknologi). Der er imidlertid forskel på hvordan denne sammenhæng tilgås. I EU-programmer og regionale erhvervsudviklingsstrategier er det vækstkilderne der er de strukturerende elementer, hvorunder der gives mulighed for initiativer på særlige erhvervsområder. OECD VÆKSTKILDER SPECIFIKKE ERHVERVSOMRÅDER I hovedparten af de 14 cases, som denne rapport bygger på, er det omvendt. Her er det et særligt erhvervsområde en styrkeposition der er omdrejningspunktet for handling. Det kan eksempelvis være kurbade, egnsspecifikke fødevarer, den særlige natur eller særlige maritime kompetencer. Inden for disse styrkepositioner arbejdes så typisk med innovation, uddannelse, ny teknologi og opstart af nye virksomheder, for at sikre vækst og udvikling i området. Figur 2 Specifikke erhvervsområder vs. vækstkilder Kilde: DAMVAD 2009 Hvis erfaringerne fra de 14 casestudier er repræsentative for lokale og regionale erhvervsudviklingsinitiativer, så er det vigtigt, at der sikres sammenhæng mellem de overordnede programmer, puljer mv., som kan støtte erhvervsudviklingsprojekter, og den måde man faktisk går til arbejdet ude i virkeligheden. 14 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 15\n9 I den generelle erhvervspolitiske indsats baseret på vækstkilde-tankegangen leder man typisk efter svagheder, som man med en målrettet indsats kan udbedre: Hvis for eksempel for få bliver vækstiværksættere, så må vi finde ud af, hvad de mangler for at blive det, og se om vi kan tilføre netop dette osv. Uden for de store byer må man ofte vende tilgangen på hovedet: Hvad kan vi bygge op, om det vi faktisk kan, og som kan lade sig gøre i et givet område? De otte idéer kan netop ses som oplistning af nogle af de forhold, der er helt centrale, når man skal bygge erhvervsudvikling op efter mulighedstilgangen. Analysen peger ikke på, at indsatsen uden for de store byer skal være helt særlig. Det særlige ved indsatsen er snarere vejen frem til at fastlægge dét, som et givet område skal satse på fremadrettet. Det fører os videre til at fremføre, at erhvervsudvikling uden for de store byer ikke er de fås ansvar, men derimod alles ansvar. Men nogen gange må ansvarligheden hjælpes på vej og gives retning. Viljen til at indgå i samarbejde med andre, rolleafklaring og erkendelse er afgørende for at alle aktører får givet det bedst mulige bidrag til udviklingen. Der skal derfor findes eller udvikles de rigtige og operationelt brugbare platforme for samarbejde mellem mange aktører, hvor alle kan bidrage med deres relevante del. Det handler derfor om, at de regionale vækstfora, kommuner eller lokale aktører tager initiativ til at samle alle relevante parter til deltagelse i en proces, hvor vejen frem til den konkrete indsats og den nødvendige rollefordeling kan fastlægges. Herværende rapporter udgør til sammen et grundigt forarbejde til at starte lokale processer, der kan føre til udvikling af netop de erhvervsudviklingstiltag, der er brug for i de enkelte områder. Men det er vigtigt fortsat at have blik for at supplere lokale processer med analytisk input. Det kan understøtte mulighedstilgangen, hvis man f.eks. konsekvent søger at afdække de drivkræfter, der enten har drevet udviklingen over lang tid, eller som pludseligt sætter en ny udvikling i gang. Måske er det en drivkraft, der kan baseres mere udvikling på? De otte idéer er alle elementer i succesfuld erhvervsudvikling uden for de store byer. De vil ikke alle sammen kunne forfølges i et givet område på samme tid. Men brug dem som en kritisk tjekliste over for de indsatser, der bliver udviklet. Det gælder både, hvis man selv er i rollen som udvikler af projekter og aktiviteter, eller hvis man er i rollen som embedsmand, der skal indstille en projektansøgning til tilskud eller afslag. En god vej til erhvervsudvikling er at satse på det man her lidt forenklet kan kalde egnsspecifikke styrker. I undersøgelserne dækker det egnspecifikke over en særlig måde at udnytte lokalområdets natur, karakteristika, erhvervsstruktur og historie i forhold til udvikling af forretningspotentialer på især turismeområdet, miljø og energiområdet, fødevarer, mv. Vi har alle teknologier samlet inden for et begrænset område, fordi energien findes her: Vinden blæser, bølgerne er rigtige til at udnytte energien i dem, der er biomasse til biogasanlæg, halm til decentrale fjernvarmeværker, termisk energi i jorden. I det perspektiv er Thisted centrum, ikke periferi. Jan Krogh, Erhvervs- og Udviklingschef i Thisted Kommune 16 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 17\n10 8 læringspunkter til erhvervsudvikling i projekter 1. læringspunkt: Hvad er læringspunktet? Blandt de fremmeste eksempler på dette er Læsø Kur og Helse. Det er et kurcenter etableret i den gamle kirke i Vesterø på Læsø og byggende på et ambitiøst forretningskoncept, der udspringer af den lokale succeshistorie med egnsspecifikke fødevarer i form af Læsø Sydesalt. Udvindingen og brugen af sydesalt samt de historier, der knytter sig til det, er her med til at give en særlig egnsspecifik styrkeposition, som med høj troværdighed kan udnyttes i flere sammenhænge, og som er svær at kopiere for andre. Onsevig Klimapark, beliggende på nordvestsiden af Lolland, er et andet eksempel på dygtig udnyttelse af egnsspecifikke styrker. Her har man realiseret en række meget perspektivrige projekter på miljø- og energiområdet, inden for blandt andet vindenergi, alger, brint, bølgeenergi, testanlæg, turisme m.v. alt sammen med udgangspunkt i en meget tidlig orientering mod alternative energikilder, tidlig placering af vindmølleparker og produktion på Lolland, og senest beslutning om etablering af Femern-Forbindelsen, som også italesættes og udnyttes som ny grøn korridor med hvad dertil hører af positive miljø pog energieffekter. Hvor Onsevig Klimapark og energisatsningen på Lolland i det hele taget - er langt fremme i udviklingen af en mulig ny energiressource fordi muligheden af naturlige grunde findes her, så repræsenterer Thisted en anden måde at udnytte de egnsspecifikke styrker. I Thisted har man været særlig gode til at udnytte og implementere allerede kendte vedvarende energiteknologier, fordi mulighederne herfor er oplagte. Dermed har man skabt en situation, hvor man er mere end selvforsynende med elektricitet og nu lancerer sig som klimakommune. Offentligt støttede netværk er ofte uambitiøse og mangler konkrete mål. Det dræber ethvert initiativ, på grund af manglende fleksibilitet og for lange tidshorisonter. Jan Elmelund, adm. direktør for Økoladen Gourmet Bornholm, netværket af virksomheder til profilering af bornholmske kvalitetsfødevarer gør det også udnytter det egnsspecifikke, herunder at man er på en ø med en naturlig afgrænsning og man forbinder Bornholm med særlige kvalitetsfødevarer med en historie, lige fra den bornholmske sennep over røgede sild til bryghuset og ismejeriet. Endelig, ikke så langt derfra, ligger Geocenter Møns Klint, et af de bedste eksempler på dygtig udnyttelse af klare egnsspecifikke styrker. Her er med udgangspunkt i lokale naturoplevelser og 18 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 19\n11 naturhistorie, selve klinten, den logerende vandrefalk og sjældne orkideer og sommerfugle skabt et kombineret natur-, oplevelses- og uddannelses- og kursusprojektcenter, som opfattes som en grøn vækstdynamo langt ud over lokalområdet. International inspiration til satsningen på egnsspecifikke styrker kan ligeledes hentes fra især den norske og den finske case. Norske Møre er et eksempel på succesfuld udnyttelse af egnsspecifikke styrker indenfor fiskeri til udvikling af en højværdiskabende, højteknologisk følgeindustri til den norske olieindustri og til offshore-industrien i hele verden. På trods af infrastrukturelle og demografiske udfordringer og en geografisk placering langt fra de norske storbyer, er det lykkes for området centreret omkring byen Ålesund, at udvikle et maritimt miljø i verdensklasse. I den anden ende af skalaen på turismeområdet er det i finske Rovaniemi lykkedes at skabe en bemærkelsesværdig kommerciel succes ud af den lokale historie om, at julemanden bor i det nordlige Finland. Den fysiske og virtuelle etableringen af det såkaldte Santa Claus Village har skabt en turismesucces til et område, som ligger langt fra alt og som er blevet afledt af flere interessante egnsspecifikke oplevelsestiltag inden for eksempelvis: Nordlys, oplysning og teater om lokale fortællinger og eventyr, vandring, rafting, klatring, hunde- og rensdyrslædeture, arktisk safari, lokal madkultur og sauna-oplevelser. Når man spørger dem i Roveniemi, hvilke vækstkilder der er de vigtigste, så er svaret: At vi ligger, hvor vi gør. Den statistiske kortlægning underbygger ikke direkte, at det betaler sig at satse på det egnsspecifikke, men data giver indikationer herpå. Fødevareområdet er for eksempel i generel tilbagegang beskæftigelsesmæssigt i landet som helhed, i områderne udenfor de store byer, og i særdeleshed på øerne, hvor tilbagegangen er på hele 39 pct. Og på turismeområdet har områderne uden for de store byer kun formået at opretholde status-quo, mens yderområderne har oplevet en større tilbagegang i beskæftigelsen på hele 18 pct. over de seneste år. Alligevel er der områder som bryder mønsteret og har store vækstrater indenfor både fødevarer og turisme, måske fordi de satser på det egnsspecifikke. Statistikken viser for eksempel for Læsø, som ovenfor, har haft den næsthøjeste udvikling i erhvervsindkomsten blandt alle områderne. Undersøgelserne viser, at det er en klar fordel at tænke projekterne stort og forsøge, at forankre dem bredt fra starten. Inspirationen fra casestudierne viser, at det er vigtigt at man lokalt er 2. læringspunkt: Tænk stort og forankre bredt fra starten åbne overfor indblanding udefra det kan give tilgang til både inspiration og finansiering. I nogle tilfælde vil åbenhed ikke være nok indblandingen udefra skal aktivt opsøges og opdyrkes. Flere cases har været båret af en god blanding af lokale kræfter og udefrakommende idé og finansiering. På samme vis gælder det om at kunne forankre initiativerne bredt både hos lokale aktører, men i høj grad også hos offentlige og private aktører udenfor lokalområdet. I flere cases er denne strategi fulgt med held. De tre eksempler beskrevet i ovenstående afsnit er alle repræsentanter i denne henseende. Læsø Kur og Helse formår rejse ca. 35 millioner kr. til at opføre et behandlings- og kursted i international topklasse, hvor Realdania har indgået som største bidragsyder og Marselisborg Hospital i Århus har spillet meget væsentlige roller i forhold til at dokumentere, at behandlingen af psoriasis var god nok. For Onsevig Klimapark og for den generelle lollandske energisatsnings vedkommende har projekterne involveret de helt store danske virksomheder som Vestas, Dong, Danisco m.fl. og projekter har været koblet op på både regionale, nationale og internationale klima og energisatsninger. Og for Geocenter Møns Klint gælder det, at projektet først efter flere forsøg er blevet realiseret og da skete det med både kommunen og Skov og Naturstyrelsen som aktive partnere, som også har været med til at forme projektet, så det i dag har en bred forankring både som skoletjeneste, som oplevelsescenter og som kursuscenter for erhvervslivet m.v. Det er med andre ord blevet tænkt stort og forankret bredt. Klimakommunen Thisted er endelig et eksempel på, at man tør tænke stort og forsøger at forankre initiativerne bredt fra starten. Kommunen fokuserer meget bredt og samlet på energi- og miljø som lokal styrkeposition og man involverer fra starten alle aktørgrupper og alle relevante teknologier i en stor samlet satsning lige fra elbiler til nye uddannelsesretninger på det lokale gymnasium. Som en del af Thisteds samlede satsning på at udnytte deres natur og placering som en styrke har de også formået at rejse ekstern finansiering til flere projekter herunder f.eks. Det gode liv ved kysten. 20 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 21\n12 3. læringspunkt: Byg videre på internationale tendenser 4. læringspunkt: Indbyg oplevelser i alt Man kan sætte ekstra gang i lokale erhvervsinitiativer, hvis man bygger videre på og udnytter de stærke og mere langvarige internationale strømninger, som er i verden. Det gælder både klimafokuseringen, som er omtalt ovenfor. Det gælder trenden om at bruge tid på fordybelse og forkælelse som både kvalitetsfødevarer, lækkerier og kur og helseophold er en del af. Og det gælder ikke mindst oplevelser. Det gør næsten alle de lokale cases, som vi har undersøgt i projektet. Læsø Kur og Helse bygger videre på en sundhedstrend. Thisted, Onsevig, Geocenter Møns Klint, Naturturisme på Sydfyn og Rovaniemi i Lapland i Finland bygger alle videre på miljøforståelse og unikke naturoplevelser. Endelig er Økoladen og Gourmet Bornholm gode eksempler på virksomheder, som har kommerciel succes med at koble et internationalt krav om kvalitet og at kunne spore en fødevares oprindelse til deres produktudvikling og markedsføring. Med metropoldannelse og storbyernes forsatte vækst er behovet for naturoplevelse voksende, og naturturisme vil være en af de internationale tendenser, som områderne uden for de store byer vil kunne udnytte med succes i fremtiden. Naturturisme på Sydfyn og Rovaniemi i Finland er eksempler på deciderede turismestrategier bygget op om unik natur. Navnlig Rovaniemi har været gode til at slå på, at Lapland er noget helt særligt også når man ser bort fra historien om julemanden. I et nordisk perspektiv kan man synes, at naturen er mere storslået i både norsk og svensk Lapland, men det ændrer jo ikke ved, at finsk Lapland byder på helt unikke oplevelser, hvis man kommer fra Frankrig eller måske oven i købet fra Indien eller Kina. Og så er Rovaniemi som destination meget veludbygget, så Lapland pludseligt bliver tilgængeligt for noget, der nærmer sig charterturisme. I Rovaniemi har man derfor meget fokus på den voksende middelklasse i lande som Indien og Kina, som nye turismegrupper, der kan tiltrækkes af unikke naturoplevelser. For at opfange nye internationale tendenser, der kan være med til at styrke et dansk forankret initiativ, er det en god idé at pleje internationale kontakter og relationer. Eksem-pelvis gør man i Onsevig meget ud internationale netværk og personlige kontakter og den mulighed for nye viden og inspiration, der ligger heri. Ligeledes er man i Møre meget opmærksom på værdien af gode internationale relationer, som konkret har været med til at sætte begreber som sikkerhed og miljø på dagsordenen i det maritime miljø. For nogle år siden talte man meget om at der var IT i alt, hvor med man mente, at IT kunne indbygges i alle produkter og serviceydelser og dermed skabe øget produktivitet og værdiskabelse. IT blev og bliver vel forsat betragtet som en af de fremmeste vækstkilder, men når vi taler om erhvervsudvikling udenfor de store byer placerer oplevelsesøkonomien sig nu over IT som vækstkilde. For hovedparten af casebeskrivelserne gælder det da også, at de arbejder med at indbygge oplevelser i deres koncepter. At indbygge oplevelser i produkter har især ti fordele: Man kan tage en højere pris og man kan distancere sig fra konkurrenterne. Nogle er endog meget ambitiøse omkring det. Rovaniemi i det nordlige Finland har altid været et turistmæssigt trækplaster, men historien om julemanden og muligheden for at møde ham har i høj grad bidraget til at skabe den positive udvikling med 10 års konstant vækst, som området har oplevet. Alting i byen og området relaterer sig til denne historie. Man kan booke sig ind på Santa Claus Hotel og tage med Santa Claus Expressen til julemandens landsby, selvom der bare er tale om et hotel og en bybus. I Thisted vil et af de kommende tiltag være etablering af Energioplevelsesruten, hvor turister skal ledes forbi eksempler på forskellige energiteknologier, der skal forklares og demonstreres. Hvor stort det turismemæssige potentiale er, må tiden vise, men den systematiske tænkning i klimasatsningens mulige afledte effekter rummer helt givet et stort potentiale. Samme tænkning ser man tydeligt omkring Onsevig Klimapark og energisatsningen på Lolland, hvor der etableret såkaldte Lolland Energy Tours, der hver uge har delegationsbesøg fra hele verden. Klimaudfordringen handler i høj grad om, at kunne forestille sig en anden udvikling end den hidtidige, og derfor har det appel til mange at se demonstreret, hvordan energi og klima også kan tænkes og realiseres. Vedvarende energi er netop decentral i sin struktur, skal typisk baseres på energikilder, der knytter sig til yderområder og skal helst genere færrest mulige, hvorfor det ikke er tilfældigt at Nordvest Lolland og Nordvest Jylland pludseligt kan positionere sig som centrum for udviklingen, som man kan komme og opleve. Ligeledes rummer Gourmet Bornholm oplevelsesmæssige muligheder, hvad enten produkterne sælges på Bornholm eller andre steder. Uden for Bornholm markedsføres produkterne som om man næsten er på øen, når man smager dem. Og i forhold til turister bruges muligheden for at smage på Bornholm f.eks. når der markedsføres pakkerejser under overskriften Gourmetoplevelse Bornholm. 22 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 23\n13 Naturturisme Sydfyn har også vist, hvordan dette at samle sig under et fælles navn eller brand, ikke alene har skabt et langt bedre samarbejde mellem kommuner og aktører, der ikke tidligere samarbejdede på området, men også skaber muligheder for at lade naturturismen sive ned igennem en lang række af nye og gamle aktiviteter m.v., der kan associeres med det fælles brand. Endelig skal det betones at resultaterne af de to gennemførte spørgeskemaundersøgelser viser, at turisme og oplevelsesøkonomi vurderes at have meget stor betydning som afgørende kilder til vækst i områderne uden for de store byer. 5. læringspunkt: Specialisering men med flere indtægtskilder Det kan betale sig at specialisere sig, men man skal samtidig sørge for at man har flere indtægtskilder. Det viser casestudierne. Specialisering i denne forstand kan være indenfor en specifik branche eller det kan være på et bestemt forretningskoncept, hvor man skal sørge for at have en klar profil samtidig med at man skal brede sin forretning ud. Maskin- og jernindustrien i Lem-området i Vestjylland og det maritime miljø i Møre i Norge er eksempler på succesfuld specialisering indenfor særlige erhvervsgrene men med udvikling af nye indtægtsgivende produkter og samarbejder. Lem er i dag et område med en meget høj specialisering inden for fremstillingsindustrien (3,56 i forhold til landsgennemsnittet, 2,4 inden for jern og metal), og har samtidig formået at skabe en meget høj bruttofortjeneste pr. fuldtidsansat. Ser man isoleret på jern og metal bliver tallene næsten endnu mere imponerende. 34 % af alle privat beskæftigede arbejder inden for jern- og metal. Det betyder at Lem er utrolig rigt på kompetence inden for jern og metal, der skaber et gunstigt miljø for mange forskellige typer af produkter. Lem adskiller sig således fra eksempelvis Vildbjerg-klyngen, der helt overvejende har afløbssystemer som sit omdrejningspunkt. Den norske case Møre er et lignende eksempel på succesfuld specialisering i højteknologisk følgeindustri til den norske olieindustri og til offshore-industrien, som har givet en række positive effekter. Det Maritime Møre har oplevet en befolkningsvækst på 5 pct. mens de andre dele af regionen har oplevet befolkningsnedgang. Ligeledes har der været en markant højere bruttofortjeneste per medarbejder. Geocenter Møns klint og Læsø Kur og Helse er på den anden side eksempler på en klar og specialiseret forretningsprofil, men hvor man samtidig med succes har indbygget flere mulige indtægtskilder. Det, der på Læsø kaldes innovation på eksisterende styrkepositioner. Samtidigt er de også eksempler på, at man meget bevidst satser på at imødegå hele turismens store akilleshæl med de store sæsonudsving og den lave udnyttelse af kapaciteten uden for højsæsonen om sommeren. Den statistiske kortlægning viser, at det ikke kun er i Lem, men i et bredt bælte henover Midtjylland, at der er en meget høj erhvervsspecialisering inden for fremstillingserhvervene. Det er samtidig interessant at både Læsø og Bornholm som vi har beskrevet som interessante cases udover at have meget stærke specialiseringer indenfor turisme også satser på egnspecifikke fødevarer og oplevelser, dvs. flere indtægtskilder. 6. læringspunkt: Tilknyt den rette kombination af kompetencer Alle cases uden undtagelse viser at, med de rette kompetencer kommer man langt med at skabe lokal erhvervsudvikling. I nogle områder er det særlig tydeligt ligesom nogle eksempler repræsenterer et bevidst og målrettet arbejde med at tilknytte og udvikle de rette kompetencer. Læsø Kur og Helse er et godt eksempel på, hvor afgørende det kan være, at man har tilknyttet akademiske kompetencer til både at styre de bureaukratiske sider af udviklingsprocessen, til at søge projektmidler (fundraising) og til at udarbejde diverse afrapporteringer mv. I casen Gourmet Bornholm fremhæves ansættelsen af en vidende person som fødevareambassadør tilbage i januar 2004 som en afgørende forudsætning for den efterfølgende succes. I Thisted arbejdes der på at udvikle en ny gymnasial studieretning om Samfund og Miljø ud fra en erkendelse af at kompetencer er vigtige i kapløbet om, at blive et centrum for udvikling af nye klima- og energiløsninger på sigt. Man har i Thisted en klar erkendelse af sin udfordring på området, men bruger sine naturmæssige kvaliteter aktivt i forbindelse med rekruttering. Samtidigt er der en parathed til at vende tingene på hovedet. Det kan godt være det er svært, at tiltrække personer med særlige kompetencer. Men til gengæld så har man en super arbejdsstyrke i Thisted, og så må virksomhederne selv tænke i at tilføre deres medarbejdere de rette kompetencer, er udgangspunktet. 24 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 25\n14 For Jern og metalindustriens fortsatte succes i Lem er kompetencer også afgørende. Af samme grund foregår der løbende en cirkulation af medarbejdere mellem virksomhederne og de samarbejder om løsning af produktionstekniske problemstillinger. Kompetencerne fordeler sig mellem store og små virksomheder og mellem handelsvirksomheder og produktionsvirksomheder i et gensidigt afhængighedsforhold. De store virksomheder skal have løst specifikke problemer og har brug for fagligt dygtige underleverandører og de nyetablerede handelsselskaber, der har flair for markedsmuligheder, har brug for producenterne og vice versa. Sydvestengland er næsten det fremmeste udenlandske eksempel på nytten af kompetencer i erhvervsudviklingen. Her arbejdes der intensivt og med stor effekt på at overføre viden til virksomheder på en måde så det umiddelbart kan udnyttes kommercielt af virksomhederne. Projekterne er særlig fokuseret på de videregående uddannelsessteder i regionen, men er samtidig en læringskilde og inspiration for regionens mellemgående uddannelsessteder (professions-højskoler), der ofte ligger placeret i områderne uden for regionens større byer. Samarbejdet mellem professionshøjskolerne og virksomhederne i lokalmiljøet er væsentligt for at sikre, at erhvervsliv og forskning i yderområderne også får gavn af hinanden. I det maritime miljø i Møre er der tætte forbindelser mellem virksomhederne og videninstitutioner, og forskning anses for meget vigtig for områdets fortsatte udvikling. Udgangspunktet er her at der både er brug for fri og uafhængig forskning og for såkaldt bestillingsforskning, hvor virksomhederne nærmest dikterer, hvad de har brug for at få løst. Der er konkret etableret et formaliseret samarbejde mellem erhvervslivet og Højskolen i Møre, hvor forskerne betales for at lave særlige bestillingsopgaver. Højskolens strategi er at omsætte viden og grundforskning fra hele verden til teknologier, processer og produkter, som direkte kan anvendes af virksomhederne i området. Endelig er Sunne et eksempel på, at oprettelsen af en uddannelse - og en efterfølgende konsekvent satsning på, at uddannelsen og det udstyr den gør brug af er up-to-date - har ført til at Sunne nu tiltrækker studerende inden for sin særlige niche og faktisk udgør et nationalt udviklingsmiljø på området. Også i Rovaniemi fremhæves den store betydning som placeringen af et universitet i byen har haft for byen og området, der er karakteriseret af god adgang til veluddannet arbejdskraft. Det gælder både når Rovaniemi markedsfører sig som testfacilitet for producenter af udstyr, der skal kunne klare vinterforhold og når internationale tendenser inden for oplevelsesøkonomien skal hentes til området og omsættes til nye indsatser, der skal holde ikke alene Rovaniemi men hele Finland fremme på dette område. Det et således slående, hvor stor betydning uddannelsesinstitutioner spiller i de fire internationale cases. Det er dog vigtigt i den forbindelse at være opmærksom på, at flere af de internationale cases i højere grad end de danske repræsenterer mellemstore byer, og vi er derfor forsigtige med at trække inspirationen herfra længere end ved at sige, at tilknytningen af de rette kompetencer har et stort udviklingspotentiale. Resultaterne af den omfattende spørgeskemaundersøgelse blandt erhvervsfremmeaktører og virksomheder bekræfter at menneskelige ressourcer er en af de vigtigste vækstkilder i områderne udenfor de store byer. Den statistiske undersøgelse viser, at kompetencemæssigt er områderne uden for de store byer præget af en høj og voksende andel med en erhvervsfaglig uddannelse, og udviklingen i andelen af personer med en videregående uddannelse ligger kun en smule under landsgennemsnittet. 7. læringspunkt: Støt ildsjælene og iværksætterne Erfaringerne viser at det er en god idé at satse på de lokale ildsjæle og støtte iværksætterne for de kan på kort tid gøre en forskel og drive en udvikling. Det nævnes ofte at mange personer i yderområder besidder en stor handlingskapacitet. Det har flere af vores cases bekræftet. De fremmeste eksempler på dette findes i casene omkring Økoladen, Gourmet Bornholm, Læsø Kur og Helse og den svenske case Sunne. På Læsø Kur og Helse har det været afgørende at få tilknyttet lokale ildsjæle, kulturpersonligheder og kreative personer tidligt i processen. Gourmet Bornholm er på samme vis drevet af få ildsjæle, der er karakteriseret ved at se deres egne interesserer i samspil med områdets fælles interesse, og som derfor er parate til at kaste deres energi m.v. ind i fælles projekter. Økoladen er eksemplet på den erfarne iværksætter og ildsjæl, der er et centralt omdrejningspunkt for alle aktiviteter, ikke blot i sin egen virksomhed men også i netværket Kultivator, som skal give inspiration og opbakning til lokale producenter af kvalitetsfødevarer i Vordingborg-området. Internationalt er Sunne et eksempel på et område, hvor man har målrettede indsatser for netop at fremme ildsjæle, talenter og projekter, som går på tværs af traditionelle fag- og aldersgrænser. Her er der en bred erkendelse af, at ildsjæle og talenter er afgørende for Sunnes udvikling, og der arbejdes af samme grund bevidst på at fremelske og påskønne de personer som gør en forskel. 26 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 27\n15 Ildsjæle er en vanskelig udviklingskraft at basere en udvikling på. Man kan ikke planlægge sig til dem, og de dør, hvis de bliver tøjlet for meget og sat ind i for mange strukturer. Det afgørende er, at deres egne og de fælles interesser ofte smelter mere eller mindre sammen. Men nogle gange går der tid før denne sammensmeltning bliver tydelig. Den udvikling, der har ført til at Thisted området har så meget vedvarende energi at vise frem, at det nu samlet set kan markedsføres og udvikles til en samler klimasatsning, har i høj grad været båret af lokale kræfter, der egentlig blot gjorde, hvad de fandt fornuftigt. Flere har imidlertid fremhævet, at kommunen altid har været utrolig god til at imødekomme ønskerne om udvikling og har været gode til at få ønsker og rammer til at spille sammen, så der blev plads til at agere. At støtte ildsjæle og iværksættere behøver således ikke at betyde, at man direkte støtter deres projekter, men kan blot bestå i, at man sørger for, at de kan få plads til at agere, også selvom deres ønsker og idéer går lidt på tværs af de eksisterende rammer og strukturer. De statistiske undersøgelser viser interessant nok at både Økoladen og Læsø Kur og Helse ligger i områder med høje iværksætterater. Resultaterne af de to spørgeskemaundersøgelser blandt erhvervsfremmeaktører og virksomheder bekræfter at iværksætteri er en af de vigtigste vækstkilder i områderne udenfor de store byer. Også de supplerende bemærkninger fra både virksomheder og erhvervsfremmeaktører viser, at erhvervsudviklingen uden for de store byer i høj grad er afhængig af ildsjæle med lokal forankring, som besidder de kompetencer, der er nødvendige for at skabe udviklingen indefra. I den forbindelse nævnes også betydningen af, at den lokale og regionale indsats understøtter rammerne for opdyrkning af ildsjæle og eksisterende ildsjæles arbejde. 8. læringspunkt: Netværk skal være resultatorienterede og forpligtende Alle aktørerne siger det samme om end på forskellig måde og selvfølgelig i forskellige sammenhænge. Det skal være målrettet og resultatorienteret eller forpligtende. Det handler om netværk. Det er ikke de uformelle netværk eller snakkeklubber, der efterlyses, men fokuserede og forpligtende netværk, der kan gøre en konkret forskel for deltagerne i form af ny udvikling og mersalg. I tilfældet Økoladen er erfaringen, at mange netværk opstår, uden at deltagerne har fælles interesser, men fordi der er en offentlig pengekasse. Det er problematisk. De netværk der virker, udspringer af reelle behov og samler en forholdsvis ens kreds af virksomheder til videndeling og løsning af konkrete udfordringer. Det er også fremgangsmåden for netværket omkring Gourmet Bornholm. Her er der enighed om, at der kun kan skabes resultater fordi der er fælles mål og der eksisterer kriterier, som virksomhederne skal opfylde, for overhovedet at være med. Der er en klar erkendelse af, at en vis form for homogenitet er afgørende for at arbejde med fælles løsninger på fælles udfordringer, og at det derfor er bedre at et lille antal virksomheder realiserer et faktisk samarbejde, end at mange virksomheder taler om behovet for det. På samme vis med Naturturisme I/S på Sydfyn. Her er mange aktører gået sammen i et økonomisk forpligtende samarbejde på tværs af niveauer og kommunegrænser. Konkret består bestyrelsen for Naturturisme I/S således to personer fra hver af de 4 grundlæggende kommuner, 2 personer fra turisterhvervet, og 1 person fra henholdsvis turistforeninger, land- og skovbruget, Friluftsrådet og Danmarks Naturfredningsforening. Videbæk kommune fortæller samme historie. Her er tilgangen at netværk skal institutionaliseres. Der skal være noget at mødes om, som virksomhederne ikke kan undvære. Dermed er netværk for virksomhederne i Videbæk blevet formaliseret så meget, at det har muliggjort et tættere samarbejde mellem virksomhederne i området, og det har skabt resultater. Den statistiske kortlægning i delrapport 1 viser, at Videbæk skaber resultater, som er bredt funderede. Videbæk er en af de få kommuner ud af kun 12, som kan præstere en positiv beskæftigelsesudvikling indenfor både fremstilling, fødevareerhverv, turisme og forretningsservice. Samtidig er Videbæk blandt de ti kommuner som har haft den bedste udvikling i antal personer med en erhvervsfaglig uddannelse. 28 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter 29\n16 Endelig skal det betones at et netværk ikke kun behøver at være mellem virksomheder indbyrdes. De største gevinster kan måske høstes hvis det inkluderer offentlige aktører og videninstitutioner. I sådanne tilfælde bør de samme principper gælde. Det viser projektet Knowledge Exploitation South West fra Sydvestengland. Her er der etableret forpligtende og målrettede netværk mellem de videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervslivet. Konkret er der etableret hele 13 effektive og vedvarende netværk mellem videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervslivet. Alle er formaliserede gennem forpligtende aftaler ligesom der er fastsat fælles målsætninger, som alle skal kende og forfølge. Hvor mange danske netværk mellem videninstitutioner og virksomheder kan prale af det? I Sunne har de udviklet netværkene, så de ikke alene udgør det traditionelle tripple helix, men faktisk et penta-helix, hvor organisationer og ildsjæle er blevet systematisk integreret i netværkene. Netværk behøver ikke kun være lokale, regionale eller nationale. Der kan være stor værdi i at inddrage udenlandske aktører. Ofte vil udenlandske netværksdeltagere kunne bidrage med nye perspektiver og være et forfriskende pust. Sådan ser man i hvert fald på det i Onsevig, hvor internationale kontakter har stor værdi i forhold til nytænkning og videreudvikling af initiativet. 30 ny Inspiration og læringspunkter til erhversudvikling - i yderområder og landdistrikter\nerhvervsudvikling der virker - i yderområder og landdistrikter statistisk kortlægning og spørgeskemaundersøgelse reg lab delrapport 01 Forord Der er afsat betydelige midler til at understøtte udviklingen


Anne og Sigvard Hansen i Oure Friskole 1884-1907 | fynhistorie.dk\nBreve fra friskolelærer Sigvard Hansen til Anne Kirstine Nielsen 1879-81\nAfskrift ved Anette Grønlund Møller\nFriskolelærer Hans Lund, Øster Åby, skrev ved Sigvard Hansens død følgende stykke som blev offentliggjort i "Baunen" den 30. maj 1906:\nFriskolelærer Sigvard Hansen, Oure blev Mandagen d. 21. Maj jordet på Vejstrup Valgmenigheds Kirkegaard under meget stor Deltagelse. At Kirken var fyldt som paa en Helligdag vidnede tillige med de mange Krandse om, at han i aarenes Løb havde vundet sig en stor Venneskare. Han var en Gaardmandssøn fra Maugstrup i Sønderjylland og havde fra Barn af megen Lyst til Læsning og mindre Lyst til Bondearbejde, og det blev derfor tidlig bestemt at han skulde være Skolelærer, og den første Forberedelse dertil fik han hos den Lærer, han gik i Skole hos til sin Konfirmation.\nDenne Lærer var en troende Mand og har nok været medvirkende til, at S. Hansen fra ung af troede paa Gud og henvendte sig til ham i Bøn om en Gang at føre ham til en Gerning, hvori han kunne virke til Guds Ære og med hans Velsignelse. Som Saa mange andre unge udvandrede han til Kongeriget, og i 1876 kom han paa Skaarup Seminarium, hvorfra han blev dimitteret 1879, og henved 4 Aar til 1883, var han Lærer i Lomborg nordre Skole ved Lemvig. Her blev han paavirket i grundtvigsk Retning af Pastor Bertelsen, hvem han alle dage satte meget højt og omtalte med stor Taknemmelighed. Hans barnlige Tro paa og Hvile i "Daabspagten" tog her sin Begyndelse, og heri voksede han sig fastere og fastere, indtil sin Død.\nDen første friskole i OureDa der kom Opfordring til ham om at komme til Vejstrup Friskole på Fyn, tog han imod Opfordringen som et Kald fra Gud, skønt han den Gang ikke kendte noget til Friskolen, og trods dette at han maatte nøjes med en mindre Løn, og havde Gæld fra sin Seminarietid. I Vejstrup var han dog kun kort Tid, men da der i Oure - samme kommune som Vejstrup - var en Del Forældre, der vilde begynde en ny Friskole, blev han opfordret til at være deres Lærer, og her tog han saa fat, i Førstningen noget famlende baade med Hensyn til Friskolens Ide og dens Maade at undervise paa.\nHan slog dog snart Rod der og sluttede sig snart af hele sit Hjerte til Vejstrup Valgmenighed.\nOure friskole 1894/95I de 22 Aar han har virket i Oure Friskole er der foregaaet en smuk aandelig Vækst og Udvikling med ham, og skulde jeg med et Ord betegne hans Personlighed, saa vil jeg sige, at han var trofast i al sin Færd, og det passer paa ham baade som Menneske og Lærer. Han blev en trofast Arbejder i Friskolens Tjeneste, og tro var han imod Friskolens Ide som Hjemmets Skole, da han først var bleven klar derover, og han arbejdede med trofast og utrættelig Kærlighed, han gav sig selv i sit Arbejde.\nJa han var tro i hvad han tog sig for, og dette gælder ogsaa hans Gudsforhold. Han var en af de barneglade Kristne, der byggede paa Barnetroen og ikke lod sig forlede af ethvert Lærdoms Vejr, og jeg tror derfor at han er af dem, det herlige Ord har lydt og vil lyde til: "Vel, du gode og tro Tjener, du har været tro over lidt, jeg vil sætte dig over mere, gaa ind til din Herres Glæde".\nI Kirken blev der af forskellige sagt smukke Mindeord om S. Hansen og hans Virksomhed, og alle sammenstemmede i at betegne ham som den trofaste Personlighed, der var tro i smaat og stort.\nValgmenighedspræst Laursen fremhævede denne Trofasthed i Skole og Menighed og bragte ham særlig en Tak som den, der med stor Inderlighed stadig deltog i Menighedens Gudstjeneste og særlig hjærtelig og kraftig var med i dens lovsang .Friskolelærerne Hans Lund og Emanuel Pedersen udtalte en Tak for trofast Arbejde i den danske Friskole og betegnede ham som en god Ven og trofast Medarbejder, og den sidste betonede særlig, at han mente i den sidste Tid at have mærket, at S. Hansen var forberedt til at rejse herfra.\nSnedker Sørensen bragte sluttelig en varm tak paa egne og Skolekredsens Vegne. - For mange af hans Venner er det vist en Overraskelse at læse om hans Død, da han jo egentlig hidtil har været en ret stærk Mand, og endnu kun var 48 Aar gl., men i Vinter har han skrantet noget, og lige før Paaske maatte han til Sengs. Da han havde ligget i sit Hjem en Tid kom han ud paa Svendborg Sygehus, hvor han døde 14. Maj af et Saar i Maven.\nAnne Hansen, født Anne Kirstine NielsenHan efterlader sig ingen Børn, men hans Hustru, Anna Hansen, der i de 22 Aar har været ham en god Medhjælp baade i hjemmet og Skolen, sidder nu tilbage med Savnet.Gud velsignede deres Gerning ogsaa økonomisk, saa de ikke kom til at savne noget eller fortryde, at de var gaaet ind i den usikreGerning i Stedet for et fast og sikkert Levebrød.Venner og medarbejdere i den danske Friskole har Grund til at sige:"Tak for Sigvard Hansens Arbejde i Friskolens Tjeneste".\nVar også omtalt af Pastor Nørregård, Vejstrup Valgmenighed.\nKilde: Ved Oure Friskole 100 års jubilæum 1984:\nAnette Grønlund Møller har bidraget med 11 breve skrevet af lærer Sigvard Hansen 1879-81 til sin tilkommende hustru, Anne Kirstine Nielsen, d.a. af Niels Christensen Grønlund. Brevene er skrevet, mens han var lærer i Lomborg nordre Skole ved Lemvig. Samlingen omfatter også et brev dateret 11. 1. 1925 stilet til "Sofie", hvori Anne Hansen fortæller om baggrunden for hendes og Sigvards gerning ved Oure Friskole.\nBrev 28. august 1879\nBrev 23. september 1879\nBrev 1. oktober 1879\nBrev 30. januar 1880\nBrev 23. maj 1880\nBrev 9. januar 1881\nBrev 30. januar 1881\nBrev 17. juli 1881\nBrev 16. oktober 1881\nBrev 11. januar 1925\nOm Anette Grønlund Møller


David Trads: Den løn, som topchefer rager til sig, går helt amok - Avisen.dk\n1. november 2018 10:48\nHVIS DU SYNES, at de oplysninger, jeg her kommer med, er helt rimelige, ja, så forstår jeg ærligt talt ingenting:\nEr det ok, at Jeff Gravenhorst, øverste direktør for rengøringsselskabet ISS, tjener 177 gange så meget i årsløn som den gennemsnitlige ansatte i sin virksomhed? Direktøren har råd til cognac og cigar for 18,07 millioner kroner. En pizza og et glas vand til rengøringskonen!\nEr det fjong, at Cees’t Hart, øverste chef for Carlsberg, indkasserer 173 gange så meget i årsløn som den gennemsnitlige bryggeriarbejder i sit firma? Rigeligt med kaviar og champagne til chefen, som rager 43,2 millioner kroner til sig. En bajer og en hotdog til arbejderen!\nEr det cool, at Steen Borgholm, øverste boss i Ecco, tjener 164 gange så meget i årsløn som den gennemsnitlige ansatte i skobutikken? Masser af foie gras og bobler til bossen, som får sat 19,5 millioner ind på sin konto. Et brev Earl Grey og en burgerbolle til den ansatte.\nJeg synes, de her tal er vulgære – for hvordan i alverden er vi dog landet i en situation, hvor direktørens indkomst er fuldkommen ude af kontrol? Hvordan kan de her typer få sig selv til at score så umådeligt mange penge, mens de beder om mådehold hos alle andre?\nDet var Økonomisk Ugebrev, som forleden gjorde mig opmærksom på, at der faktisk er fem topdirektører i Danmark, som tjener mere end 100 gange så meget som den gennemsnitlige ansatte i deres virksomhed. 100 fucking gange så meget!\nJEG ER MED PÅ, at en direktør både har et større ansvar og arbejder langt mere end 35 timer om ugen … men der må være en grænse. Selv har jeg eksempelvis været topchef flere gange i Danmark – og tjent mellem to og fire gange så meget som den gennemsnitlige ansatte i de firmaer.\nHvad er den rigtige grænse? Fem gange så meget til direktøren som den ansatte? 10 gange? 20 gange? Ja, det kan selvsagt diskuteres, men det er i mit univers i hvert fald aldrig over det. Aldrig! Og mere end 100 gange så meget er i sagens natur helt gak-gak.\nI USA og England stiller myndighederne krav til børsnoterede selskaber om, at de skal oplyse den såkaldte ’CEO Worker Pay Ratio’ – altså hvor mange gange større den øverste direktørs løn er end den gennemsnitlige ansatte. Det burde vi også have i Danmark.\nSelv om udviklingen i Danmark er langt mildere end i for eksempel USA og England, som er de to lande med den vildeste galop i toplønninger, så er det også gået amok her:\nI 1980erne tjente en direktør for de største danske selskaber syv gange så meget i løn som dets gennemsnitlige ansatte. I dag tjener de – ifølge en LO-rapport fra sidste år – 35 gange så meget. En fem-dobling på tre årtier – og, endnu værre, gabet øges i et stadigt hastigere tempo.\nDet er som bekendt bestyrelserne, som afgør størrelsen på direktørens løn. Bestyrelserne fører an i den bizarre lønudvikling. De giver mere og mere til deres chefer. Blandt andet fordi bestyrelsesmedlemmerne ofte er direktører i andre virksomheder, så niveauet skal skrues op. Det er win-win for toppen af poppen.\nDE, SOM BESTEMMER, hvem der skal sidde i bestyrelserne, er de største aktionærer. De forløbne i hvert fald ti år, men i virkeligheden længere tid, har de skruet lønnen op og op – typisk fordi løn og bonus stiger i takt med øget profit. Det er en syg og endimensionel retning.\nHvis du – som jeg – synes, at det er afgørende at få skruet ned for de vilde toplønninger, og hvis du synes, at det er mere vigtigt, at overskuddet fordeles mere rimeligt mellem chefen, ejerne, de ansatte og det samfund, som virksomheden er en del af, så er det på tide at råbe op.\nPersonligt er jeg begejstret for det forslag, som Henrik Sass Larsen, gruppeformand for Socialdemokratiet, kom med for nylig på sit partis kongres – nemlig at indsætte offentlige repræsentanter i bestyrelserne for de største virksomheder. Der er den rigtige vej at gå.\nFOR: Hvis vi vil vende udviklingen væk fra, at al værdi flyttes til ejerne og direktøren, og i stedet ønsker en mere rimelig fordeling af de goder, som skabes, så må vi erkende, at kapitalismen ikke kan klare det her selv. Samfundet skal tøjle markedet. Lad os komme i gang.


Tante Sød: Havreenergi-kugler m/ honning og peanutbutter\nBon Appétit Print denne artikel\nIndsendt af Tante Sød..og den sure øko-citron... kl. 17.15\nLine 18. februar 2015 kl. 17.56\nDe ser bare mega lækre ud!!! :-D\nTante Sød..og den sure øko-citron... 18. februar 2015 kl. 22.52\nTak Line, jeg er selv lidt overrasket over hvor godt de smager :-)\nA + K = ♥ 21. februar 2015 kl. 23.44\nÅh,elsker alt der sådan kan hapses i bidder til kaffen - og peanutbutter er min bedste ven.\nTante Sød..og den sure øko-citron... 23. februar 2015 kl. 13.38\nHej Anne - så tror jeg, de lige er noget for dig:-) Jeg er normalt slet ikke vild med peanutbutter - men selv om der skal en del til, så er smagen ikke gennemtrængende :-) Så du skal måske komme lidt ekstra i :-)


5 minutter siden Dét sker der med 'Nybygger'-husene 52 minutter siden Spansk stjerne ramt af blodprop BREAKING NEWS Diego Maradona er død 39 minutter siden Dansk rejsebureau fyrer alle medarbejdere 26 minutter siden LIVE: Hele verden mindes legenden 5 minutter siden Dét sker der med 'Nybygger'-husene\nTorsdag d. 30. aug. 2018 - kl. 17:12 0\nDanmark tæt på to Champions League-pladser\nStormer frem: Europæisk succes og to gruppespil i år betyder, at Danmark er tæt på at sikre to pladser i Champions League-kvalifikationen fra 2020\n2012 var et ganske heldigt år for FC Nordsjælland at vinde mesterskabet.\nFor seks år siden var Danmark nemlig så højt placeret på den europæiske rangliste, at Kasper Hjulmands tropper strøg direkte ind i Champions League-gruppespillet. Ingen besværlig vej med adskillge kval-kampe til de omkring 100 millioner kr. i gruppespillet.\nDet samme overgik FC København året efter, hvor Ståle Solbakken overtog holdet i august og spillerne ikke havde brugt kræfter på kval-kampe.\nTæt på to i Champions League\nSiden er Danmark raslet ned på den europæiske rangliste, hvor placeringen afhænger af de seneste fem års resultater.\nLandets placering afgør, hvor mange hold der kommer direkte i gruppespillet i Champions League og antallet af deltagere i Europa League.\nLavpunktet blev nået i 2016, hvor Danmark var nede som nummer 24 og derfor har vejen de senere år været lang for dansk klubfodbold til drømmeland – Champions League.\nMen nu er der både håb og forventninger om bedre tider for dansk klubfodbold på den store internationale scene.\nSiden det kritiske år 2016 er Danmark igen kravlet i den rigtige retning på ranglisten og har udsigt til at få flere indgange til Champions League.\nDanmark kan dog tidligst få mesterholdet direkte kvalificeret til Champions League-gruppespillet fra sæsonen 2021/22.\nTil gengæld tyder meget på, at Danmark allerede fra sæsonen 2020/21 kan få to hold i Champions League-kvalifikationen – mestrene og sølvvinderne.\nDame N'Doye skal levere på højeste niveau torsdag aften, hvis FCK skal i et europæisk gruppespil. Foto: Jens Dresling.\nSkal to pladser frem\nFør denne sæson lå Danmark placeret som nummer 17 på ranglisten.\nHvis man skal have to mandskaber med i kvalifikationen til Champions League, kræver det en placering blandt de 15 bedste mandskaber.\nOg det har dansk klubfodbold gode forudsætninger for at opfylde. Specielt hvis Danmark får to hold med i Europa League-gruppespillet. FC København og FC Midtjylland står med de bedste kort, mens udsigterne for Brøndby virker nærmest håbløse.\nHvis man fremskriver resultaterne fra denne sæson, er Danmark faktisk aktuelt placeret som nummer 13 på listen for næste år.\nMen konkurrencen om at komme ind i top-15 er meget hård.\nØstrig, Holland, Grækenland, Schweiz, Tjekkiet og Cypern er konkurrenterne om pladserne, og det er meget tæt.\nAyo Okosun sikrede 2-2 mod Malmö FF og har sirket et godt udgangspunkt for europæisk gruppespil for FC Midtjylland. Foto: Lars Poulsen, cvr: 39337169\nAfgørende med to i gruppespillet\nGrækenland, Schweiz, Tjekkiet, Holland og sandsynligvis Østrig har hold med i Champions League i denne sæson.\nDet er en ulempe for Danmark, fordi det udløser flere værdifulde bonuspoint at spille Champions League frem for Europa League.\nDet er på den baggrund meget afgørende for dansk klubfodbolds fremtid, at i hvert fald ét og gerne to klubber kommer med i et europæisk gruppespil torsdag aften, så de kan samle point til det samlede regnskab.\nPå den måde står der ikke kun noget på spil for FC København, FC Midtjylland og Brøndby.\nDet gælder hele Danmarks muligheder for at få flere indgange til Champions League fra sommeren 2020.\nOg som sagt kan den positive effekt med et flere stærke europæiske år betyde, at Danmark fra sæsonen 2021/22 kommer direkte i gruppespillet.\nDet sker, hvis Danmark er blandt de 11 bedste nationer på den europæiske fodboldscene.\nSådan har placeringen på ranglisten udviklet sig for Danmark\nDanmark skal op at placere sig blandt de 11 bedste, hvis de skal have et hold direkte kvalificeret til Champions League. Hvis Danmark skal have to hold med i Champions League-kvalifikationen, skal placeringen være blandt de 15 bedste nationer.\n2019: 13 (indrangering på nuværende tidspunkt)\nSå mange point har de danske hold spillet ind\nFC København: 6\nEn sejr giver ét point, mens der er 0,5 point for uafgjort. De i alt 15 point skal divideres med antallet af hold (fire) for at få den aktuelle koefficient for denne sæson: 3,75\nEuropa League Skæbneaften for danske klubber: FCK kan score 75 millioner


Kommercielle satellitbilleder fra hele kloden - hver dag | Ingeniøren\nKommercielle satellitbilleder fra hele kloden - hver dag\nFirmaet Digiglobe kan med en ny jordobservationssatellit, som blev opsendt tirsdag, tage billeder fra hele Jorden med en opløsning på ned til 50 centimeter.\nAf Thomas A. E. Andersen 20. sep 2007 kl. 07:21 0\nUSA opsendte tirsdag jordobservationssatellitten Worldview-1 med en Delta-2-raket fra Vandenberg-rumcenteret i Californien. Den 12 etager høje Delta-raket blev opsendt mod syd, og efter 73 minutter blev Worldview-1 placeret i sin bane.\nJordobservationssatellitten vejer 2,5 tons og skal kredse omkring Jorden i 450 kilometers højde. Med en omløbstid på 95 minutter kan den levere kommercielle jordobservationsbilleder med en opløsning på ned til 50 centimeter. Fra sin bane kan satellitten dække et område på 750.000 kvadratkilometer hver dag.\nSatellitten ejes af Digiglobe, som allerede har drevet Quicbird-satellitten i seks år. Worldview-1 er en kæmpe forbedring, specielt med hensyn til dækning. Med de to satellitter kan firmaet levere billeder fra alle steder på jordkloden hver dag.\nWorldview-1 er bygget af Ball Aerospace og er den første kommercielle jordobservationssatellit udrustet med gyroskoper. Med disse kan WordView-1 hurtigere dreje. Desuden kan satellitten rumme mange flere billeder pr omkredsning.\nDigiglobe regner med, at Worldview-1 er klar til brug om en måned, mens Quickbird forventes at fungere i endnu to år.\nBall Aerospace er i gang med at bygge en ny satellit for Digiglobe, Worldview-2. Den kan være klar til opsendelse i slutningen af 2008.\nPå grund af den store opløsning har statslige amerikanske organisationer allerede skrevet kontrakter på at modtage data fra Worldview-1.\n25 Delta-2-raketter tilbage på lageret\nOpsendelsen var den 75. vellykkede i træk for Delta-raketterne. Siden Delta-2-raketten kom på markedet i 1989, har den gennemført 130 opsendelser, hvoraf de 128 har været vellykkede.\nBoeing, som bygger Delta-2-raketterne, har 25 tilbage, som skal benyttes til opsendelser i de kommende år. Men Nasa har besluttet at fases Delta-2 ud, når de resterende raketter er brugt op.\nAf de 25 tilbageværende raketter er 11 købt af Nasa, to af det amerikanske luftvåben til GPS-satellitter og tre af kommercielle kunder. De resterende seks raketter er endnu ikke solgt.\nDen næste Delta-2-opsendelse er planlagt til næste uge, når Nasas udsatte Dawn-sonde skal sendes af sted mod asteroiderne Vesta og Ceres.\nEmner : SatellitterRumfartøjer\nDelta 2 på vej på pension 15. jun 2007\nNasas discount-sonde af sted mod Mars 06. aug 2007\nSådan lyder en helikopter på Mars


Søg efter hotel i Singham\nLandhaus Weidenhof...Værelsespris per nat fra Flere områder i Bad Griesbach (Bayern)\nSingham tilbyder en fremragende base, hvorfra man virkelig kan opleve Bad Griesbach (Bayern)s seværdigheder. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Singham er velsignet med livlige omgivelser, udsøgte restauranter, butiksgader og smukke seværdigheder. Hvis du leder efter de bedste hoteller til den bedste pris, behøver du blot at gå ind på Agoda.com. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Det eneste du skal gøre for at få adgang til de bedste hoteltilbud i Singham er at udfylde dine planlagte rejsedatoer i søgefeltet.\nUdvalgte hoteller i Singham, Bad Griesbach (Bayern) Populært valg!\nNår du besøger Bad Griesbach (Bayern), så vil du rigtigt føle dig hjemme på Landhaus Weidenhof, der...\nHoteller i Singham: Landhaus Weidenhof


Spirits of the Dead | Himmelskibet\nFilm, Frankrig 1968, 121 min.\nInstr.: Roger Vadim, Louis Malle og Federico Fellini\nMedv.: Jane Fonda, Peter Fonda, Brigitte Bardot, Alain Delon, Terrence Stamp, m.fl.\n1960erne var det store årti for filmatiseringer af Edgar Allan Poes historier. De mest kendte af dem er nok stadig Roger Cormans amerikanske udgaver, primært med Vincent Price i en hovedrolle. Disse har jeg set nogle stykker af for nylig, og de er ganske udmærkede, selvom indholdet oftest er et miskmask af adskillige forskellige Poe-historier. Med episodefilmen Spirits of the Dead (Histoires extraordinaires) kom franskmændene på banen; her er der tale om tre korte Poe-versioner i én, instrueret af to kendte franskmænd og en kendt italiener.\nMin reaktion på disse tre episode-film er at franskmændene burde holde sig langt væk fra Poe. Den ene film er værre end den anden, og der er langt mere navlebeskuende instruktør-ego i disse film end der er Poe. Var det mon en konkurrence om hvem der kunne lave den værste Poe-filmatisering? Disse film er domineret af ulideligt prætentiøse og lommefilosofiske voice-overs, mens personerne generelt er udtryksløse og dramaet er en stiv karikatur af sig selv.\nI den første film, en ektremt simplificeret udgave af Poes historie “Metzengerstein”, følger vi nogle dekadente aristokrater som nonchalant intrigerer mod hinanden, nonchalant udholder livets ufattelige meningsløshed og på teatralsk men effektløs vis tager konsekvensen af deres overklasse-weltschmerz. Man føler ikke med dem, og deres egne følelser virker også falske. Dialog er der næsten intet af. Det eneste gode ved den første episode er at man ser smukke Jane Fonda i det ene fantastisk flotte kostume efter det andet; stort set et nyt outfit i hver scene. Måske er det i virkeligheden hendes garderobe der er temaet her?\nDen anden film, baseret på “William Wilson”, er endnu et fransk studie i utiltalende apati, hvor vores onde hovedperson bl.a. pønser på at dissekere en ung kvinde levende. Hvor tonen i Poes litterære, engelsksprogede historie er afvæbnende imponerende og stemningsfuld, bliver denne franske udgave blot til et karikeret studie i følelsesløs grusomhed; stift, smagløst og kedeligt.\nDen tredje film, “Toby Dammit” af Fellini, er den mest besynderlige og selvoptagede af de tre. Den virker med sine mere end 60 minutters længde uendelig i sin emmen af kontinental pseudo-intellektualisme og bøsset æstetik. Den handler om en falleret og alkoholiseret engelsk skuespiller som er taget til Rom for at filme sit store come-back, mest fordi han får en ny Ferrari i betaling. Terrence Stamp i hovedrollen gør hvad han kan for at passe ind i Fellinis udtryksform, og det formår han faktisk; han er en af de få skuespillere som har en karisma der siger spar to, ligesom f.eks. også Peter Cushing og Christopher Walken. Desværre kan hans evner ikke redde dette cinematiske biluheld. Opsøg hellere Poes originale historier.\nKarakter: 2 stjerner ud af 10.\nDette indlæg blev udgivet i Film og tagget Another World Entertainment, Edgar Allan Poe, Himmelskibet nr.39, Tue Sørensen. Bogmærk permalinket.


Sex dating dk dating for gamers\nrejste sig kom lidt efter 10.02.2016 nogle prostituerede som har opsøger bordel, betaler sorte 10.02.2016 siger den\nOnline Datingsite Find De Bedste Dating sider nu motorcykeldating. Helt Danmarks Nye datingside for alle dk. Porn Sex Games Dansk Poro Bartum Forskere.\nDet første eksempelvis, som vi tænker generelt er vigtigt at få med, når der snakkes gratis dating online er Dating. dk og tucsonstreetcar.info Derudover er Sexhunt. dk. SAME SEX DATING PRANK\nBegynder dating: Sex dating dk dating for gamers\nÆldre kvinder yngre mænd filipina dating free Formidlingsforslag umiddelbart efter tilmelding. Ikke flere Raids i WOW hvor der kun er kinesiske farmere. Efter at have smurt mig en lækker sandwich med kylling, fik jeg en anden og for denne blog mere vedkommende idé. Eller log ind med en Facebook-konto. Dermed forsvinder altså denne frygt for at blive afvist og pinligheden som alle andre end alfahannerne kender til. Sidstnævnte er ejet af det store amerikanske selskab IAC, der er børsnoteret og ca.\nLuder viaplay erotisk Det er sårende og frustrerende at finde ud af. Det er det vores hjerte brænder. Held og lykke til dette, ønskes du herfra. Næsten ens på alle dating sider. Offline jeg kan da med vold og tvang få min kæreste til og blive i samme rum hvis jeg får lov og spille. Dette sker så måske bare, når deres børn er lagt i seng, hvorefter kærligheden kan begynde eller nye mennesker kan mødes på bedste vis.\nMASSAGE MED HAPPY ENDING I WANT YOU DATING 966\nTilmelding med få felter. De fleste frygter en afvisning og leder derfor efter dating profiler uden for mange seriøse krav. Hovedsider Gratis Dating Sider. Style designed by Artodia. Altså et rigtigt fint bud, på en af landets lækre gratis dating sider uden betaling. Derfor har vi forhørt os hos fotografer, marketing konsulenter, coaches og. Offline frans har ret.\nSex dating dk dating for gamers - ingen\nDet er udelukkende for at højne din egen selvtilfredshed, så du udstråler harmoni. Ejer også nummer to Kun fire ud af ti er danske sites. Alt i alt, en af mange lækre dating sider. Offline Faktisk, så er konceptet slet ikke dårligt. Nogle mennesker der har erfaret, at det er rimeligt rart at mødes med en masse andre søde mennesker online, som alle er mere eller mindre desperate efter at finde sig en kæreste indenfor den nærmeste fremtid. Hvem bygger den charmerende herre på? Måske passer en af dem bedre til dig...\nSex dating dk dating for gamers - Muse forbedrer\nNå, men hvis tucsonstreetcar.info nogensinde kom, ville jeg nok ikke blive medlem... Prøv selv gratis NU! Spørg om lønsedler, tillæg, feriepenge og skat.. Det gør vi ikke mere. Helt Danmarks Nye datingside for alle dk. Offline jeg kan da med vold og tvang få min kæreste til og blive i samme rum hvis jeg får lov og spille,... Dette betyder altså, at folk med børn også kan benytte sig af gratis online dating.\nhele tiden opdateret test barnets køn\nforfald ikke overdrive\nrart nogen gider\nman kunne bygge små ringmure\ndet måske som muligt\nHareskovby fie laursen dating\nProstitution i danmark kønsfordeling i danmark\nGratis dating profil emma watson dating\njyderne virkelig misundelige\nnogle siden, der slags liv fra\nfor længe har jeg lagt\nhavde bragt kraftig


Har du nogensinde set på højre side af dit tastatur og spekuleret på, hvad knappen var mellem Ctrl og Windows-nøglen? Og hvorfor er ikke den nøgle på venstre side som de andre ved siden af ?? Dette er mine venner, der er kendt som menuknappen, og det har eksisteret i lang tid på trods af, at det kun bliver brugt af få personer gennem årene.\nHvis du ikke er sikker på, hvilken nøgle jeg taler om, tjek dette diagram. Menu-tasten er placeret til højre for mellemrumstasten mellem Windows-nøglen og Ctrl-tasten. I modsætning hertil har menutasten ikke en duplikat som Alt, Ctrl og Windows-tasten gør på begge sider af mellemrumstasten.\nHvad er menuknappen til?\nMenu-tasten, også kendt som applikationstasten, har et formål, og det formål, der er blevet ret overflødigt lige siden to knapmus blev almindeligt sted. Menu-tasten åbner en kontekstmenu for ethvert emne, som det aktuelt er valgt. For det har nogle mennesker tilnavnet det "kontekstmenu" -knappen. Hvis der ikke er valgt noget, vil det nogle gange ikke gøre noget afhængigt af den applikation, der er åben. Nøjagtig samme ting kan gøres ved hjælp af den højre museknap, og i nogle applikationer genvejstasten Shift + F10.\nTilbage i dagene før vi brugte mus til at styre computere, var denne nøgle til nytte for at åbne menupunkter for forskellige applikationer. Og selv efter at musen blev populær, tog det stadig tid før to knapmus blev introduceret.\nEksempler på brug af menutasten\nPå Windows-skrivebordet åbner menutasten kontekstmenuen.\nI Windows Stifinder og Task Manager er der igen. Bare tjek den kontekstmenu handling.\nIkke at tage tingene ud af konteksten, men det virker også i Windows Media Player. Bemærk, hvordan det fungerer ligesom højre museknap.\nAlt i alt er menuknappen ret ubrugelig for de fleste brugere i den moderne computermiljø. Nogle tastaturer indeholder ikke længere menuknappen, men jeg har set masser, der stadig har det. Selvfølgelig, hvis du nogensinde sidder fast uden en mus, og du skal åbne kontekstmenuen, vil denne gode nøgle komme til nytte. Hvis et tastatur ikke har det, skal du ikke glemme om hurtigtasterne Shift + F10 eller Ctrl + Shift + F10 som alternativer.\nWindows Vista bliver 10 i dag - begyndelsen af det moderne Windows OS\nSådan opretter du en historie og evidens slet knap for at gøre CCleaner køre stille i baggrunden


Kloge Hænder – Baunehøj Efterskole\n2710\t1 Kristian Damgaard\nI starten af april tog Baunehøj imod indbydelsen til at besøge en række større og mindre erhvervsvirksomheder i Frederikssunds-området under arrangementet: Kloge Hænder.\nDagen er igangsat af erhvervsvirksomheder over hele landet og intentionen er at udbrede elevernes kendskab til de mange forskellige erhvervsmuligheder der venter dem fremover.\nEleverne havde en god og oplevelsesrig dag, som lærte dem om nye fagområder indenfor både uddannelse og erhvervsmuligheder.\nHerunder er et par beretninger:\nBautahøj Konferencecenter af Liva og Julie:\nDa vi ankom på Bautahøj Konferencecenter, blev vi mødt af et sødt personale, der tog godt i mod os. Vi blev vist rundt og lærte lidt om stedets historie. Bautehøj ligger 5 minutters gang nord for Baunehøj.\nEfter rundvisning blev vi delt ud i grupper, hvor vi så forskellige dele af det, at arbejde på et hotel. Nogle så hvordan poolen fungerede, andre fik prøvet at gøre værelser rene og nogle tredje prøvede at være kokkke. Vi sluttede af med at planlægge en fiktiv kursusdag på Bautahøj. Efter det hårde arbejde fik vi en lækker frokost i restauranten. Vi havde en sjov dag, der gav et godt indblik i, hvordan man driver et kursus- og konference-center.\nProcom af Nikolaj T:\nEfter en tur med den bus som skolen havde lejet, blev vi vist ind af bagindgangen til firmaet PROCOM. Afdelingslederen Gitte ledte os hjemmevandt gennem store haller, der indeholdt et væld af industrielle materialer og maskiner. Efter en hurtig tur gennem administrationsafdelingen ankom vi til vores bestemmelsessted, et kontor-lignende rum, hvor der var dækket op til vores ankomst med wienerbrød og juice.\nEfter en kort præsentation af firmaet blev vi delt op i tre mindre grupper med hver sin guide, der entusiastisk forklarede og svarede på spørgsmål. Selvom det meste af den højteknologiske information om radioer gik tabt for mig, var det fedt at se, hvordan en virksomhed kan løbe rundt; det mindede om hvordan en myretue er bygget op.\n← morgensang om at være tvilling på efterskole RUN4FUN i Danmarks smukkeste vintermørke skov →