Udvælgelse af behandlinger, salver og cremer til alle former for dermatitis i ansigtet - Præparater\nEn perioral type dermatose udvikler sig rundt om munden af forskellige årsager. Under graviditeten opstår sygdommen på grund af kombinationen af visse fødevarer. Det ses også på baggrund af gastrointestinal dysfunktionalitet og langvarig hormonbehandling.\nNår dermatitis på forsiden af en kost indebærer udelukkelse fra kost kulhydratprodukter i form af slik, sukkerholdige drikkevarer, semolina, bage mel af højeste kvalitet, muffin, marmelade.\nEn inflammatorisk hudsygdom, der hedder dermatitis, forårsager mange problemer for patienten, men det er især problematisk, hvis symptomerne på sygdommen fremkommer på ansigtet. Denne kosmetiske mangel bringer ikke kun fysisk lidelse, men også psykiske problemer. Atopisk dermatitis i ansigtet optræder ofte i tidlig barndom, men andre typer af denne sygdom kan påvirke voksne. Vi vil fortælle dig, hvordan du identificerer og behandler forskellige former for denne sygdom.\nFør du behandler dermatitis, skal du lære at skelne denne lidelse fra andre hudsygdomme. Hvad der ser ud som dermatitis, er det let at forstå fra billedet på netværket. Hvis du bemærker et af følgende symptomer på sygdommen på dit ansigt, skal du besøge en læge:\ndannelsen af områder med irritation og rødme;\nUdslæt af udslæt på alle dele af huden, både fordelen og hele kroppen;\nskrælning af huden (ikke alle kan forekomme);\nømhed eller øget følsomhed af det epidermale lag\nsjældnere en stigning i temperaturen.\nForskellige dermatitis kan forveksles med andre hudsygdomme (psoriasis, lupus erythematosus), så lægen skal foretage diagnosen efter en grundig undersøgelse af patienten og tage historie og test. Dermatitis på ansigtet, såvel som på andre dele af kroppen, går gennem flere faser i sin udvikling:\nDet akutte stadium er begyndelsen af sygdommen. På huden kan der forekomme hævelse og rødlige pletter. I nogle typer af dermatitis forekommer bobler fyldt med væske. Fremgangsmåden ved dannelse af udslæt ledsages af alvorlig kløe og brænding.\nDen subakutiske form er kendetegnet ved udseendet af tørvægt og skorper, hvilket forårsager ubehag med kløe og ømhed. Årsagerne til overgangen af sygdommen fra akut til subakut ligger i den forkerte eller ineffektive behandling af indledende fase samt det fuldstændige fravær af terapi.\nDen kroniske fase af sygdommen manifesteres af perioder med fritagelse, når symptomerne på sygdommen er fuldstændig fraværende. Disse perioder erstattes af eksacerbationer, hvor alle tegn på sygdommen er tydeligt manifesteret. Den kroniske form er vanskeligere at behandle og har et tilbagefaldskursus.\nÅrsager til dermatitis er som følger:\nDet er vigtigt! Lokal behandling af dermatitis kan give en god midlertidig effekt, men for at slippe af med sygdommen helt er det nødvendigt at identificere og eliminere årsagen til sygdommen.\nFør du begynder behandling af dermatitis i ansigtet hos voksne eller børn, er det nødvendigt at fastslå typen af denne sygdom. Følgende sygdomsformer findes:\nAllergi skyldes forekomsten af denne type sygdom. Mange potentielle allergener kan provokere sygdommen:\nallergifremkaldende fødevarer (f.eks. chokolade, citrus, jordbær osv.);\nAllergisk dermatitis i ansigtet, primært manifesteret af tåre, udslæt, hævelse, løbende næse, rødme og kløe. Som regel ved første kontakt med et allergen forekommer symptomerne på sygdommen ikke, men efter gentagen kontakt vil lidelsen mærkes om 4-5 dage.\nHvis du har allergisk dermatitis i ansigtet, skal behandlingen begynde med at identificere allergenet og slutte kontakt med det. Antihistaminbehandling er også indiceret. Hvis irritationen ikke er identificeret og fortsat påvirker kroppen, er komplikationen af sygdomsforløbet og dens overgang til en mere kompleks atopisk form ikke udelukket.\nDet er ikke nødvendigt at forsøge at helbrede denne form for sygdommen derhjemme, fordi den har en meget kompleks udviklingsmekanisme. Hvis du ikke behandler sygdommen eller gør det forkert, så kan det blive kronisk og forårsage eksem.\nÅrsagerne til denne sygdom er ofte forbundet med arvelig disposition. Hvis begge forældre har en form for allergi, er sandsynligheden for dermatitis hos et barn mere end 90 procent. Med en 60 procent chance for sygdommen fremkommer hos børn, har en af deres forældre tendens til allergi.\nrød udslæt på ansigtet (normalt på kinderne);\nDenne type sygdom er mere almindelig i tidlig barndom. I nogle børn går den helt i alderen fire og i andre går den i kronisk form og er kompliceret af eksem eller bronchial astma.\nHvordan man helbreder denne lidelse, bør kun afgøres af en læge, da behandlingen skal være omfattende. Det er nødvendigt at identificere og stoppe kontakten med allergenet. Vist mad til mad. I alvorlige tilfælde er hormoner ordineret.\nKontakt dermatitis i ansigtet ligner meget sygdommen af en allergisk natur. Den eneste forskel er, at kun de hudområder, der er i kontakt med stimulus, påvirkes. Ailment kan provokere sådanne ting:\nlakker, maling, løsninger;\nEn af de typer af kontaktdermatitis kan betragtes som soldermatitis. I dette tilfælde reagerer huden med rødme og kløe på solens stråler. Denne type sygdom kan behandles hjemme. Det er nok at stoppe kontakten med det irriterende og drikke et kursus antihistaminer.\nDet er vigtigt! Hvis du ikke holder opmærksom på kontaktdermatitis i lang tid og ikke behandler det, kan rødme være kompliceret ved hudafskalning, udslæt og tilsætning af en sekundær infektion.\nDenne art diagnosticeres oftere i perioden fra 20 til 30 år. Normalt udslæt og rødme er lokaliseret rundt om munden, men undertiden diagnostiseres dermatitis på øjnens næse og hud. Sygdommen er karakteriseret ved udseendet af pletter i forskellige nuancer (fra lysrosa til lyse rødt). Når du når de kolde steder, kan det falme.\nI en forsømt form bliver overfladen af rødlige pletter kuperet, de rager ud over huden. Denne form for dermatitis er den nemmeste at behandle. Det er nødvendigt at vælge den rigtige pleje og kosmetik, helbrede indre sygdomme.\nFremkomsten af denne form af sygdommen er forbundet med øget produktion af talgkirtler i talg. På denne baggrund forbedres aktiviteten af opportunistisk svampeflora på menneskets hud. Svampen inficerer epitelet og føder på lipiderne indeholdt i talg.\nOfte er sygdommen lokaliseret i de hårede områder af hovedet, hvor det manifesterer sig i skæl. Hvis huden på ansigtet påvirkes, kan sygdommens tegn variere afhængigt af dets form. Der kan være to:\nFedtet. Pustulært udslæt på huden, acne, acne, comedoner. Huden er skinnende og har en usund gråagtig farve.\nTørt. Huden begynder at skrælle og klø. Hvide skalaer dannes på huden, hvilket ikke er så nemt at slippe af med.\nKun lægen beslutter, hvordan man behandler dermatitis i ansigtet, afhængigt af sygdommens form og type. Ved behandling af allergiske former for dermatitis, er antihistaminer nødvendigvis ordineret (Zyrtec, Erius, Telfast). For at eliminere symptomerne foreskrevne salver og cremer til lokal anvendelse. Som en desensibiliserende behandling indgives intravenøse væsker af en 10% calciumgluconatopløsning.\nDet er vigtigt! Patienten skal følge en kost med undtagelse af allergifremkaldende produkter.\nFor at forbedre tilstanden af huden med kontaktdermatitis, ordineres kortikosteroider, for eksempel Lokoid eller Advantan. De skal smøre den berørte hud en gang om dagen i tre eller fem dage.\nTil topisk behandling af atopisk dermatitis kan lægen ordinere et af følgende midler:\nElokom lindrer hævelse og eliminerer kløe. Salven bruges til skrælning af huden, og cremen i nærvær af inflammatorisk infiltrerer.\nAfloderm reducerer hævelse og kløe, har antiinflammatorisk effekt, komprimerer blodkar. Behandlingsforløbet er 3 uger.\nTrixer er en speciel creme til nedsættelse af hudens følsomhed. Det påføres to gange om dagen til renset hud.\nSolkoseryl i form af salve og gel fremskynder helbredelsen af huden, eliminerer irritation, genopretter de dybe lag af dermis. Huden behandles et par gange om dagen.\nSamtidig normaliseres tarmflora med Bifidumbacterin, Hilak Forte eller Smekta. For at berolige nervesystemet ordinerer lægen Persen, Atarax eller Tofisopam.\nVed behandling af seborrheisk dermatitis kan man ikke undvære svampedræbende stoffer og salver samt produkter baseret på salicylsyre. For at styrke det viste immunindtag af vitaminer E og A samt fiskeolie. Salver med zink tørrer huden og kæmper mod svampeflora.\nVed behandling af oral dermatitis er det nødvendigt at opgive steroidsalver, fluortandpasta. Medicinske kurser udføres under anvendelse af Trikhopol og Metronidazol. Med pustulær udslæt ses et kursus af antibiotikabehandling. Vitaminbehandling - riboflavin, vitamin B6, nicotinsyre, Ascorutin.\nDermatitis - betændelse i huden, der skyldes virkningerne på det af forskellige skadelige faktorer. Sygdommen lever ikke blot fysisk ubehag (kløe, brænding, smerte), men også psykologisk (begrænsning af kosmetiske defekter fører til interne komplekser). Det er især svært for kvinder, for hvem enhver mangel på udseende er en universel katastrofe. Den tidligere dermatitis i ansigtet genkendes, jo hurtigere og lettere vil du slippe af med det.\nDet vigtigste er at genkende dermatitis på ansigtet i tide: dets symptomer kan meget ligner almindelige allergier eller betændelse, såvel som psoriasis eller lupus erythematosus. Heri ligger faren: Forvirrende en sygdom med en anden, vil du savne dyrebar tid, og behandlingen kan blive forsinket i uger eller endda måneder. Vær opmærksom på udslæt og neoplasmer, der vises på din hud. Sammenligner dem med de typiske tegn på dermatitis, vil du være i stand til at mistanke sygdommen i tide. I medicin er der tre stadier af sygdomsudviklingen, afhængigt af graden af manifestation af dets symptomer.\nsygdommens begyndelse er karakteriseret ved udseendet af en lille men mærkbar irritation på ansigtet i form af røde pletter;\nMen sæsonmæssigt manifesterer alle disse tegn sig med en ny, endnu større kraft;\nDette er de ubehagelige og ret smertefulde symptomer på hudens huddermatitis, hvilket forårsager en masse problemer. Hvis de første tegn på denne farlige sygdom forekommer, bør du forsøge at finde årsagen. Faktisk kan terapi uden fuldstændig eliminering være helt ubrugelig.\nFind ud af årsagerne til dermatitis i ansigtet kan være dig selv før du besøger en læge. Hvis du har mistanke om, at du har denne sygdom, skal du se nærmere på dit eget helbred og den livsstil du fører. Måske ligger den provokerende faktor netop i dem. Blandt de mest almindelige årsager til hudlæger er følgende.\nHvis en person fører en usund livsstil, der ofte er underlagt stress, improviseret brug af makeup, vil huddermatitis i ansigtet ikke holde dig venter. Sådanne mennesker falder ind i risikogruppen. For at beskytte sig mod en sådan katastrofe bør man regelmæssigt tage forebyggende foranstaltninger: behandle sygdomme i tide, moderat arbejde og hvile, gå mere og spille sport. Dette gælder for alle former for dermatitis i ansigtet, og der er faktisk en hel del af dem, og hver af dem er kendetegnet ved sine egne egenskaber.\nIfølge de seneste data, hvis før dermatitis på ansigtet var mange små børn, i dag lider 12 ud af 100 mennesker af denne sygdom.\nSymptomer: svag rødhed, udslæt, lacrimation, løbende næse, puffiness (i starten), hovedpine, forringelse af den generelle tilstand, ar i ansigtet (med løbende form).\nVirkningsmekanismen: Et allergen går ind i blodbanen og binder til dets proteiner.\nAtopisk dermatitis, der påvirker ansigtet, kan behandles i flere måneder. Derfor er det nødvendigt at behandle den allergiske type af sygdommen til tiden.\nSymptomer: Lille rødme (i starten), kløende blærer og omfattende skrælningspletter (med forsømt form).\nOral dermatitis i ansigtet (rosacea-lignende) er kroppens reaktion på den langsigtede brug af nogle eksterne midler.\nSymptomer: lyserøde eller blodrøde pletter rundt om munden, i det mindste på næse og øjenlåg.\nÅrsager: Langsigtet brug af eksterne produkter som tandpasta, kosmetik, cremer, salver, læbestift; stofskifteforstyrrelser, fordøjelses- og nervesystemer, hormonelle lægemidler.\nPrognose: Skadelige pletter omdannes til kuperede fortykkelser, hvilket kan være meget vanskeligt at fjerne.\nKosmetologer råder hvert halve år til helt at ændre din kosmetiske taske og førstehjælpskit, uanset hvor meget du kan lide dem. Dette vil ikke gøre det muligt for huden at vænne sig til de samme midler, som i sig selv er forebyggelsen af oral dermatitis i ansigtet.\nSymptomer: acne, comedoner, gråagtigt ansigt, skinnende hud (olieagtig seborrheisk dermatitis på ansigtet); flakning, flakning af hudflager, kløe (tør type sygdom).\nÅrsager: Saprofytisk flora begynder at formere sig i vid udstrækning, ændre den sebaceøse kirtlers kemiske sammensætning, immunsystemets svigt.\nSeborrheic dermatitis påvirker ofte ikke blot ansigtets hud, men også hovedbunden, der forårsager kløe og skæl. På trods af så mange sorter af sygdommen, er hver af dem berettiget til kompleks behandling. Det anbefales ikke at gøre det selv. Selv folkemyndigheder, der er blevet testet gennem årene, bør kun bruges som hjælp til hovedterapien og kun med tilladelse fra lægerne.\nSalve til dermatitis på ansigtet: zinksalve, Elokom, Afloderm, Radevit, Trikzera, Indometacin, Solcoseryl;\nAf de ikke-hormonale salver kan isoleres separat Losterin. Denne salve er baseret på naphthalan, som bruges til behandling af psoriasis, dermatitis, eksem.\nDer er en bestemt kost for dermatitis på ansigtet, hvilket giver mulighed for hurtigere genopretning:\ndrik mere friske juicer;\nudskift den fede mad, der er kogt;\nlæne sig på fødevarer, der indeholder en masse pyridoxin (vitamin B6): bananer, tomater, gulerødder, ærter, bønner, linser, bladgrøntsager, frø, bær, korn, korn.\nOg selvfølgelig er den vigtigste regel i kosten for dermatitis i ansigtet at udelukke allergener fra mad.\nHvis du kan ændre dine vaner og livsstil, vil det have en positiv effekt, ikke kun på betingelse af din hud, men også på andre parametre for dit udseende (dit hår vil ikke falde ud, fedtene på din mave og sider bliver deponeret osv.). Med tilladelse fra lægen kan du bekæmpe dermatitis i ansigtet ved hjælp af folkemedicin.\nBehandling af dermatitis med folkemekanismer er kun mulig efter en medicinsk konsultation, ellers kan der opstå komplikationer.\nKlem hele barberingsrøret i en separat beholder. Tilsæt 10 gram tjære til det, varme til 60 ° C. Smør problemområder 2-3 gange om dagen.\nBland revet rå kartofler (100 g) med honning (10 ml).\nSlib 4 blade af frisk plantain, tilsæt 60 ml hvid tør vin. Lad i 5 timer. Sug gaze i infusionen og anvend problemområder.\nHvis du begynder at mistanke om, at pletterne på dit ansigt ikke er så harmløse og kan være et forstyrrende signal om dermatitis, tøv ikke med. Det er bedre at kontakte en hudlæge så hurtigt som muligt. Efter behandlingsforløbet og et sæt passende forholdsregler vil du igen være i stand til at mærke fløjls og ømhed i din hud uden skrælning og ubehageligt udslæt. Heal nødvendigvis - og så vil denne sygdom ikke tør at røre dit ansigt længere.\nUklar udslæt på fingeren\nHvad er kold astma?\nYorks har et godt helbred, for ikke at blive kendt som smertefulde hunde.Men efter at have talt med dyrlæger og ejere af Yorkshire terrier, efter at have studeret en masse litteratur, fik vi en temmelig imponerende liste over mulige racer og andre sygdomme.


Ajikura CaroCaro i Mie til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n222 Uramura-cho, Toba, Mie, Japan, 517-0025 - Se på kort\nJapansk stil med hot spring-bad (kun værelse opkrævning) (Japanese Style with Hot Spring Bath (Room Charge Only))\n2 enkeltsenge - Ryger med eget badeværelse (Twin - Smoking with Private Bathroom)\nNabolag Toba Tsu Kameyama Komono\nMere om Ajikura CaroCaro\nAjikura CaroCaro, der er ideelt til sjov og afslapning, ligger i området Toba i Mie. Med sin beliggenhed kun fra byens centrum og fra lufthavnen tiltrækker dette populære 4.5-stjernede hotel talrige rejsende hvert år. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nAjikura CaroCaro tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Mie. Gæsterne på dette hotel har glæde af 24-timers vagter, døgnåben reception, trådløst internet i fællesområder på stedet.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Mie, så er Ajikura CaroCaro det perfekte sted til en spændende rejse.


Varla glemte, hun talte med statsministeren | TV2 Nord\nVarla glemte, hun talte med statsministeren\n88-årige Varla var en central del af Helle Thornings nytårstale. En sjov og pudsig oplevelse.\n02. jan 2014, kl. 11:01\nDa Helle Thorning Schmidt i aftes talte til nationen var det med et nordjysk islæt i form af 88-årige Varla Christensen fra plejecenteret Støberiet i Brønderslev.\nStatsministeren fortalte om sit efterårsbesøg hos Varla Christensen, der gjorde indtryk på Helle Thorning Schmidt i den større diskussion om velfærdssamfund og ældrepleje.\n- I efteråret besøgte jeg Varla, som bor på et plejecenter i Nordjylland, og vi fik en god snak. Varla har haft et langt og aktivt liv. Hun har drevet en garnforretning, og hun har klaret sig hjemme indtil for nylig. Det er hun glad for. Men hun er også glad for, at velfærdssamfundet stod klar, da hun blev syg og ikke længere kunne bo alene, lød det fra statsministeren.\nDagen derpå er Varla Christensen en eftertragtet dame. Flere medier vil gerne snakke med Varla fra nytårstalen, og både besøg og tale har ifølge Varlas datter været en spøjs oplevelse for hele familien.\n- Det var en sjov og meget pudsig oplevelse. Jeg synes, det var en varm og meget nær nytårstale, der var noget anderledes end andre år, siger Varlas datter Elly Ørnberg.\nUnder det halve time lange besøg snakkede Varla og Helle Thorning blandt andet om, hvordan det er at få børn og blive ældre, og mens gangen var fuld af PET-agenter og pressefolk var der en lun stemning i den 88-åriges stue.\n- Jeg tror, min mor glemte, det var Statsministeren, hun snakkede med, for det var fantastisk hyggeligt og naturligt. Hun var meget engagereret og havde god tid til min mor, og vi tror, hun nød, at hun ikke behøvede at være Statsminister, men bare kunne være sig selv, siger datteren Elly om sin mors oplevelse af statsministerens besøg.\nTo breve med ukendt hvidt pulver standset af postvæsnet, inden de blev afleveret til to nordjyske afdelinger af Jyske Bank


Olive Kitteridge af Elizabeth Strout – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\n“Bogelskere, mærk jer dette navn: Olive Kitteridge ... Du vil aldrig glemme hende.'' USA Today\nanmeldt af Henriette Rostrup 2011.03.10\nEt stilfærdigt mesterværk\nSå snart sidste side er vendt begynder man at savne den ikke altid lige sympatiske Olive Ketteridge og de andre komplicerede karakterer, som Elizabeth Strout beskriver med stor humor og fine nuancer. En bog man sent vil glemme. [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af Tonny Vorm 2010.12.17\nIntelligent portræt af jævne menneskers smådesperate liv\nElisabeth Strout har en skrevet en roman om jævne amerikanere, hvis 13 kapitler hver fortæller en afsluttet historie. Den kan derfor med fordel læses som en novellesamling, der intelligent og fascinerende afdækker de spændinger og længsler, som bevæger os under hverdagens banale overflade. Agnete Dorph Stjernfelts oversættelse er fin og følsom. [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af Mai Misfeldt 2010.12.17\nElisabeth Strout fik Pulitzerprisen i 2009 for sin meget vellykkede roman om den stolte, hårde Olive Kitteridge fra Crosby, Maine, som bløder inden i. Sårede følelser, utroskab, svigt og kærlighed blandt byens indbyggere er emnerne i de 13 kapitler, som alle direkte eller indirekte handler om Olives besværlige sind. [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af Katrine Sommer Boysen 2010.12.08\nDet specielle i det ordinære\nOversættelsen af Elizabeth Strouts Pullitzer-vinder er pletfri og romanen er en storslået læseoplevelse. De stille eksistenser i den lille Maine-by beskrives med kærlighed og raffineret diskretion på en måde, så de private dramaer står endnu mere nøgne end hvis de var blæst op med stor patos. [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af May Schack 2010.11.20\nNår livet ødsles bort\nElizabeth Strout lister sig rundt i en lille amerikansk flække og skildrer, i en blanding af roman og novellesamling, menneskers ensomhed, skjulte historier, minder og dagligdag. Overalt i historien om Olive Kitteridge falder udsagn som 'dag efter dag blev ødslet ubetænksomt væk.' Banalt, ja, men eftertanken melder sig alligevel efter endt læsning. [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af Jonas Hindsholm Bentzen 2010.11.16\nPsykologisk og farverigt portræt\nFru Ketteridge besidder ikke den store overbærenhed overfor andre menneskers fejl og mangler. Hendes gradvise erkendelse af sit eget familielivs brister er blændende beskrevet. Knap så lydefri er de novellelignende kapitler, der kaster et blik på andre familiedramaer i den lille by, hvor handlingen udspiller sig. Pointerne bliver her og der lidt sødladne, men romanen er klog og velfortalt. [Refereret af bog.nu]\nMit navn er Lucy Barton af Elizabeth Strout Hæftet bog · Ebog · Lydbog\nHæftet bog, Gyldendal, ISBN: 9788702320008\nAlt er muligt af Elizabeth Strout Hæftet bog · Ebog · Lydbog\nIndbundet bog, Gyldendal, ISBN: 9788702219739\nHæftet bog, Gyldendal, ISBN: 9788702320381\nEbog (ePub), Gyldendal, ISBN: 9788702219746\nLydbog til download, Gyldendal, ISBN: 9788702219753\nUdgivet 2019.08.07 af Gyldendal\nOlive, igen af Elizabeth Strout Indbundet bog · Ebog · Lydbog\nIndbundet bog, Gyldendal, ISBN: 9788702292305\nEbog (ePub), Gyldendal, ISBN: 9788702299694\nLydbog til download, Gyldendal, ISBN: 9788702305913\nAmy og Isabelle af Elizabeth Strout Hæftet bog\nHæftet bog, Borgen, ISBN: 9788721012090


Fjernhealing er lige så effektiv som healing med berøring, da healing er uafhængig af tid og sted. Afstanden er uden betydning, derfor bruger jeg fjernhealing.\nFordelen ved fjernhealing er at healingen selv finder hen i din krop, hvor der er mest brug for det og det er ikke altid der, hvor vi selv regner med det.\nHealing sker også gennem vores samtale efter fjernhealingen.\nDu kan modtage healing uanset hvor du er. Du er hjemme ved dig selv eller hvor du ønsker at være. Du kan sidde i din ynglings stol i stuen, ligge på sofaen eller hvor du har lyst. Der er ingen regler.\nJeg er hjemme hos mig selv.\nDu kan gøre det lettere for dig selv ved at sætte en intention om at være åben for at modtage fjernhealingen og sige ja tak til den.\nVi aftaler en tid for fjernhealingen, hvor jeg så ringer dig op, for at vi kan snakke sammen kort, inden jeg går i gang med fjernhealingen og vi aftaler også hvornår og hvordan opfølgningen skal foregå. Vi lægger på igen og fjernhealingen går i gang. Jeg stiller ind på dig mentalt, begynder at heale og overføre energi til dig. Jeg healer dig i ca. 20-25 min.\nNår du skal modtage en fjernhealing på det aftalte tidspunkt, er det mest optimalt, at du lægger eller sætter dig behageligt med lukkede øjne et roligt sted, hvor du kan slappe af.\nNår fjernhealingen er færdig, tales eller skrives vi ved på et nærmere aftalt tidspunkt for at lave opfølgningen.\nHusk at drikke vand både før og efter fjernhealingen.\nDu kan læse mere om fjernhealing i min artikel: Guide til fjernhealing her.\nJeg fortæller dig om healingen og hvad jeg intuitivt kan fortælle dig, om det du står med lige nu og her. Vi snakker sammen i ca. 10 min. og hvor jeg også svarer på dine spørgsmål.\nHele vores kommunikation kan også foregå skriftligt. Vi aftaler en tid sammen på mailen, hvor du også fortæller mig de ting du synes jeg skal vide. Jeg healer dig på det aftalte tidspunkt. Jeg healer i ca. 25-30 min. Det mest optimale er, at du kan slappe af under fjernhealingen, og fokusere på at modtage, men du kan også sagtens være på arbejde eller sammen med familien imens. Du vil stadig modtage fjernhealingen.\nJeg skriver efterfølgende en mail til dig om healingen og de intuitive beskeder jeg fik til dig.\nPriser kan du læse om her.


Verden udfolder sig også på den anden side af horisonten\nInterview med Ulrik Møller.\nI øjeblikket er Ulrik Møller udstillingsaktuel med sin hidtil største solopræsentation på dansk jord. Magasinet Kunst har mødt ham til en snak om landskaber, hjemstavn, komplementærfarver og om at være undervejs.\nJeg mødes med Ulrik Møller en fredag eftermiddag på Nørrebro i København. Han kommer mig i møde på en typisk, småslidt københavnercykel, og vi søger ly på en café, som serverer sort kaffe. Selvom vi er midt i juli regner det – i forskellige tempi, men ikke desto mindre uafbrudt. ”Den danske sommer er lunefuld”, lyder vores fælles dom.\nDet er dog ikke vejret, der indleder vores samtale. Det er derimod vandreudstillingen ’TESER. Danske samtidskunstnere i dialog med reformationen’, hvor Ulrik Møller er en af de 25 danske kunstnere, som har reflekteret over reformationen og dens betydning. I øjeblikket vises den på Ribe Kunstmuseum, og snakken falder på den særegne natur ved og omkring marsken og vadehavet, som Ulrik Møller for nylig har besøgt. Det er tydeligt, at han fascineres af al slags land og natur. Han er da netop også er kendt for at male landskabsbilleder – ofte med motiver fra sin fynske fødeegn.\n”Jeg holder meget af landskabet omkring Vester Aaby. Jeg er meget fortrolig med det, og jeg synes, at jeg kan noget bestemt med det, som jeg ikke kan med andre landskaber. Derfor er jeg god til at kommunikere med det,” siger Ulrik Møller og tilføjer resolut: ”Et landskabsmaleri er jo ikke bare et billede fra et skønt sted. Landskabet bærer en betydning – eller man giver det en betydning, fordi der er noget, man gerne vil udsige.”\nUlrik Møller. Ved Stranden VI. 2001. 120 × 170 cm. Olie på lærred\nAt kommunikere ved hjælp et landskab\nTitlen på Ulrik Møllers soloudstilling på Brandts 13 i Odense er netop også ’Landskabet’. I de hvide udstillingsrum hænger malerier – i stor såvel som mindre skala – som er udført af kunstneren siden midten af 1990erne, hvor hans karriere som autodidakt maler startede. Motiverne er mange, bl.a. kornmarker, færgelejer, jetfly, et stille hav, en hvid måge, en sporvogn, et storslået bjergprospekt og et lottoskilt foran en brugs.\nNoget nær halvdelen af værkerne er i privateje: ”Nogle har ikke været udstillet før, andre kunne man kalde for ’klassikere’, fordi de har været udstillet flere gange. Ja, det er jo i grunden ret fantastisk, at ejerne vil udlåne dem endnu en gang.”\nPå flere værkskilte står der, at de tilhører kunstneren. Ulrik Møller forklarer, at der er tale om værker, som er blevet færdige inden for de seneste år: ”Jeg beholder generelt ikke værker selv. Som udgangspunkt er mine billeder lavet til at kommunikere for sig selv ude i verden.”\nPrivat har Ulrik Møller også søgt verden. Han har for længst forladt sin fynske hjemstavn. Siden 2001 har han haft fast bopæl i Berlin. Alligevel forbliver landskabet på Sydfyn en vedvarende interesse, og han maler det, som var det en umættelig passion. Førend mine tanker kan udmunde sig i et spørgsmål herom, kommer han mig i forkøbet: ”Nogen ville måske stille mig et spørgsmål, som går på, hvorfor jeg dog står i Berlin og maler et fynsk landskab. Svaret er, at jeg bruger det her landskab – den her by – som mit vokabularium eller matrice. Som noget, jeg kan sige noget med. Og for at kunne behandle det lidt klarere, er jeg nødt til at have det på afstand.” Han gør en pause og trækker på smilebåndet. ”Måske begynder jeg at male Berlin, hvis jeg flytter derfra.”\nDet virker umiddelbart meget lidt sandsynligt, for som han selv pointerer, så maler han sjældent storbyen. På udstillingen indgår ’Schönhauser Allee’ (2001), som er et af ganske få billeder, Ulrik Møller har malet i Berlin. ”Det har været vigtigt at få med på udstillingen for helhedens skyld,” forklarer han.\nUlrik Møller. Schönhauser Allee. 2001. 120 × 100 cm. Olie på lærred\nDér, hvor alting begynder\nUdstillingen er dels retrospektiv, dels rettet mod tiden lige nu og her. Ulrik Møller fortæller, at han har haft lange arbejdsdage det sidste halve år, fordi en del værker skulle gøres færdige. Han fortæller også, at hvert rum har sit fokus for på den måde at skabe et forløb i udstillingen.\n”Indgangsbilledet er det store ’Centrumpladsen i Vester Aaby’. Det er et bevidst valg, fordi mange af mine billeder udspringer af den by. Så man kan sige, at billedet er introduktionen til mit oeuvre” fortæller Ulrik Møller og fortsætter: ”Det er også et motiv, som jeg havde planlagt i rigtig lang tid. Og så er der i det både en hilsen til maleren Erik Raadal og til Edvard Hoppers billede ’Early Sunday Morning’.”\nI mødet med Ulrik Møllers værker kan ens tanker drages mod andre kunstnere – og han virker bevidst herom. Ulrik Møller har styr på sin kunsthistorie, sine referencer og inspirationskilder samt de hilsner, han giver på sin vej med sin kunst. Slægtsskabet mellem Ulrik Møller og Vilhelm Hammershøi (1864-1916) er derfor også langt fra ny hos mange kunsthistorikere og -kendere, og det skyldes den gensidige stramme billedopbygning, det fotografiske udtryk, valørerne og den begrænsede farveskala, de stillestående motiver, mennesketomheden og den der ubestemmelige stemning. Men der er også forskelle mellem de to malere. Bl.a. fordi Hammershøi ofte malede inden døre, hvor Ulrik Møller tiltrækkes af det udenfor. ”Der er jo stadig tale om rum. Rummet udenfor er nok bare lidt større – og fugtigere,” smiler han.\nVi vender tilbage til ’Centrumpladsen i Vester Aaby’: ”Motivet er er jo umiddelbart ikke så poetisk eller malerisk. Men det kan det nu godt være alligevel – alt efter øjnene, der ser,” siger Ulrik Møller og peger på det første hus til højre i billedet. ”Her arbejdede jeg som smed. Senere uddannede jeg mig til maskiningeniør. Så tog jeg på Holbæk Kunstskole, og dér røg kæden af. Her fandt jeg ud af, at det gav bedst mening for mig at lave billeder. Det var i starten af 1990’erne. Derfor kunne man sige, at udstillingen markerer mit 25-års jubilæum som maler.” Han trækker på smilebåndet. ”Men jeg startede fra et absolut, stort og fedt 0!”\nUlrik Møller. Centrumpladsen i Vester Aaby. 2017. 190 × 240 cm. Olie på lærred\nUlrik Møllers motiver er ofte beslægtede og billedopbygningen er altid nøje gennemtænkt.\n”Der er ikke noget, som sker tilfældigt i mit arbejde. Alt har et udgangspunkt og en tanke. I maleriets tilfælde er det altid det gyldne snit. På den måde er alt orkestreret og bygget præcist og meget bevidst op. Man kunne måske sige, at jeg har brug for et system for at kunne navigere.”\nFarverne spiller en stor rolle, og de har ændret sig over årene. I de sidste 5-6 år har Ulrik Møller arbejdet efter en ret streng komplementær teknik, hvor han kun bruger fire farver, som han opløser mod hinanden og trækker i den ene eller anden retning. Han kan mærke, når den rette tone er ramt – og her tæller de helt små nuancer og temperaturer.\nDet er tydeligt, at teknikken er en drivkraft hos Ulrik Møller: ”Hvis jeg får diagnosticeret en fejl på et billede, så kan jeg være sikker på, at fejlen skyldes en farve, og at den skal rettes på den komplementære del af farvecirklen. Man kan også sige, at hvis en farve ikke er rigtig et givent sted i et af mine malerier, så kan jeg være sikker på, at den skal rettes i sin komplementaritet. Løsningen findes altid i dens modsætning.”\nDet formelle skal være på plads, hører jeg ham gentage. Og til mit spørgsmål om, hvad ’en fejl’ betyder, svarer han prompte og energisk: ”Fejl er det, der ikke virker. Og det bunder næsten altid i det tekniske. Derfor skal kompositionen afstemmes eller komme i balance uden at noget irriterer. Motivet skulle gerne give stof til eftertanke. Derfor skal der nødigt være dumme fejl eller andre ting, som forstyrrer øjets tilgang til dét, der er billedets væsen eller indhold,” siger Ulrik Møller og viser mig fotos af nogle af de værker, som indgår i udstillingen. ”Man kunne også kalde det for en stilistisk øvelse: At man arbejder hen imod, at tilgangen til billedets indhold bliver så uproblematisk som muligt. Eller det gør jeg. For jo bedre mit håndværk er, desto mindre problematisk bliver det for beskueren at gå til billedet.”\nUlrik Møller. En Route. 2017. 80 min. Digital film med lyd\n”Da jeg skulle til at forberede udstillingen for halvandet år siden, vidste jeg ikke, at jeg skulle lave en film” fortæller Ulrik Møller, der i de sidste 6-7 år har lavet kortere film – eller ”filmessays”, som hans søster kunsthistorikeren Lotte Møller betegner dem i det katalog, der ledsager udstillingen. I disse såkaldte essays fastholdes de velkendte motiver – f.eks. en færge og et udsnit af et landskab – i lange faste indstillinger og i en rolig, langsom rytme. Denne form følges også i den nye film, som har fået sin urpremiere på Brandts.\n”Filmen hedder ’En Route’. På tysk ville man sige ’Unterwegs’. På dansk ’At være på vej’. Det er også dét, filmen handler om – at være på en uendelig rejse,” fortæller Ulrik Møller og forklarer, hvordan filmen blev til: ”Jeg startede mit kamera og kørte ned gennem Europa. Målet var bjergene. Det var den konkrete rejse, der skulle bygge den fortællende rejse op. Dén rejse skulle være rejsen til Sangri-La – altså rejsen mod visdom og erkendelse. Eller sagt på en anden måde med Goethe: Man rejser jo ikke for at ankomme, men for at rejse.”\nJeg tænker tilbage på min oplevelse af den ca. 80 minutter lange film på det store lærred i det mørke rum til slut i udstillingen. Jeg genkalder mig de klare, hule, rungende såvel som støjende lyde fra bilens motor. Snoede regnvåde veje, lammeskyer på en blå himmel, sydeuropæisk arkitektur og storslåede bjergtinder fremkaldes på min indre nethinde. Det hele var meget sanseligt, og jeg havde en stærk fornemmelse af at være inde i bilen – ja, at være på vej, men uden helt at vide hvorfor eller hvortil. Ligesom Ulrik Møllers billeder lader filmen sig ikke fastlægge til et bestemt tidspunkt på dagen eller en bestemt årstid, og som beskuer sidder man tilbage med et indtryk af bestandighed og tidsløshed.\nUlrik Møller fortæller, at han har været inspireret af Claude Lelouchs kameraføring i kortfilmen ’C’était un rendez-vous’ (1976), som viser otte minutters højhastigheds kørsel gennem Paris en tidlig augustmorgen.\n”Hele dynamikken i min film er dét at ’se” og bevæge sig. I det her tilfælde kører man. Jeg tror, at mange kender til følelsen af at sidde bag et rat. Pludselig bliver det til en slags tilstand, hvor mange ting løber gennem hovedet på en og man bevæger sig mellem forskellige tilstande. Man ser, reflekterer og associerer. Og man bevæger sig om hjørne efter hjørne for at se, hvad der sker. I ’En Route’ kommer man til et landskab. Så kører man videre, og så kommer der et nyt landskab. På den måde er filmen en hyldest til mange ting: Til at se, opleve og opdage. Til nysgerrighed og dynamik. Ja dybest set til kunsten” siger Ulrik Møller og gør en pause. ”Man træder ind i et ganske særligt rum, når man bevæger sig sådan.”\nKunsten at stræbe efter det absolutte\nUlrik Møller uddyber, hvordan hans film bygger på idéen om Sangri-La, der blev præsenteret i James Hiltons roman ’Tabte Horisonter’ (1933): ”Vi kender jo nok alle begrebet og ved, at det er et sted, man gerne vil hen – den mytiske dal i Himalaya. Efter sigende et paradis på jord. Men der er samtidig også en uvished om, hvad det helt præcist er for et sted. I min film har jeg brugt begrebet som en slags retningspil for dét, man kunne kalde for en dannelsesrejse. Så når jeg sigter mod bjerget, sigter jeg på rejsen mod visdom og erkendelse. Filmen eller rejsen er opdelt i otte kapitler, hver især en erfaring på rejsen. Hvert kapitel kan ses for sig.”\nUlrik Møller gør en pause og fortsætter i en alvorlig tone: ”Retningen er retningen mod det absolutte, hvilket jo er meget naturligt at stræbe efter. Nogle gør det gennem hele livet. Men det absolutte er og bliver jo et åbent spørgsmål… Hvad er det? Og er det umagen værd at stræbe efter noget, man nok aldrig når?”\nJeg kan ikke dy mig for at spørge om han selv gør sig den bestræbelse. For et øjeblik tager en tavs refleksion over. Herefter svarer Ulrik Møller pragmatisk: ”Som mange andre søger jeg orden i livets forhold. Det er et absolut gode at blive klogere på ting. En af måderne at gøre det på er at se – at bruge øjnene.”\nEr Ulrik Møller så hovedpersonen i filmen? Nej, siger han resolut. Ikke mere end hvad han er i sine billeder. Derfor sætter han heller ikke mærkater på, hvad hans billeder er eller hvad de skal. ”På et ret tidligt tidspunkt satte jeg mig for, at mine billedtitler skulle forholde sig til form og ikke indhold. Der findes ikke noget mere patetisk end når kunstneren selv siger, hvad det er for en stemning man skal læse ind i et givent billede. Nogle kunne gøre det, f.eks. Edvard Munch. Hos mig må beskueren selv klare det.”\nMine tanker falder på Ulrik Møllers affolkede landskaber, der synes så tomme. Det er som om, han kan læse mine tanker, idet han hurtigt siger: ”Folk siger jo tit ’Men der er jo ingen mennesker i dine billeder’. Og til det er svaret, at betragteren er til stede. Ham, der ser på billedet. Sådan er det også i filmen. Her er betragteren hovedpersonen.”\nUlrik Møller. Færge (Fåborg–Søby). 2009. 30 × 35 cm. Olie på lærred\n”Jeg er enormt glad og stolt over at have udstillingen, bl.a. fordi den er på Fyn. Mange af mine billeder er jo derfra og jeg har indtryk af, at alle dem, jeg kender fra Fyn, har set udstillingen” siger Ulrik Møller og smiler. ”Det er på en måde som ’at vende hjem’.”\nSelvom han i vores samtale af og til har brugt tyske gloser, skinner hans sydfynske dialekt tydeligt igennem. Han slår da også vejen forbi Fyn hver måned – fordi han skal besøge sin far og fordi han ikke kan holde sig væk.\n”Jeg rejser jo hele tiden. Den ene dag er jeg i Berlin, hvor jeg bor. Så er jeg hjemme på Fyn. Nu er jeg her i København. Resten af tiden er jeg ude i Europa. Måske kan man nemt bevæge sig, når man er forankret i et sted. Det er jeg jo i allerhøjeste grad.”\nPå udstillingen kan man se flere eksempler, der knytter sig til denne ”stedlige forankring”. Ulrik Møller har bl.a. fundet motiver ved Nakkebølle, Spodsbjerg, Pejrup, Fjellebroen, Svelmø og Vester Aaby. Når vi taler om disse billeder, er det tydeligt, at det er vigtigt for ham at understrege, at der ikke er tale om barndoms- eller erindringsbilleder. Ligeledes sigter han heller ikke mod at komme med visuelle kommentarer til den noget omdiskuterede betegnelse ’Udkantsdanmark’.\n”For mig er der ikke tale om Udkantsdanmark. Det er det sted, jeg kommer fra. Det er Fyn – Danmarks have,” siger han og smiler indforstået. ”Men med nutidsrealistiske briller kan jeg da godt se, hvad der foregår.”\nUlrik Møller. Havstykke med Sejlbåd (Svelmø). 2016. 190 × 240 cm. Olie på lærred\nAt male er at rejse\nJeg genkalder mit besøg på Brandts. Det var på en varm og solrig sommerdag i juni, hvor Odenses småhektiske puls summede og nærmest fulgte efter mig ind i udstillingsrummene. Ikke desto mindre fandt jeg en ro der – i selskab med Ulrik Møllers værker.\nDa jeg fortæller om min udstillingsoplevelse, kan jeg se, at den vækker glæde hos Ulrik Møller, som hurtigt tilføjer: ”Når man er nede i tempo, så kommer man steder hen, som nødvendigvis ikke har med mine billeder at gøre. Tankerne går i en anden retning. Og så har kunsten slået til igen.”\nMange beskriver da også Ulrik Møllers værker som sindbilleder. De er så direkte i deres figurative formsprog – og dog så ubestemmelige i den distance, der lægges til det liv, som knytter sig til de steder, han maler. De er så dragende, levende og smukke – og dog så foruroligende og mystiske, ja næsten gådefulde. ”Det ulmer i det fjerne” kan jeg høre mig selv tænke højt, imens jeg peger på billedet ’Havstykke med sejlbåd’. Det indeholder nogle af de gennemgående træk hos Ulrik Møller; havet og dets rolige overflade, en fortættet tågedis, en markant horisontlinje og et uendeligt himmelrum.\n”Når man voksede op i et mere eller mindre afgrænset landskab med et stort himmelrum, kunne man i sine tanker rejse mange steder hen. Verden udfoldede sig også på den anden side af horisonten. Dér gemte der sig en ny verden. På den måde – og selvom man voksede op i Vester Aaaby - kunne tankerne gå på langfart. Det kan de stadigvæk.” Han gør en kort pause. ”Man tror måske, at alt starter og ender i landskabet fra Vester Aaby. I virkeligheden er det bare et middel til målet – til at komme videre. Til at være undervejs.”\nUdstillingen ’Ulrik Møller. Landskabet’ kan ses på Brandts 13 frem til d. 27. august 2017.\nProfil: Portræt af Ulrik Møller. Fotograf Jan Windszus.


Nu skal 85.000 solcelleejere afregnes efter omstridt model | Ingeniøren\nIllustration: Smileus / Bigstock\nAf Christoffer Elmann Ranhauge 20. dec 2018 kl. 10:30 87\nHos Denfo - foreningen for danske energiforbrugere, der også omfatter danske solcelleejere - har man fra starten kritiseret den nye afregningsmetode.\nDerfor fører flexafregning til øgede udgifter for solcelleejerne\nFlexafregning forventes at give ekstra udgiver på mellem 200 og 500 kroner til danske solcelleejere.\nMeromkosningerne skyldes, at egenproducenterne i fremtiden skal afregnes på timebasis for selve prisen på el, og desuden skal kunderne betale for hele forbruget fra elnettet i modsætning til den tidligere årsbaserede nettoafregning.\nEn afgørelse i Landsskatteretten fra 2016 har betydet, at det ikke længere vil være muligt for solcelleejerne at blive årsnettoafregnet for momsen på elindkøbet.\nSolcelleejerne vil ikke have mulighed for at lægge moms oveni den elproduktion, der sendes tilbage til elnettet, selvom egenproducenterne skal betale moms af den strøm, der købes fra elnettet.\nElafgift og PSO-afgift bliver fortsat ved med at være årsafregnet efter årsnettoforbruget.\nDet er ikke kun solcelleejere, der skal overflyttes til flexafregning. Inden 2020 skal samtlige 3,3 millioner elforbrugere i Danmark være overgået til den timebaserede afregningsmodel.\nDa overgangen til flexafregning først blev introduceret, fik kritikken fra solcelleejerne energi-, forsynings- og klimaminister Lars Chr. Lilleholt (V) til at iværksætte en undersøgelse af, om der var alternativer til afregningsmodellen.\nEnergistyrelsen undersøgte derfor 14 alternativer til flexafregning, men i juni 2018 meddelte Energistyrelsen, at ingen af de undersøgte alternativer kunne implementeres i virkeligheden.\nIngen af alternativerne var »juridisk eller omkostningsmæssigt mulige at implementere«. Enten ville de føre til ekstraomkostninger for administration og for andre forbrugere, eller også ville de være i strid med gældende EU-regulering.\nMed Energistyrelsens afklaring var der således ingen vej tilbage for de 85.000 utilfredse solcelleejere.\nForhold forværret igen\nHos solcelleejerne i Denfo mener man, at reglerne for flexafregning rammer de 85.000 egenproducenter med tilbagevirkende kraft på trods af en politisk aftale om fredning af de aktuelle forhold for området frem til 19. november 2032 .\nDenne aftale blev indgået mellem solcelleejere og en stribe politiske partier i 2012. Aftalen gav lovning på, at der ikke ville blive ændret på afregningsreglerne 20 år frem for de solcelleejere, som allerede havde investeret i anlæg på daværende tidspunkt.\nUdover at bryde med tidligere aftaler mener formanden for Denfo, Michael Hvitfeldt, at flexafregningsreglerne forhindrer, at egenproducenterne kan lade målerne løbe baglæns, sådan som solcelleejerne ellers har ret til, jævnfør gældende lovgivning.\n»Vi mener i Denfo, at reglerne for flexafregning er i strid med eksisterende lovgivning, og derfor har vi lagt sag an mod ministeriet,« siger Michael Hvitfeldt.\nDenfo har i november 2018 fået anerkendt foreningens retlige interesse i sagen ved Københavns Byret.\n#1 Thomas Gade 20. december 2018 - 11:22\nDe private solcelle-ejere kan vel anses som såkaldte "prosumers"; de er både forbrugere og producenter på samme tid og forskellige tidspunkter. Nogle gange producerer man mere end man forbruger, andre gange omvendt. Begge dele bør afregnes til markedspris, som kan være vidt forskellig indenfor et døgn. Det motiverer elmarkedet til at høste den grønne el når den er billig, og spare når den er dyr.\nEn større forskel mellem spidslast og lavlast giver bedre forrentning på batterier elkabler, ude og hjemme. Der er også eksempler på at folk organiserer sig i fælleskaber og deler strømmen imellem sig udenom elmarkedet.\n#2 Peter Madsen 20. december 2018 - 12:33\nNår man nu har en energikilde\nNår man nu har en energikilde, der (i hvert fald i sommerhalvåret) i høj grad følger forbrugskurven, så laver man incitament til at solcelleejerne flytter forbrug fra lavlast om aftenen til højlast i dagtimerne, fordi det bliver givtigt at bruge strøm, når man selv producerer. Det er da Ebberød bank. Vi bruger i dag komfur, opvasker vanskemaskine og tørretumbler i aftentimerne og bidrager med masser af sol-el til nettet kl. 9 - 16. med de nye regler, vil vi sætte storforbrugerne til at køre kl. 9 - 16.\n#3 Christian P. Broe Petersen 20. december 2018 - 13:15\nBegge dele bør afregnes til markedspris, som kan være vidt forskellig indenfor et døgn.\nProblemet er jo bare, at som solcelleejer betaler afgift for købt strøm, men får ikke afgift for det strøm man sælger. Nettomålerordningen gik jo på, at man trak produktion fra forbruget, inden der blev afregnet. Ordningen viste sig for dyr, da solcellerne faldt i pris, og for mange hoppede på ordningen (bl.a. også fordi man kunne trække 125% af anlægget fra i skat).\nSå afregningen er jo lavet om for nyere anlæg. Problemet med det her er, at folk har købt under en bestemt forudsætning, som der blev lavet en klar aftale om, og nu laver man det så om alligevel. I det hele taget har solcellebranchen lidt meget kraftigt af, at man ikke aner hvad man vil, og derfor har lavet utrolig mange skift og katastrofeopbremsninger, hver gang man lige får kigget på tallene.\n#4 Christian P. Broe Petersen 20. december 2018 - 13:21\nProblemet er jo bare, at som solcelleejer betaler afgift for købt strøm, men får ikke afgift for det strøm man sælger.\n....ok det ser dog vist ud til, at man kun skal betale afgift af nettoforbrug, så forskellen primært er momsbetaling. Uanset hvad, så er det en ændring af en eksisterende aftale, som koster solcelleejerne ekstra penge.\n#5 Flemming Ulbjerg 20. december 2018 - 13:45\nog det er ikke med tilbagevirkende kraft, og ikke et politisk løftebrud. Det er en dom i Landsskatteretten, som er årsag til ændringen.\n#6 Peter Madsen 20. december 2018 - 13:57\nJeg er helt klar over, at nettoordningen bevidst blev skruet sammen med en vis overbetaling/tilskud - fordi man ville have gang i solcellemarkedt (Tyskland gjorde noget lignende). De ældste anlæg under nettoordningen kunne lige løbe rundt, under forudsætning af stigende el-priser - som dog udeblev. Efterhånden blev solceller billigere, så de sidste, der kom med fik en rimelig forretning ud af det. Men alle har investeret i tiltro til vilkårene. Blandt de sidste anlæg er også anlæg med knap så gunstig placering, der således kun var en investering i balance under vilkårene i nettoordningen.\nAt man har lagt en mindre betaling til nettet oven i, kan jeg til nødt acceptere - men at gå over til en afregningsform, der arbejder stik mod en hensigtsmæssig tilskyndelse til at bruge el i lavlastperioder er det jeg kalder Ebberød Bank.\n#7 Thorkil Søe 20. december 2018 - 14:11\n#8 Finn Langgaard 20. december 2018 - 14:24\nHelhedssyn, tak. Da vi købte solcellerne havde samfundet en intens interesse i at få etableret alternativ energi - derfor de relativt gode vilkår til de, som satsede. At belønningen nok var lidt for stor er en rimelig betragtning, men det forhold gjorde man noget ved, da vi efterfølgende blev pålagt distributionsbetaling for den el, som vi hentede fra nettet. Det er jo langt den største del af vores forbrug, da vores egetforbrug overvejende ligger uden for solcellernes produktionsperiode (aften, nat og vinter). Vi mente også dengang, at vi skulle gavne samfundet. Forbruget har jo altid været størst i dagtimerne, så vi skulle være med til at udjævne over døgnet ved at producere om dagen og selv forbruge uden for dagtimerne. Altså starte vaskemaskine, opvaskemaskine mv. efter spisetid. Med de nye regler straffes vi for samfundstænkning. Nu skal vi forbruge i dagtimerne - altså mens vi selv producerer - for at spare på egne udgifter. Hvis ikke det var så dyrt, ville vi installere batterier til opsamling til eget brug om aftenen og sætte en dypkoger i varmtvandsbeholderen, så vi selv fik mest muligt udbytte af vores egen produktion. Hvordan ville det samfundsmæssige aspekt så se ud - og hvor ville samfundets gevinst ved de mange små el-prooducenter være?\nSkal vi begrænse samfundets CO2 udledning maksimalt, skal alle metoder i brug. Jeg tænker, at man er alt for længe om f.eks. at få etableret solfangere, som kan levere overskudsvarme retur i fjernevarmenettene på samme måde, som solcellerne gør til elnettet. På den måde ville man i sommerperioden kunne begrænse behovet for energi produceret ved forbrænding - uanset energikilden vil forbrænding altid udlede CO2. Og udgifterne til solfangere ville være relativt beskedne både til anlæg og drift.\nSkal vi i Danmark nedbringe vores CO2 udledning til det halve, er det vanskeligt at se, hvordan det kan lade sig gøre uden at tage ALLE midler i brug. Selv med en halvering vil vi stadig bruge mindst 4 gange vores relative 'ret', hvis kloden skal være i balance. Det bliver svært for os, men betydeligt værre for vore efterkommere.\n#9 Christian Holmen 20. december 2018 - 15:11\nJeg har solceller og må\nJeg har solceller og må tilstå at jeg finder ordningen ganske omstændelig. Men som det er i dag betaler jeg skat af min produktion = 600kr/1000kwh. Skal jeg stadig det??\n#10 John Skalshøi 20. december 2018 - 15:13\ndet kan jo tillades at bruge\ndet kan jo tillades at bruge batterier til opbevaring af strøm\nogså for dem der er netto afregnet.\n#11 Anders Majland 20. december 2018 - 15:26\nBegge dele bør afregnes til markedspris, som kan være vidt forskellig indenfor et døgn. Det motiverer elmarkedet til at høste den grønne el når den er billig, og spare når den er dyr.\nEt er hvilke vilkår man tilbyder nye egenproducenter noget andet er hvordan man ændrer vilkårene for dem der allerede har investeret i tiltro til gældende regler, politikeres løfter og en forventning til markedet.\nDe 85000 anlæg der blev installeret efter lovgivningen fra 2010 til indgrebet i efteråret 2012 (årsbaserede nettoafregning - gruppe 6) har bare måtte akceptere at forudsætningern for deres investering er blevet forringet gang på gang.\nFor mit anlæg med tæt på 0 i års netto køb/salg er prisen for at være tilsluttet nettet og bruge det som buffer steget med tæt på 300% fra 2012 til 2017 (på N1 net i Eniig's område).\nMit eget overslag på udgiften ved flexafregning baseret på historiske spotpriser på time niveau, historisk produktion og forbrug på timeniveau og en avance på 10% plus moms giver en forventet merudgift nærmere de 750 end 200-500kr\nJeg har også fået at vide at N1 indtil 3 dage før 1/1-19 kan udskyde det hvis de ikke bliver klar og at mit salg af el skal ske til Vindstød til spotprisen.\nDer er også stor usikkerhed om prisen som jeg skal købe strømmen til. Eniig har skrevet til mig at når jeg overfår til flexafregning kan jeg vælge at købe deres FlexEl produkt der citat:"Din pris afspejler dagsprisen på el og varierer måned for måned"\nMen mon ikke de også komme til at tilbyde salg af strøm til spotprisen plus avance og moms som loven lægger op til .....\nDet er så temmelig usikkert hvad merprisen bliver til næste år med flexafregning da det jo er at spå om spotpriserne og ikke sikkert at historiske priser over et år giver et retvisende billede på udsvingene.\nMen med flexafregningen nærmer prisstigningen sig 350-400% i forhold mine forudsætninger - Det kommer til at tage nogle ekstra inden mit anlæg er tjent hjem\nFor at føje spot til skade har jeg også en "ulovlig" el-måler der måler produktion på faseniveau. Dvs jeg kan samtidig købe og sælge strøm. Fremadrettet må de ikke sættes op men ønsker jeg den skiftet til en summationsmåler skal jeg selv betale for måler og udskiftning (ca 1500kr)\nDa fremtidig afregning jo skal ske på timenivau vil det også være helt ligetil at kigge i datahub'en og opgøre køb/salg på timeniveau således at man kun beregnet et køb/salg for det netto forbrug/produktion der har været i samme klokketime.\nMen nu venter "vi" så bare på hvilken skive (forringelse) der skal skærres næste gang.\n#12 Anders Majland 20. december 2018 - 15:31\nRe: Jeg har solceller og må\nJa, det er der ikke ændret på. Har man anvendt den regnskabsmæssige metode med fradrag for anskaffelsen af anlægget skal man fortsat beskattes af hele produktionen til de 60øre/kWh de første 10år og 40øre/kWh de efterfølgende.\nDet helt uagtet at den strøm man ikke bruger direkte fra næste år sælges til en væsentligt laveres markedspris via flexafregning. Det vil kræve (endnu) en ændring af lovgivningen at lave beskatningen om.\nDer er bestemt intet teknisk til hindring for kun at beskatte den solgte strøm med den faktiske salgspris og kun bruge de høje standard satser for den strøm der anvendes direkte og for evt udbetalt overproduktion.\n#13 Anders Majland 20. december 2018 - 15:35\ndet kan jo tillades at bruge batterier til opbevaring af strøm også for dem der er netto afregnet.\nSom reglerne er idag kan man ikke tilslutte batterier for døgn udjævning på et eksisterende gruppe 6 anlæg og det har lang udsigter med batterier til sæson udsving.\nOg er det overhovedet i el net selskabets eller samfundets interesse med mange små batterier der ikke kan styres centralt for at stabilisere nettet ?\nMen som djævlens advokat - hvornår tror i at der der kommer en batteriafgift på net tilsluttede batterier ?\nDet er allerede et lovkrav at de registreres så det kræver ikke meget fantasi til at omfinde en afgift på samme.\n#14 Mikael Ibsen 20. december 2018 - 15:55\nTjah, det stiller jo dette generelt interessante spørgsmål: Hvor meget kan man efterhånden stole på en aftale indgået med politikere - eller sågar en minister ?\n#15 Mikael Ibsen 20. december 2018 - 15:56\n#16 Flemming Ulbjerg 20. december 2018 - 16:08\nHvor meget kan man efterhånden stole på en aftale indgået med politikere - eller sågar en minister ?\nDet er en afgørelse i Landsskatteretten, som gør udslaget. Dem stoler du vel på. ?\n#17 Jacob Mathiasen 20. december 2018 - 16:14\nSom solcelleejer kan jeg\nSom solcelleejer kan jeg fortæller at jeg virkeligt føler mig røvrendt af staten. I den grad.\nFaktisk pisser det mig så meget af at jeg nok skal forringe statens økonomi så meget at det ikke kan betale sig for dem at opføre sig som tyveknægte og svindlere.\nJeg forventer at i løbet af næste års tid at gå i ø-drift - uanset om det kan betale sig. Ikke om jeg skal være tilkoblet et sådan uvederhæftigt bondefanger system.\n#18 Flemming Ulbjerg 20. december 2018 - 16:15\nRe: Helhedssyn, tak.\nJatak til helhedssyn. Det synes jeg bare ikke fremgår af dit indlæg. Havde der ikke været kolde kontanter i at anskaffe solceller den gang, var der næppe mange som havde gjort det. Jeg mener også at vi dengang havde gjort klogt i at vurdere den samfundsøkonomiske gevinst. Eller nok rettere tab, ved at installere så dyre anlæg. Så have ordningen næppe levet så længe, som den gjorde. De koster trods alt de øvrige skatteydere over ½ mia. kr. pr år at solceller på den gamle nettoordning giver fritagelse for afgift på el til privat forbrug.\n#19 Mikael Ibsen 20. december 2018 - 16:37\nLandsskatteretten har en høj troværdighed, men dømmer efter gældende lovgivning.\nSå hvad med aftalen af 2012 ?\nHvor forsvandt den lige hen ?\n#20 Flemming Ulbjerg 20. december 2018 - 16:46\nUnderkendt af domstolen. Magtens 3-deling\n#21 Mikael Ibsen 20. december 2018 - 16:58\nIrriterende godt svar ;-)\n#22 Mikael Ibsen 20. december 2018 - 16:59\nMen selvfølgelig bør jeg\nMen selvfølgelig bør jeg følge op med et "Jamenalligevel"...\n#23 Gert Madsen 20. december 2018 - 17:46\nGenerelt er magtens 3-deling ikke rigtigt slået igennem her til lands, hvor domstolene sorterer under justitsministeriet. Derudover er landsskatteretten en skatteinstans - ikke en domstol.\nI dette tilfælde er problemet opstået, fordi en myndighed, direkte underlagt regeringen, har indklaget praksis til landsskatteretten. Noget tilsvarende gælder iøvrigt den ændrede betaling af Netbidrag. Så kan man holde det op imod at denne ændring kommer 7 år efter at ordningen er trådt i kraft. Så lang behandlingstid har Landsskatteretten altså ikke. Det lugter fælt af ryggesløse politikere, og voldsomt lobbyarbejde fra organisationer med midler, og en interesse i at stække privat energiproduktion. Og nogen af os kan kun gisne om, hvem det kan være.\n#24 Jacob Mathiasen 20. december 2018 - 18:20\nLøsningen er simpel: Der trækkes ekstra kabler til de energikrævende ting i huset. Der laves et separat solcelleanlæg med batteri kapacitet, som ikke er tilsluttet el-nettet. Man installerer automatisk mekanisk bryde-omskifter(e), som skifter mellem el-nettet og lokalnet. Så er solcelle delen aldrig i fysisk kontakt med el-nettet og så burde de uvederhæftige kunne rende og hoppe noget så grusomt. Du overdimensionerer dit ekstra anlæg med en faktor 3 på solcellesiden - men bibeholder en lille inverter. Batteri kapaciteten dimensioneres til omkring 20KWh. I tilfælde af fuld batterikapacitet opvarmes lagertank med varmt brugsvand til max. temp.\nNår du så går over til ø-drift tilføjes en effektiv diesel generator - der er nogle ret gode derude. De data jeg har viser at den kommer kun til at køre i Nov-Mar - og ikke hele tiden. Mit anlæg producerer omkring 4-6KWh på en lys vinterdag. Omkostningerne ved generatoren opvejer en god del af besparelsen, hvis ikke det hele - men til gengæld får el-mafiaen ikke en krone. Og det har stor herlighedsværdi.\n#25 Jens Kjellerup 20. december 2018 - 19:00\nDe koster trods alt de øvrige skatteydere over ½ mia. kr. pr år at solceller på den gamle nettoordning giver fritagelse for afgift på el til privat forbrug.\nDet interessante i denne sammenhæng er, at det var Dansk Energi der kørte kampagnen om at staten mistede så og så mange skattekroner (jeg tror det var ca. 375 mio) pga solcelleordningen med årsafregning.\nSjovt der ikke var den mindste kommentar til at Dansk Energi's medlemmer samtidigt og fremadrettet modtager et årligt tilskud på 6.900 mio kr for at benytte biobrændsler aka træflis.\nDet ligger ikke fjernt at tænke, at Dansk Energi har det svært med at miste (en lille del af) sit monopol på at producere energi. Samtidigt er foreningen så magtfuld at den kan få statslige organer (Energinet og ENS) samt politikere til at danse efter deres pibe.\n#26 Jesper Kofoed 20. december 2018 - 20:33\nHvordan kan man omgå de nye regler:\nDet nytter ikke at blive sur over de nye regler; hvad kan man som alm. borger gøre ved det ? Man bliver kun straffer økonomisk, når ens solceller leverer strøm ud på nettet, så: Der vel ingen hindring for at ens solceller kan bruge overskudsstrøm til at oplade batterier. Disse batterier må iflg. regler ikke afgive strømmen til hustandens grid net. Men de må gerne afgive strømmen til off grid, såsom: oplade elbil, vaskemaskine, elpatron, tv, fryser, køleskab. Har jeg ret ? Kommentar udbedes!\n#27 Poul Møller Andersen 21. december 2018 - 01:05\nDet er frækt at man laver aftalebrud med 2012 ordningen\nog samtidig bevarer afgiftfrihed på træ\n#28 kasper friis 21. december 2018 - 09:19\nJeg var lidt ærgelig i 2012\nJeg var lidt ærgelig i 2012 over jeg aldrig nået at få installeret solceller, i dag kan jeg så kun være glad for det.\nOg hvis man endelig skal ændre nettomåler ordningen hvorfor så ikke gøre det til en dagsbaseret aftale i stedet for time, det ville virke mere retfærdigt, og måske undgå at folk begynder og bruge langt mere af deres egetproduceret el i dagtimerne..\n#29 Gert Madsen 21. december 2018 - 10:12\nRe: Jeg var lidt ærgelig i 2012\nDet er også på denne måde kontraproduktivt i forhold den grønne omstilling. Men det er åbenbart vigtigere at forhindre egenproduktion, end at udnytte fossilfri el. En ting, som er værd at tage med til debatterne i det nært forestående folketingsvalg - også for dem, som ikke har solceller.\n#30 Mads Aarup 21. december 2018 - 10:46\nJeg var lidt ærgelig i 2012 over jeg aldrig nået at få installeret solceller,\nDet kan jeg godt forstå. Der er (endnu...) ingen tegn på ændringer af, at PSO og elafgift nettoafregnes på årsbasis i Gruppe 6. Det er her, den helt store beparelse ligger, og det gør stadig Gruppe 6 langt mere attraktiv end de "ordninger", der har været siden 2012 og stadig den dag i dag. Uden Gruppe 6 bevirker de høje tariffer, elafgifter, moms, PSO mm, at der bliver meget stor prisforskel på prosumeres køb og salg af el. Den store forskel kommer til at fungere som indirekte tilskud til private investeringer i behind-the-meter batteriløsninger og energideling i den kommende tid, hvor batterier falder markant i pris. Husstandsbatterier til maksimering af husstandens egetforbrug af solcellestrøm på døgnbasis kan gøre husstanden nær uafhængig af nettet i mere end halvdelen af året til en overkommelig tilbagebetalingstid om få år.\nAt det kommer til at kunne betale sig rent privatøkonomisk er faktisk lidt ærgerligt, for rent samfundsøkonomisk ville det være både mere omkostningseffektivt og bedre for elnettet at installere større systembatterier strategiske steder i distributionsnettet.\nSom sædvanlig er det ikke en enten-eller situation, men en både-og udvikling. Det betænkelige er så, husejere (læs: tag- og haveejere) kan investere i egne batterier og spare elafgifter og tariffer, mens bl.a. lejere må betale mere for nettet og de kommende systembatterier uden solcelleejernes tilsvarende bidrag.\ntror I at der der kommer en batteriafgift på net tilsluttede batterier ?\nTjah, det kunne jo bruges til udligning, men ærligt talt, er det smart at indføre afgifter på ny grøn teknologi? Eller ser vi tegn på, at hele elsektoren står over for en større omvæltning og demokratisering som følge af ny, billig teknologi til decentral produktion?\n#31 Gert Madsen 21. december 2018 - 12:23\nDet betænkelige er så, husejere (læs: tag- og haveejere) kan investere i egne batterier og spare elafgifter og tariffer, mens bl.a. lejere må betale mere for nettet og de kommende systembatterier uden solcelleejernes tilsvarende bidrag.\nHvis folk vil klare sig selv, og betale den indtil videre betragtelige pris for det, så skal de da have lov, uden yderligere benspænd. Med et retorisk spørgsmål: Min nabo har en Jagt/sommerhytte, som ikke har indlagt strøm. Skal han så også betale til energiselskaberne som skjult socialhjælp ? Der har været meget diskussion om det rimelige og hensigtsmæssige i elafgiften, som forvrider billedet. Men det er vel ikke solcelleejernes skyld.\n#32 Mads Aarup 21. december 2018 - 12:59\nJagt/sommerhytte, som ikke har indlagt strøm.\nElafgiftsloven gælder slet ikke for off-grid anlæg. Der er ikke skat på elektromagnetisk indstråling på egen matrikel - hverken på radisser, jordbær eller solceller i ø-drift\n#33 Flemming Ulbjerg 21. december 2018 - 13:08\nDer har været meget diskussion om det rimelige og hensigtsmæssige i elafgiften, som forvrider billedet. Men det er vel ikke solcelleejernes skyld.\nGert. Nej, solcelleejerne følger blot de gældende regler.\nHvor ville det have været meget letere hvis egenproduktion ikke var tilladt. Her skulle solceller have et pænt og direkte tilskud, hvis vi ønskede de mange private anlæg etableret. Tilskudssatsen kunne så have været reduceret i takt med at anlæggene blve billigere og billigere. Forbrug af el skulle så fortsat være på de kendte betingelser.\n#34 Mads Aarup 21. december 2018 - 13:36\nForbrug af el skulle så fortsat være på de kendte betingelser.\nEller med gradvis nedsættelse af elafgiften, så danskerne ikke skal blive ved med at betale flere gange så meget per energienhed for den grønne strøm, som er hjørnestenen i den grønne omstilling, som for diesel og benzin, der skal udfases. Iflg denne grafik belastes el næsten 3x diesel og 2x benzin: https://www.danskenergi.dk/sites/danskener...\n#35 Flemming Ulbjerg 21. december 2018 - 13:41\nEller med gradvis nedsættelse af elafgiften,\nMads Måske et og istedet for eller? Så kommer det alle ligrligt tilgode\n#36 Gert Madsen 21. december 2018 - 13:52\nHvor ville det have været meget letere hvis egenproduktion ikke var tilladt.\nJo, men forhåbentligt slipper vi for den slags gammelkommunistiske tiltag.\nHer skulle solceller have et pænt og direkte tilskud, hvis vi ønskede de mange private anlæg etableret. Tilskudssatsen kunne så have været reduceret i takt med at anlæggene blve billigere og billigere.\nDu mener som i Tyskland, hvor støtten følger etableringstidspunktet, og sænkes hvert kvartal ? Det lyder besnærende, men jeg ved selvfølgeligt ikke, om der er en grund til, at man har villet opfinde sin egen løsning. Det vigtige er, at man kan stole på de betingelser, som stilles op inden man etablerer anlægget. Ellers giver det umiddelbart god mening at placere solceller på eksisterende tag, og formodentlig vil det være tilstrækkeligt til at dække den solcellemængde, som giver mening i vort energimix. Med mindre selvfølgeligt at den nuværende zigzag-kurs gør at alt for mange ender med at trække stikket.\n#37 Michael Mortensen 22. december 2018 - 19:34\n@Flemming Jorden er rund, og plankommunisme har spillet fallit for mange år siden.\n#38 Svend Grønlund 25. december 2018 - 10:51\nVi har solceller fra dec.\nVi har solceller fra dec. 2011 - lige før prisen faldt drastisk. Man tager en risiko. Anlægget producerer ca. 85% af det budgetterede, og elprisen er faldet, hvor en stigning var ventet. Driftstiden er forventet 20 år, men er i virkeligheden ukendt . Alt det var kendte ricici. Men rammebetingelserne stod fast - troede vi.\n#39 Flemming Ulbjerg 25. december 2018 - 15:30\nDu mener som i Tyskland, hvor støtten følger etableringstidspunktet, og sænkes hvert kvartal ? Det lyder besnærende, men jeg ved selvfølgeligt ikke, om der er en grund til, at man har villet opfinde sin egen løsning. Det vigtige er, at man kan stole på de betingelser, som stilles op inden man etablerer anlægget.\nGert Netop. Jeg tror nettomåling blev introducetet for at sløre hvor stort tildkuddet i realiteten blev. Måske det det, der politisk var muligt uden at kalde tingene ved deres rette navn. Ikke engang her kan vi blive enige. Hverken om det er tilskud eller størrelsen af det.\n#40 Peter Madsen 26. december 2018 - 22:24\nVedr. Årsagen til netto-årsafregning. Man skal huske på, at der var et politisk ønske om at få gang i sol-el, hvor Danmark var bagud i forhold til vore sydlige naboer. Der i hvert fald 2 årsager til ordning blev basseret på netto-årsafregning: 1: Det kunne etableres alle steder - også med traditionelle, mekaniske målere. Enten skal måleren kunne tælle baglæns, eller der skulle opsættes 2 målere. Noget, der kan etableres ved installationen og ikke krævede elektroniske målere med trådløs time-aflæsning. 2: Enhver husejer kunne beregne økonomien i anlægget udfra elforbrug, anlæggets garantiproduktion og el-prisen. - og så havde ordningen også et indbygget incitament, at man fik nogle el-producenter, der producerede i højlasttimer og brugte en ret stor del i lavlast. - Selv om den nuværende ordning vist i gennemsnit er bedre end nette-årsafregning var, da den ordning blev indført (fordi cellerne er blevet billigere), går det meget trægt med at etablere solcelleanlæg - velsagtens fordi økonomien er svær at beregne for den enkelte. Det er ubekendt for de fleste, hvornår på døgn og år, at elforbruget ligger.\n#41 Christian Holmen 27. december 2018 - 07:32\ndet er ikke forkert, om sommeren er der stort behov for at kunne producere el uden at der samtidig laves varme. Se denne sommer, der producerede solcellerne mere strøm end vindmøllerne om dagen. strømprisen var samtidig høj.\n#42 Flemming Ulbjerg 27. december 2018 - 07:44\nMan skal huske på, at der var et politisk ønske om at få gang i sol-el, hvor Danmark var bagud\nPeter Det er faktisk ikke det jeg husker. Øndket var stort fra leverandører og fra elforsyningerne, der ønskede at øge elektrificeringen. De turde ikke gøre det tydeligt for omverdenen hvad det faktisk kostede. Det danske marked har kun perifert påvirket udviklingen af solceller, da det er ubetydelig i størrelse.\n#43 Flemming Ulbjerg 27. december 2018 - 12:42\nHvilke fordele er der ved bruge ressourcer på opsætte mange solceller, når de ikke løser hele behovet? Vi skal jo - uanset solceller - opsætte mange vindmøller, så vi får løst vinterens behov. Når de mange vindmøller er opsat, så producerer de jo også om sommeren.\nJens. Korrekt. Der er lavet beregninger over sammensætningen med det NUVÆRENDE elforbrug og ikke mindst den nuværende fordeling mellem sommer og vinter. Forudsætningen var at sol og vind skulle dække hele behovet og derfor havde behov for ganske store ellagre. Regneøvelsen gik på at minimere lagerkapaciteten. Fordelingen var noget i omegnen af 87% vind og 13% sol.\nFremover vil behovet for el stige meget mere om vinteren, end om sommeren, fordi der skal levres en pæn mængde el til opvarmning. Behovet til opvarmning er som bekendt størst om vinteren. Den udvikling vil presse solcelleandelen langt ned. og øge behovet for vindkraft. Om det ender med et 0 (nul) har jeg ikke nogen idé om, men kunne være interessant at regne lidt mere på.\nEn ting var at el i sommeren 2018 var dyrt. Det er bare ikke generelt gældende. El er normalt lidt billigere og har en mere stabil pris om sommeren end om vinteren.\n#44 Peter Madsen 27. december 2018 - 15:23\nIh, hvor er det svært at spå om fremtiden - især, når vores enkelte beslutninger griber ind i hinanden, og influerer på de utilregnelige forbrugeres adfærd. Når en meget større del af vores varme skal laves af el, vil vi med vind-el få et kæmpeoverskud af el om sommeren. Og derfor har jeg ikke en tro på, at Danmark skal køre ø-drift. Og jeg mener heller ikke at vores land skal plastres til med solceller på årsnetto-ordningen, og at den skal gælde for alle fremtidige solceller. Da man indførte årsnetto-afregningen var det for at komme hurtigt igang (visse forsyningsselskaber forventede at bruge 10 år på installation af digitale målere) Og det er da rigtigt, som Flemming skriver, at Dk. er en lille spiller mht. sol-el og andre var meget godt i gang - det er vel den tyske ordning, der har dannet grundlag for et solcellemarked med voldsomt faldende priser? Set i 20 års perspektiv var års-nettoafregning ikke så tosset. Inden for de 20 år når el-forbruget til varme ikke at eksplodere. Specielt ikke med al den flis, der importeres. Solceller er gode til at levere i højlastperioder om sommeren. om vinteren giver de "nul og nix", men da er vindkraften i sit es. Jeg ser i fremtiden stor værdi i at handle med Norge og Sverrig. Vind skal handles øst-vest. De store kraftvarmeværker har i dag varmelager til udglatning af døgnforbruget og til dels ugeforbruget. Længere strækker lagrene ikke. Så et højtryk, der bider sig fast (i nogle uger) hjælpes af solceller om sommeren og af Norge om vinteren. Og så må vi også i fremtiden satse på en vis overkapacitet, som vi altid har investeret i. Forskellen er blot, at fossil-kraftværker (næsten) ikke bruger brændstof, når de står "stand by". Det gør vindmøller og solceller for resten heller ikke. Min pointe er egentlig, at den ideelle kombination af VE-kilder nok kan konstruerers med nuværende teknik og behov, men fremtiden er - og skal være - foranderlig.\n#45 Flemming Ulbjerg 27. december 2018 - 16:05\nNår en meget større del af vores varme skal laves af el, vil vi med vind-el få et kæmpeoverskud af el om sommeren.\nNetop. Med faldende priser til følge.\nOg derfor har jeg ikke en tro på, at Danmark skal køre ø-drift.\nDet tror jeg absolut heller ikke på. Beregningen af lagerbehovet var HVIS vi skulle køre ø-drift, eller måske mere sandsynligt, hvis vore nabolande får en lignende sammensætning af produktionen. Langt henad vejen klarer vi os helt uden egentlige ellagre. Er jeg overbevist om.\nNu, hvor vi er ved de 87.000 anlæg på års nettomåling, så bliver det da interessant at se, hvad der sker efter 2032, hvor ordningen ophører. 20 år gamle paneler, behov for at udskifte inverter etc. Gad vide om ikke en del af disse anlæg bliver demonteret til den tid.\nHvis så. Hvad har vi så fået for de omkring 500 mio. kr / år, som disse anlæg ikke har betalt i PSO, afgifter og indtil nu, moms af samme. ? Efter min opfattelse: En slat til ejerne. Især de sidst tilkomne. Et stort beløb til import af anlæg, fra Kina først og fremmest. Og har det været det værd. ?\n#46 Christian Holmen 27. december 2018 - 16:21\n@Flemming, du har fået strøm til samme pris som fra anholt vindmøllepark, nemlig 1,15kr/kwh, men vindmølleparker er hellige, så de får ikke lavet om på deres afregninger selvom der er væsentligt billigere muligheder i dag. Og med hensyn til imprt fra kina, så held og lykke med at finde noget elektronik der ikke er lavet i kina.\n#47 Flemming Ulbjerg 27. december 2018 - 16:29\n@Flemming, du har fået strøm til samme pris som fra anholt vindmøllepark, nemlig 1,15kr/kwh,\nNå ja sådan i flere hele træskolængder. Sol på årsnetto afregnes som du ved til over 2 kr,- men bortset fra det, så er både sol og vind blevet meget billigere siden den gang. Derfor tilbage til spørgsmålet, hvad fik vi for de 20 * 0,5 mio. kr = 10 mia. kr som er og bliver sendt efter de 87.000 solcelleanlæg på årsnettomåling. ?\n#48 Christian Holmen 27. december 2018 - 16:37\ndu glemmer at der betales skat af egenproduktion. men pengene går til opbygning af en produktionskapacitet på ca 600mw, 99% co2 fri.\n#49 Peter Madsen 27. december 2018 - 19:03\nDu fik en privat finansieret investering med privat risiko i en elproduktionskapacitet fra en ny VE-teknik, som ikke behøvede PSO-tilskud fra det offentlige. Ca. 7 mia. kr blev investeret - i løbet af ca. 2 år. Hvis du påstår, at kun solcelleejeren har fordel af nettoordningen, er afregningsprisen da flot - men min påstand er, at mine solceller bidrager både med kapacitet og til udjævning af forbrugskurven - altså at jeg i gennemsnit leverer mest i højlast og forbruger i lavlast, og derfor har en positiv værdi for de øvrige forbrugere. Det svarer til de gasfyrede kraftvarmeværker, der træder ind med el-produktion, når der er behov - og gemmer varmen i tanke.\n#50 Flemming Ulbjerg 27. december 2018 - 19:43\nDu fik en privat finansieret investering med privat risiko i en elproduktionskapacitet fra en ny VE-teknik, som ikke behøvede PSO-tilskud fra det offentlige.\nUdover at I slap for PSO af det forbrug, som solcellerne leverede, slipper I også for afgifterne og af moms af det hele. (Indtil nu ihvertfald)\nDet svarer til de gasfyrede kraftvarmeværker, der træder ind med el-produktion, når der er behov - og gemmer varmen i tanke.\nHmm. Nej. Gaskraftvarme kan køre, når der er et behov på nettet, som ikke kan dækkes af sol og vind mv. Solcellerne leverer sekund for sekund, det som de kan hente fra den aktuelle solindstråling. 7 mia. investeret. OK. Og 10 Mia. i ikke-betalte afgifter mv. over 20 år. Det giver Jer et overskud på 3 Mia. De 7 Mia. er gået stort set ubeskåret til udenlandste producenter af udstyret.\nUanset hvem der har betalt hvad, så er det en rigtig dårlig forretning for husholdningen Danmark, at bruge så mange penge på så lidt. Sorry, hvis det krænker din stolthed.\n#51 Peter Madsen 27. december 2018 - 21:14\nPSO betales af forbrugeren - ikke af producenten. Så hvis jeg skulle betale PSO ville det være af den el, som jeg køber. Jeg forbruger 4146 kWh/år (gns), men jeg har kun købt 3012 kWh/år - resten er forbrug af egen, samtidig produktion. Mht. moms og de fleste afgifter har du ret. Men jeg anker lidt over, at det skal se ud til, at vi har alle fordelene og forsyningsselskaberne - og de andre forbrugere har besvær og udgifter med os. Men det kan betragtes på en anden måde: Hvis jeg kørte ø-drift med batterier, skulle jeg vel ikke betale hverken afgifter PSO eller moms? Blot til illustration: Forsyningsselskabet tilbyder at bruge min el, når solen skinner og give den tilbage, når jeg har brug for det. Jeg har den fordel, at jeg sparer et batteri - og den fordel skal jeg naturligvis betale skat af. Forsyningsselskabet har fordel af at kunne modtage min el, når de har brug for det, og leverer el til mig på vilkårlige tidspunkter, men da min produktion rammer deres højlast kan de få en fordel, som naturligvis skal bogføres som indtægt hos dem. Kraftvarme får du til at lyde som fuldt regulérbare. Det er ikke tilfældet: Dels har disse værker en begrænset beholderkapacitet - og om sommeren vil de ikke fylde tankene, da det medfører lang opholdstid og stort varmetab. Men jeg skriver det blot for at vise, at solcellers produktion falder fint sammen med døgnforbrugskurven - og det betyder noget om sommeren. Selvfølgelig kan de ikke tændes og slukkes med i takt med meget varierende forbrug. Vindmøller har til gengæld et godt sammenfald med årsforbrugskurven - endnu da. Til slut: Det er da rigtigt, at andre VE-anlæg i dag kan levere strøm til lavere pris - men de el-producerende anlæg, der blev bygget fra 80'erne og frem er stadig i drift og arbejder fortsat på afskrivning af anlægsomkostninger. Alting er jo blevet billigere - men de gamle investeringer skal afskrives. Når mit solcelleanlæg bliver 20 år, har det produceret ca. 90.000 kWh til 1,1 - 1,2 kr/kWh - og jeg har tjent 10.000 - 20.000, hvis jeg undgår dyre havarier. NB Mit Solcelleanlægs importandel er 50 - 60 %. Men hvordan er det lige med vindmøller?\n#52 Christian Holmen 27. december 2018 - 21:22\nSiden hvornår er det blevet forbudt at tjene penge? Vi der har investeret i et solcelleanlæg har gjort det ud fra nogle betingelser der var rimeligt faste. Det bliver så lavet om nu med flexafregningen. Det kommer til at koste alle forbrugere en hel del mere end nettomålerordningen.\n#53 Mads Aarup 28. december 2018 - 01:03\nSol på årsnetto afregnes som du ved til over 2 kr,-\nJa, direkte egetforbrug sparer (=afregner?) forbrugeren over 2kr/kWh, men som bekendt er direkte egetforbrug undtaget for elafgiftsloven. Så at sige at den strøm aftregnes af samfundet til over 2 kr svarer til at sige det samme for entilsvarende besparelse ved fx skift til LED pærer eller lavenergi hårde hvidevarer etc. Så er der den del af egetforbruget, der er ude at vende på nettet. Der sparer man elafgift+PSO+moms, men det er mindre end 2kr. Man sparer ikke tariffer længere. De har været bruttoafregnet i snart tre år.\n#54 Flemming Ulbjerg 28. december 2018 - 07:12\nPSO betales af forbrugeren - ikke af producenten. Så hvis jeg skulle betale PSO ville det være af den el, som jeg køber. Jeg forbruger 4146 kWh/år (gns), men jeg har kun købt 3012 kWh/år - resten er forbrug af egen, samtidig produktion. Mht. moms og de fleste afgifter har du ret.\nPeter. Hvilken ordning er du på? Og hvor meget el leveter solcellerne årligt? Er det kun de ca 1,000 kWh som bruges direkte, eller ?\n#55 Raymond van Wonterghem 28. december 2018 - 10:24\nFlemming, man kan ikke se så snævert på det og jeg fatter slet ikke din heksejagt på nettoordningen - uanset hvad, så har den nedbragt fossilforbruget. Du skulle hellere bruge dine kræfter på hjernedøde afgiftsnedsættelser på fossilbiler, privatfly o.s.v.\n#56 Raymond van Wonterghem 28. december 2018 - 10:32\nEt stort beløb til import af anlæg, fra Kina først og fremmest.\nJa, sådan er det jo, når man køber varer som er produceret i udlandet, er det meste af vores forbrug måske ikke fra udlandet? Mit solcelleanlæg Køb 181k, moms 36k, opsætning 24k(det var der brug for i 2010!), dansk avance 20k, told(dengang) 10K. Rund regnet 90k til import = 50%. Det var ikke penge som var taget af forbrug, så det var noget der gavnede samfundsøkonomien big time!\n#57 Michael Mortensen 28. december 2018 - 10:35\nDer findes to måder at 'høste' solenergi på:\nDen ene består at sortmalede radiatorer i glas og ramme. Den anden består af silicium i glas og ramme.\nDen første metode kan under optimale forhold lave 5-600Kwh lunkent vand, årligt pr installeret Kwp, men efter en tur i et damlager og efterfølgende en gennem fortovs radiatoren, så er det kun omkring 400Kwh der ender hos forbrugeren.\nDen anden kan lave 1000Kwh årligt pr installerer Kwp, men efter en tur gennem elnettet og en varmepumpe så er der omkring 2700Kwh varmt vand hos forbrugerne.\nForskellen er faktor 7 !\nRadiator metoden lægger beslag på store jordarealer, som eller kunne være brugt til træer der opsuger Co2 fra atmosfæren og senere benyttes til bygge materialer. på nydansk kaldet: Carbon Capture Storage Men for at sikre at der absolut ikke kommer til at vokse træer på disse jordarealer udsættes methan pruttende husdyr. Radiator metoden kan kun benyttes i lokale rør systemer og kan ikke tranporteres tværs over landet, eller udveksles med nabolande. Radiator metoden kan udelukkende lave lunkent vand\nSilicium metoden kan installeres på hustage, dvs steder hvor naturen allerede er ødelagt. Energi fra silicium metoden kan bruges til andet end lunkent vand, f.eks elbiler, vaskemaskiner, indistriproduktion mv. Energi fra silicium metoden kan sendes til billig lagring i Nordisk hydro. Energi fra silicium metoden kan enda også gemmen som lunkent vand.\nDet jeg finder interessant i disse debatter, er at en kørende konsulent i sort malede radiatorerer og lunkent vand, meget vedholdende påstår at solenergi i Danmark er noget møg..........!\n28/12-2018 kl 10:35 72 MW fra solceller, (energinet) 0 MW fra sortmalede radiatorer (solvarmedata)\n#58 Jakob Rasmussen 28. december 2018 - 11:09\n@Michael Dit rimeligt lange indlæg er også rimeligt ensidigt. "Lunkent vand" systemer kan faktisk levere temperaturer over kogepunktet. "Lunkent vand" systemer kan faktisk gemme energien i dage/uger/måneder. og så kan arealerne til solfangere/solceller bruges til at end at plante træer på. Planter optager også CO2 og arealerne kan fint bruges til afgræsning.\n#59 Michael Mortensen 28. december 2018 - 11:20\n@Flemming Foruden en masse strøm, har vi fået lærdom; At årsnettomålerordningen var noget makværk.\nDenne lærdom har gjort at netto ordningen nu er ændret til timebaseret.\nSet i lyset af konstant faldende priser på batterier, mener jeg vi burde have en døgnbaseret nettoordning i stedet for en timebaseret.\n#60 Michael Mortensen 28. december 2018 - 12:00\nDit rimeligt lange indlæg er også rimeligt ensidigt. "Lunkent vand" systemer kan faktisk levere temperaturer over kogepunktet. "Lunkent vand" systemer kan faktisk gemme energien i dage/uger/måneder. og så kan arealerne til solfangere/solceller bruges til at end at plante træer på. Planter optager også CO2 og arealerne kan fint bruges til afgræsning.\n@Jakob. Ja, det er lidt ensidigt. Solceller er på næsten alle parametre solvarme overlegent, selv på lagrings siden er solcellerne bedst med 3 metoder: Hydro, kemisk samt lunkent vand.\nDet er kun pris/Kwh hvor solvarme hidtil har været førende, men den tid er så småt ved at rinde ud.\nLad os for hulen da omfavne solcellerne, i stedet for at opfordre til middelalderlove og plankommunisme.\n#61 Jakob Rasmussen 28. december 2018 - 12:49\n@Michael Aner ikke hvor du får det med "middelalderlove" og "plankommunisme" fra. Vi andre regner bare, og der er det, som du selv siger, sådan at store solvarmeanlæg har været en bedre investering. For os som nåede at få et par år med under nettomålerordningen har solceller heller ikke været så ringe. Men det er jo stoppet - og jeg er enig i at man ikke på den måde det blev gjort kunne lade alle de andre betale for infrastrukturen uden at solcelleejere skulle bidrage.\n#62 Peter Madsen 28. december 2018 - 13:05\nTil Flemming Jeg er på års-netto-ordningen. Modtager vist stadig 0,60 kr pr. ekstra produceret kWh - og betaler normal takst for ekstra-forbrug i de år, hvor jeg har el-underskud. Ja, kun ca. 1000 kWh om året bruges mens de produceres - Jeg køber og sælger således ca. 3000 kWh/år (i runde tal). Det er IKKE fordi vi har et stort vinterforbrug - det er fordi vi har et stort aften/nat forbrug.\n#63 Michael Mortensen 28. december 2018 - 14:42\nAner ikke hvor du får det med "middelalderlove" og "plankommunisme" fra. Vi andre regner bare, og der er det, som du selv siger, sådan at store solvarmeanlæg har været en bedre investering.\n@Jakob Det er fint nok at regne, det gør jeg også.\nA til strøm B til varme C til transport Årlig sum = X\nSå regner jeg på hvad jeg kan gøre for at den årlige sum, kan blive så lav som mulig og med kortest mulige tilbage betalingstid.\n#64 Flemming Ulbjerg 29. december 2018 - 16:02\nJeg er på års-netto-ordningen. Modtager vist stadig 0,60 kr pr. ekstra produceret kWh - og betaler normal takst for ekstra-forbrug i de år, hvor jeg har el-underskud. Ja, kun ca. 1000 kWh om året bruges mens de produceres - Jeg køber og sælger således ca. 3000 kWh/år (i runde tal).\nPeter Så er PSO jo også en udgift du ikke har når du har solcellerne. Altså en besparelse for dig. Og en udgift for samtlige øvrige elforbrugere.\n#65 Michael Mortensen 29. december 2018 - 18:35\nSå er PSO jo også en udgift du ikke har når du har solcellerne.\nHvilken PSO ? Mener du den der bliver stille og roligt overført til personskatten ? Så hvilken udgift er det solcelle ejere ikke har fremover?\nHvis du har viden om at solcelleejere slipper for den del af personskatten, må du gerne dele ud af din viden!\nAltså en besparelse for dig. Og en udgift for samtlige øvrige elforbrugere.\nSøg erstat 'el' med 'gulerødder'\n#66 Flemming Ulbjerg 29. december 2018 - 19:17\nMichael Hvis du betaler PSO og energiafgift for dine gulerødder, så find en ny forhandler.\n#67 Michael Mortensen 30. december 2018 - 00:44\n@Flemming Når jeg køber en given vare så betaler jeg penge til producenten og penge til statskassen.\nDer er INGEN forskel på ovenstående, hvad enten det drejer sig om en bil, strøm, gulerødder, eller æbler !\nHvad du og andre så kalder statskassens andel og hvor stor den er, er ligegyldigt og ændrer ikke en tøddel ved at:\nProducenten får nogle penge og statskassen får nogle penge ! DER ER INGEN FORSKEL\n#68 Flemming Ulbjerg 30. december 2018 - 08:37\nHvor ville det have været kedeligt ig uden de lange fruggtesløse diskusioner, hvis solceller hos private blev afregnet således:\nEl der straksforbruges er afgiftsfrit som nu.\nEl som leveres til nettet afregnes til en fast pris på 1-2 kr/kWh i 20 år (i 2011) Nye anlæg afregnes til lavere takst i forhold til de faldende priser på anlæg .\nEl fra mettet købes på helt almindelige vilkår som alle elforbrugere gør\nDet giver synlighed og gennemskuelighed O g tillader fortsat egenproduktion.\n#69 Jakob Rasmussen 30. december 2018 - 09:22\n@Flemming Det er alt for høj en pris. Hvorfor ikke bruge den ordning der er. Der kan fås markedsprisen plus et tillæg. Seneste udbud gav 2,28 øre/kWh i tillæg til markdsprisen https://ing.dk/artikel/teknologineutralt-u...\n#70 Flemming Ulbjerg 30. december 2018 - 09:32\nDet er alt for høj en pris. Hvorfor ikke bruge den ordning der er.\nJa i dag. HVIS man politisk ville individuelle anlæg i 2011 var det jo niveauet der var behov for den gang I dag er det meget lavere. Enig\nMin pointe er mere at det ville have været krystalklart for de fleste hvad der blev ydet i tilskud og dermed hvad det kostede samfundet. Det kunne også have været styret i omfang med puljer\n#71 Michael Mortensen 30. december 2018 - 13:48\nHvor ville det have været kedeligt ig uden de lange fruggtesløse diskusioner, hvis solceller hos private blev afregnet således: .. .\nStraks afregning er voldsomt dyrt i data behandling. (yderligere teknisk handelshindring)\nEller mener du nuværende timebaserede netto måler ordning? plus et tilskud ? Hvorfor i alverden give et ekstra tilskud? Jeg mener at folk der opsætter solceller må acceptere at de kun får markedspris for deres overskudsproduktion.\nMange diskusioner ville være blevet meget kortere hvis folk holdt op med at fokusere på fordums fejl, og bare accepterede den lærdom der har resulteret i nuværende timebaserede netto måler ordning, som faktisk er en rimelig model.\nJeg mener dog at alle tekniske handelshindringer skulle stoppes, og at en døgnbaseret netto måler ordning vil være bedre end timebaseret.\n#72 Christian Holmen 30. december 2018 - 14:05\n@MM Så du mener at al strøm altid skal afregnes til markedspris, i så fald var der ikke en eneste vindmølle i danmark. Når man i dag skal opsætte et energiproducerende anlæg vil der altid være en garantipris med. anholt er et fint eksempel, 1,15kr/kwh. lad os da få den park lukket.\n#73 Michael Mortensen 30. december 2018 - 14:23\nSå du mener at al strøm altid skal afregnes til markedspris\n@Christian. Jeg snakker om Nettomåler ordningen. Opsætter man et solcelle anlæg der producerer mere end man selv kan forbruge, må man acceptere at man kun får markedsprisen på sin overskudstrøm.\n#74 Jakob Rasmussen 30. december 2018 - 14:25\n@Christian Indtil nu har du ret mht afregningspris. Men vi er tæt på at VE klarer sig på markedsvilkår. Seneste udbud kom ned på et støttebeløb på 2,28 øre/kWh i 20 år. https://ing.dk/artikel/teknologineutralt-u...\n#75 Flemming Ulbjerg 30. december 2018 - 14:53\nMange diskusioner ville være blevet meget kortere hvis folk holdt op med at fokusere på fordums fejl,\nEnig Lad os se på hvordan vi kommer i mål med fossilfri energiforsyning\n#76 Michael Mortensen 31. december 2018 - 14:26\nDet er ikke ambitiøst nok !\nHvis alle lande gør som vi har gjort til dato; Konvertering af kulkraft til biomasse i anlæg der ikke kan regulere indfyringen 0-100% som funktion af sol/vind. Så bliver der er problem med mængden af biomase.\nVi skal have en energiforsyning der fungerer som invers funktion af sol og vind, 0-100% regulerbar. Hydro kan bruges men er en begrænset ressource, og i takt med flere og flere lande vil benytte hydro, skal der andre ting på banen.\nDet er dem vi skal få gang i, store som små ting! Massiv overkapacitet på sol og vind. Og så har vi i dag nogle kraftvarmeværker på gas, får de en VP som supplering kan disse eksisterende anlæg benyttes. Fremtiden må byde på biogas til disse når der skal laves backup for sol/vind.\nDertil er der omkring 2 millioner små enheder i det ganske land der kan konverteres til mikro-kraftvarme på biodiesel og ethanol til huse udenfor eksisterende FV systemer. (det kunne være et aktiverings/beskæftigelses projekt, for de der ikke kan arbejde ret mange timer om ugen) Disse enhedder kunne også drives af CO og CH forbindelser fra elektrisk forgasset biomasse.\nJeg har sagt det før: Alle nye bål skal være 0-100% regulerbare og fungere som kraftvarme.\nDe de fleste lavt hængende frugter er høstet, nu skal vi videre !\n#77 Magnus Thomsen 31. december 2018 - 18:43\nJeg valgte her på årets sidste dag før mørket sætter ind, at køre op til den lokale møllepark for at lufte hunden. Turen oppe på fjeldet var lidt af et macho / adrenalin kick, vindhastighed 27 - 37 m/s i snit og nærliggende udsat vindmåler målte 54 m/s i stød.\nImponerende at se møllerne køre i tomgang, klare at sætte ind lige så snart vinden løjer lidt af. ( Det var noget af en udfordring, at bevare fodfæstet trods mine små 100 kg og collyens fire ben ). Når jeg lige nu kigger på elforsyningen heroppe, så er den 61 % grøn trods møllerne lige nu kører i tomgang, masser af vind og regn over julen, er hovedårsagen til det. Heroppe er ambitonsmålet: al transport på land og opvarmning skal være uden bål i 2030, elproduktion skal kun baseres på VE. ( Der er så en sparsom mængde affaldsforbrænding, hvor spildvarmen skal tages vare på ).\nI DK skal man bare løfte ambitionsniveau og satse på solceller, varmepumper og vindmøller, det kræver kun at man lægger stenaldermentalitet hvor løsningen er stort bål på hylden, og forholder sig til nutiden hvor VE sammen med el-net er løsningen.\n#78 Jan Michael Bengtsen 6. januar 2019 - 16:29\nRegnefejl i merudgiften til egenproducenter\nKr. 200-500 i meromkostning ved overgang til flexafregning passer ingen steder. Nu hvor 2018 er overstået har jeg som egenproducent hentet de aflæsninger der er foretaget time for time på min måler henover året og ved en elpris på gennemsnitlig kr. 2,30 pr. kWh ender min regning med at gå fra kr. 4.111 til kr. 14.171 - det ligner langt fra de kr. 200-500 man er kommet frem til hos Energistyrelsen. Een af os må regne forkert! Hertil kommer så den merudgift der vil være ved den nye afregning af forbrug i spidsbelastningstimerne 17-20 som for mig løber op i godt kr. 500 årligt, så det med 2018 forbrugstal giver mig en samlet eludgift på ca. kr. 14.754. Det ligner ikke en objektiv beregning Energistyrelsen har lavet men snarre et forsøg på at dysse stemningen ned til de 85.000 husstande ser deres nye elregninger.\n#79 Christian Holmen 6. januar 2019 - 16:47\nRe: Regnefejl i merudgiften til egenproducenter\n@Jan Det er dig der regner forkert, din flexregming er kun for eldelen, de øvrige udgifter afregnes stadigvæk på årsbasis, hvis du har nettomålerordning.\n#80 Anders Majland 9. januar 2019 - 16:56\n"Lunkent vand" systemer kan faktisk levere temperaturer over kogepunktet. "Lunkent vand" systemer kan faktisk gemme energien i dage/uger/måneder.\nOg så snakker vi private husholdninger hvor der ikke er så store distributionstab men begrænset areal så er effektivteten meget højere - selv på sort malede radiatorer der laver lunkent vand\nMine 10m2 solpaneler ca 3000kWh/år = 300Wh/m2 som lunkent til varmt vand Mine 50m2 solceller ca 6000kwh/år = 120Wh/m2 som strøm\nJeg har så 500 liter buffer på det lunkne vand mens ikke brugt strøm skal på nettet og vende.\nOg så kan mere moderne vakuum solfanger endda levere end væsentlig bedre udnyttelse.\nMen tilbage til afregningen - Nogen der ved hvilke fradrag der måtte være på spotprisen ved salg ?\nTager vindstød et fradrag for deres omkostninger eller bliver de betalt af Energinet ?\n#81 Christian Holmen 9. januar 2019 - 17:30\nvandetver ikke lunkent, jeg havde 180l med 4km2, det var sjældet inder 60c om sommeren. Måtte faktisk nedgradere fra 6m2 fordi vandet i tanken kom op på 104c.\n#82 Hans Chr Jensen 23. januar 2019 - 13:21\nVi bør stoppe med at\nVi bør stoppe med at pruducere strøm, der er jo ikke mange som bruger ret meget strøm en god sommer dag mellem 9-18. Det er det varmepumperne skal bruge om vinteren.\n500 kr. om året??? hvem f... har regnet sig frem til det??.\n#83 Michael Mortensen 23. januar 2019 - 14:30\nRe: Vi bør stoppe med at\nder er jo ikke mange som bruger ret meget strøm en god sommer dag mellem 9-18.\nDet gør erhverslivet. Staten (og energi sektoren) vælger benhårdt at motivere solcelle ejere til beholde strømmen og gemme den i batterier og varmtvandsbeholdere.\nNettomåler ordningen burde ændres til døgnnetto i stedet for nuværende timebaserede model.\n#84 Flemming Ulbjerg 23. januar 2019 - 14:57\nDet gør erhverslivet\nså installer anlæggene der istedet for på parcelhuset.\n#85 Gert Madsen 23. januar 2019 - 15:07\nDet kan sådan set være ligemeget - hvis altså lige vi ser bort fra misundelse og brødnid.\n#86 Flemming Ulbjerg 23. januar 2019 - 17:52\nDet kan sådan set være ligemeget - hvis altså lige vi ser bort fra misundelse og brødnid\n#87 Michael Mortensen 23. januar 2019 - 22:11\nHvorfor i alverden skulle 'jeg' dog sætte mine solceller op på andres ejendom ?\nNår nu politikere og de etablerede energi mafier, åbenbart ikke vil udnytte overskudsstrømmen fra solcellefolket. Så er batterier, akkumuleringstanke og opvarmede swimmingpools nu engang svaret på den slags tåbelighedder.


Letfinans udvalgte partnere - Basisbank tilbyder privatlån.\nBasisbank tilbyder privatlån op til 500.000 kr.\nBasisbank er en dansk internetbank, der blev etableret i 2000 som den første rendyrkede internetbank i Danmark. Banken tilbyder lån, netbank og opsparing og har i dag ca. 72.000 kunder i Danmark.\nBanken har hovedsæde på Teglholmen i København.\nBasisbank tilbyder lån og kreditter online, ligesom det også er muligt at få en opsparingskonto i banken samt netbank. Du kan låne op til 500.000 kr. hos Basisbank. En af de mest benyttede lånetyper hos banken er privatlån fra Basisbank.\nTilbyder lån op til 500.000 kr.


En gulvafslibning er en proces som helst skal varetages af en professionel gulvmand. Der skal nemlig bruges en ganske tung maskine som i de forkerte hænder kan virke temmelig egenrådig.\nMaskinen er forsynet med en roterende slibe rondel på hvilken der monteres sandpapir i varierende korn størrelser. Når maskinen føres hen over gulvet vil cirka en millimeter af dettes overflade på skånsom vis fjernes.\nDette er fuldt tilstrækkeligt hvis du ønsker at komme overfladiske misfarvninger, ridser og skrammer til livs. Og med den rette efterbehandling – for eksempel med lud, sæbe eller olie – kommer dit gulv til at stå som ganske nyt.\nHvem kan hjælpe mig med afslibning af gulve i min bolig?\nUanset hvor i hovedstadsområdet du bor kan du altid få kyndig hjælp til gulvafslibning af rutinerede gulvmænd tilknyttet DBF Gulvservice. DBF Gulvservice har igennem mange år hjulpet københavnske bolig ejere til smukke og skinnende gulve i såvel huse som i lejligheder.\nUanset om du og din familie bebor en flere etagers villa, et etplans hus eller måske en lille lejlighed med trange stuer og værelser kan DBF Gulvservice hjælpe med afslibning af gulve. De dygtige og erfarne gulvsliber fra DBF Gulvservice har det rette professionelle håndelag til at håndtere de tunge maskiner og manøvrere dem ind i alle kroge, rundt om selv de skarpeste hjørner, og helt ud langs væggene uanset størrelsen på rummet og dettes disposition.\nMed DBF Gulvservice er du garanteret smukke gulve med en holdbar og slidstærk overflade. Din DBF Gulvservice gulvmand vil bestræbe sig på at yde den bedst mulige rådgivning når det handler om valg af efterbehandling samt vejledning angående din fremtidige pleje af gulvet.\nDu og din familie får et trægulv som I kan have glæde af i mange år. Og det til en helt og aldeles fair pris.\nDu kan læse mere om DBF Gulvservice, og se de aktuelle priser på gulvafslibning i København, på dbf-gulvservice.dk\nEr gulvafslibning noget for dig?