Bilag 07.2.A - Ydelser og Servicemål FLIS Genudbud - PDF\nDownload "Bilag 07.2.A - Ydelser og Servicemål FLIS Genudbud"\n1 Bilag 07.2.A - Ydelser og Servicemål FLIS Genudbud\n2 INSTRUKTION TIL TILBUDSGIVER Nærværende bilag indeholder en beskrivelse af de Ydelser, som Leverandøren skal levere i henhold til Driftskontrakten, og Servicemålene herfor, hvor Leverandøren har det samlede leveranceansvar for Infrastrukturdrift, Applikationsdrift og Applikationsvedligehold. Nærværende bilag skal udfyldes af Tilbudsgiver, jf. nedenstående retningslinjer. Tilbudsgiver skal som del af sit tilbud følge og besvare instruktioner, som er markeret med [ ]. For nærværende bilag betyder det, at Tilbudsgiver skal: angive kontaktperson til rapportering af Incidents, jf. punkt 1 angive kontaktperson til Service Desk, jf. punkt Bilaget skal ikke herudover udfyldes af Tilbudsgiver, idet Tilbudsgivers besvarelse af øvrige dele af bilaget skal ske ved at udfylde bilag 7.2.A.1 i henhold til instruktionerne angivet i bilag 7.2.A.1. Tilbudsgivers besvarelse skal indsættes med tydelig markering, f.eks. med farvet skrifttype, så det er klart for KOMBIT, hvilke dele af bilaget der er besvaret af Tilbudsgiver. Anvendelse af ændringsmarkering er reserveret til Tilbudsgivers eventuelle forbehold. Tilbudsgivers eventuelle forbehold til bilag 7.2.A anføres i forbeholdslisten og skrives ind med ændringsmarkering i selve bilaget i overensstemmelse med udbudsbetingelserne. Det bemærkes, at Kontrakten uden bilag og Driftskontraktens bilag 7.2, 7.3 og 7.4 udgør minimumskrav, som Tilbudsgiver ikke kan tage forbehold overfor, jf. udbudsbetingelserne. Tilbudsgiver skal derfor sikre, at eventuelle forbehold til bilag 7.2.A ikke udgør et forbehold overfor Kontrakten uden bilag og Driftskontraktens bilag 7.2, 7.3 og 7.4. Det bemærkes endvidere, at følgende dele af bilag 7.2.A udgør minimumskrav, som Tilbudsgiver ikke kan tage forbehold overfor: Punkt 2.3 En del af punkt 1 Punkt 1 til og med Punkt Punkt 1 med underpunkter Punkt 13 med underpunkter Punkt 14 med underpunkter En del af punkt 18.1 Punkt 18.5 Punkt 19 med underpunkter Om betydningen og vurderingen af Tilbudsgivers besvarelse af instrukser og eventuelle forbehold til bilaget henvises til udbudsbetingelserne. KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 2 af 77\n3 Indholdsfortegnelse KAPITEL I Indledning Indledning Generelle bestemmelser ITIL Generelt om Leverandørens Ydelser Måleperioder Kritiske Servicemål og Kritiske ikke-månedlige Servicemål Tvister om Servicemål KAPITEL II Service Operation Introduktion til Service Operation Incident Management Generelle krav til Leverandørens Incident Management Indrapportering af information om Incidents Prioritering af Incidents Kategorisering af Integrationer til incidentprioritering Kategorisering af Batchkørsler til Incidentprioritering Løsning af Incidents Servicemål for Incident Management Kontaktperson til KOMBITs rapportering af Incidents Eskalering til KOMBIT samt orientering om Incidents til Brugere mf Afslutning på Incident Management processen Monitorering, Event og Log-Management Events Logning Driftsafvikling af Batchkørsler Indplacering af Batchkørsler Servicemål for Batchkørsler Ind og Udlæsning af Data og Datapakker Indlæsning af Data Udlæsning af Data Backup og Restore Problem Management Problems Ydelser under Problem Management Prioritering af Problems Problems, som Leverandøren er ansvarlig for Problems, som Leverandøren ikke er ansvarlig for Servicemål for Root Cause Analyser Service Desk KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 3 af 77\n4 10.1 Supportorganisation IT Service Management system Systemets dertil indrettede hjemmeside Servicemål for Service Desk Dokumentation af henvendelser til Service Desk Request Fulfilment Indrapportering af information om Service Requests Servicemål for Service Requests Access Management Servicemål for drift Servicemål for Applikationsdrift Servicemål for Infrastrukturdrift Kombineret Tilgængeligheds Servicemål Systemets brugeroplevede driftseffektivitet Oversigt over Servicemål for Applikationsdrift og Infrastrukturdrift Systemets svartider Generelt om svartider Modregning af svartid udenfor Systemet Svartider for transaktioner i brugergrænsefladen Kontrolmåling af svartider KAPITEL III Service Transition Introduktion til Service Transition Change Management Servicemål for Change Management Risikovurdering af RfC Dokumentation af RfC Validation og test Release and Deployment Management Vedligeholdelse af System og Driftsmiljøe med ny Versionr Vedligeholdelse af Systemet med 3.partsprogrammel Vedligeholdelse af Integrationer Sletning af data Servicevinduer til vedligeholdelse Plan for nye Versioner Patch Management Servicemål for Patch Management Asset- og Configuration Management Knowledge Management KAPITEL IV Service Design Introduktion til Service Design Capacity Management KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 4 af 77\n5 24 Availability Management IT Service Continuity Disaster Recovery plan Disaster Recovery test Disaster Recovery rapport Afprøvning af redundante setup i Produktionsmiljøet Information Security Management Penetrationstest Sikkerhedsrevisionserklæring Supplier Management og Business Relations Plan for og test af Systemets overdragelse til Infrastrukturdrift Deltagelse i overdragelse af Infrastrukturdrift Plan og test af overdragelse af Infrastrukturdrift og Applikationsdrift Deltagelse i overdragelse af Infrastrukturdrift og Applikationsdrift KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 5 af 77\n6 KAPITEL I INDLEDNING 1 Indledning Nærværende bilag har til formål at beskrive krav til og Servicemål for Leverandørens drift og Ydelser relateret til Applikationsdrift, Applikationsvedligehold og Infrastrukturdrift, hvor Leverandøren har det samlede leveranceansvar for disse tre Ydelser. Dette bilag er opdelt i fire kapitler startende med dette indledende KAPITEL I, der indeholder indledning og generelle bestemmelser for Leverandørens Ydelser. KAPITEL II indeholder krav og Servicemål til Leverandørens driftsafvikling samt Ydelser under Service Operation. KAPITEL III indeholder krav og Servicemål til Leverandørens Ydelser under Service Transition. KAPITEL IV indeholder krav og Servicemål til Leverandørens Ydelser under Service Design. Det bemærkes, at bilag 7.2.A har forrang frem for bilag 7.2.A.1, jf. Kontraktens punkt Generelle bestemmelser For Leverandørens Ydelser gælder generelt de i dette punkt 2 angivne bestemmelser og krav. 2.1 ITIL Drift, vedligeholdelse og support skal håndteres i overensstemmelse med ITIL v3 (eller tilsvarende). I Driftskontrakten anvendes de i nedenstående tabel anførte begreber fra ITIL v3 i overensstemmelse med disse begrebers overordnede forståelse i ITIL v3. Brugen af begreberne indebærer således, at enhver proces eller opgave, der er relateret til det pågældende begreb efter ITIL v3, skal følges eller løses i henhold til ITIL v3 under Driftskontrakten, medmindre andet er angivet i bilag 7.2.A eller bilag 7.2.A.1. Alle ITIL begreber benyttes med store forbogstaver. Såfremt Driftskontraktens anvendelse af begreberne, der er anført i tabellen nedenfor, afviger fra ITIL, er denne afvigelse beskrevet i tabellen. Leverandøren skal sikre, at der i Dokumentationen og i øvrigt i enhver kommunikation mellem Parterne er klarhed og konsistens i begrebsanvendelsen fra ITIL v3, idet Leverandøren dog ligeledes skal sikre konsistens med de fravigelser fra begrebsanvendelsen i ITIL v3, der fremgår af tabellen nedenfor. ITIL begreb Access Management Asset Management Standard ITIL v3 Definition Beskrivelse af afvigelse fra standard ITIL v3 definitionen KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 6 af 77\n7 ITIL begreb Availability Management Backup Capacity Management Change Change Advisory Board (CAB) Change Management Configuration Item Standard ITIL v3 Definition, men med afvigelse, men med afvigelse Beskrivelse af afvigelse fra standard ITIL v3 definitionen CAB behandler RfC som en del af Change Management processen og er beskrevet i bilag 7.2.G. Change Management behandler først RfC, når en Change er klar til at blive idriftsat. Prioritering og udvikling af en Change reguleres i henhold til Kontrakten. Change Management er den proces, som anvendes, når ændringer skal implementeres i Driftsmiljøet. Change Management i Driftskontrakten rådgiver om ændringer, samt godkender idriftsættelsen af RfC. Prioriteringer af ændringer til Systemet, udvikling af ændringer, test af ændringer og Dokumentation af ændringer er ikke en del af Change Management, men er beskrevet i Dokumentationen af RfC. Configuration Management Configuration Management Database Disaster Recovery Emergency Change Emergency Patch Event Event Management Exceptions First-line Support Incident Incident Management Incident Record, men med afvigelse, men med afvigelse., men med afvigelse. Se punkt 19. I Driftskontrakten benyttes ordet 1st Level Support i stedet for First-line Support Incidents betyder enhver uplanlagt hændelse, som ikke er en del af normal drift af Systemet, og som forårsager eller kan forårsage en driftsforstyrrelse eller en reduktion af kvaliteten af driften eller andre Ydelser eller fejl i et Configuration Item KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 7 af 77\n8 ITIL begreb Information Security Management IT Service Continuity Knowledge Management Known Error Database Major Incident Major Incident Manager Monitoring (Monitorering) Operation Incident Patch Patch Management Problem Problem Management Problem Record Release Management Release and Deployment Management Request for Change (RfC) Request Fulfilment Restore Root Cause Root Cause Analysis (Root Cause Analyse, RCA) Second-line Support Security Incident Service Design Service Desk Service Operation Service Request Service Transition Standard Change Supplier Management og Business Relations Third-line Support Workaround Tabel 1 ITIL begreber Standard ITIL v3 Definition, men med afvigelse., men med afvigelse., men med afvigelse. Beskrivelse af afvigelse fra standard ITIL v3 definitionen I Driftskontrakten benyttes ordet 2nd Level Support tilsvarende Second-line Support. I Driftskontrakten benyttes ordet 3rd Level Support tilsvarende Third-line Support I Driftskontrakten benyttes ordet Omgåelse i stedet for Workaround KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 8 af 77\n9 2.2 Generelt om Leverandørens Ydelser Som det fremgår af Driftskontraktens punkt 4.1, stilles der under Driftskontrakten en række generelle krav til Leverandørens Ydelser. Det er således af væsentlig betydning for KOMBIT, at Leverandørens Ydelser generelt lever op til disse krav, og at Leverandøren leverer Ydelserne under Driftskontrakten, uanset om der måtte være fastsat Servicemål for Ydelserne, og der i øvrigt i dette bilag er specificeret særlige Ydelser, der skal leveres. Leverandørens driftsansvar omfatter driftsafvikling under overholdelse af Servicemål for hele Systemet, herunder Programmel leveret af Leverandøren under Kontrakten såvel som Tredjepartsprogrammel leveret af Tredjepartsprogrammelleverandør efter aftale med KOMBIT, jf. Driftskontraktens kapitel III. Visse Servicemål og krav er dog opdelt mellem de enkelte dele af Systemet og/eller Driftsmiljøet, således at der gælder selvstændige Servicemål og/eller krav for separate dele af Driftsmiljøet. Denne opdeling af Servicemål og/eller krav gælder kun, hvor dette eksplicit er angivet i dette bilag 7.2.A. Leverandøren skal opfylde alle Servicemål og krav, uanset om der måtte være en indbyrdes sammenhæng mellem de enkelte Servicemål og/eller krav. Det forhold, at Leverandøren måtte have opfyldt et Servicemål og/eller et krav, indebærer således ikke, at Leverandøren fritages fra at opfylde et andet Servicemål og/eller krav uanset indbyrdes sammenhænge mellem de to Servicemål og/eller krav. Blandt Leverandørens generelle og afgørende forpligtelser er Leverandørens pligt til at agere proaktivt i relation til KOMBITs øvrige leverandører og Anvendere, herunder Tredjepartsprogrammelleverandører og Anvendersystemleverandører, samt Interessenter. Heraf følger blandt andet, at Leverandøren i forhold til alle Ydelser har pligt til i god tid at sikre, at KOM- BITs andre leverandører, herunder navnlig Tredjepartsprogrammelleverandører, leverer de ydelser, oplysninger mv., som de overfor KOMBIT er forpligtet til, og som er nødvendige for Leverandørens opfyldelse af Driftskontrakten. Der henvises i øvrigt til Driftskontraktens punkt Måleperioder [Punkt 2.3 udgør minimumskrav, som Tilbudsgiver ikke kan tage forbehold overfor.] For Leverandørens Ydelser og Servicemål gælder følgende måleperioder. - Måleperiode 1: Alle dage hele døgnet (24x7) Måleperioden er opdelt i 3 faser: Fase 1 er i Beregningsperiode (Beregnings periode) Fase 2 er i Indlæsningsperiode (Aktiv periode) Fase 3 er i Udlæsningsperiode (Passive Periode) Opdeling i Faser har betydning for inplementering af Integrationer og Batch-kørsler i Incident Kategorier. Medmindre andet er angivet i dette bilag, i Driftskontrakten eller øvrige bilag hertil, gælder der samme krav og Servicemål indenfor måleperioden. KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 9 af 77\n10 2.4 Kritiske Servicemål og Kritiske ikke-månedlige Servicemål Der er blandt de i dette bilag 7.2.A fastsatte Servicemål og Ydelser en række kritiske Servicemål (herefter Kritiske Servicemål ) samt en række kritiske ikke-månedlige Servicemål (herefter Kritiske ikke-månedlige Servicemål ). Kategoriseringen af de enkelte Servicemål har navnlig betydning i forhold til KOMBITs sanktioner ved Leverandørens manglende opfyldelse af Driftskontrakten. De Kritiske Servicemål og Kritiske ikke-månedlige Servicemål er angivet i henholdsvis punkt og punkt Kritiske Servicemål Følgende Servicemål udgør Kritiske Servicemål og er af væsentlig betydning for KOMBIT, jf. også Driftskontraktens punkt 28: Hvert enkelt Servicemål for reaktionstider, løsningstider og eskaleringstider for prioritet A og B Incidents angivet under punkt 1 Hvert enkelt Servicemål for orientering af KOMBIT og Interessenter om prioritet A og B Incidents angivet under punkt 1 Hvert enkelt Servicemål for afhjælpning af prioritet A og B Problems angivet under punkt Hvert enkelt Servicemål for Root Cause Analyser for prioritet A og B Problems angivet under punkt Kritiske ikke-månedlige Servicemål Følgende Ydelser udgør Kritiske ikke-månedlige Servicemål og er af væsentlig betydning for KOMBIT, jf. også Driftskontraktens punkt 28: Restore test, som skal gennemføres en gang i kvartalet, jf. punkt 8. Disaster Recovery test rapport, som skal leveres senest 10 Arbejdsdage efter gennemført test, jf. punkt Handlingsplanerne fra Disaster Recovery test rapport, som skal gennemføres indenfor 90 dage efter testens afslutning, jf. punkt Levering af sikkerhedsrevisionserklæring, som bl.a. skal ske senest hvert år, jf. punkt Tvister om Servicemål Hvis der er uenighed om, hvorvidt kravene til et Servicemål er opfyldt i en bestemt periode, kan hver af Parterne eskalere i henhold til Driftskontraktens punkt KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 10 af 77\n11 KAPITEL II SERVICE OPERATION 3 Introduktion til Service Operation Nærværende kapitel indeholder bestemmelser for de Ydelser og Servicemål, som Leverandøren skal levere som Service Operation under Driftskontrakten vedrørende driftsafvikling af Systemet. Leverandørens rapportering vedrørende driftssituationen, herunder Dokumentation for overholdelse af krav og Servicemål, er yderligere reguleret i bilag 7.2.G. 4 Incident Management Leverandøren skal håndtere Incidents i henhold til Incident Management, som beskrevet under nærværende punkt og i øvrigt på en måde, som lever op til best practice på området. Leverandøren skal med Incident Management processen sikre, at Systemet og driften heraf hurtigst muligt returneres til en tilstand, hvor Systemet kan anvendes i overensstemmelse med Kontrakten, og således at en Incidents indvirkning på Anvendernes virksomhed og aktiviteter begrænses mest muligt. Incident Management processen skal gennemføres i overensstemmelse med følgende proces: 1) En Incident konstateres, indrapporteres og prioriteres, jf. punkt ) Leverandøren iværksætter alle aktiviteter, der er nødvendige for at få en Incident løst, jf. punkt 4.6, og alle øvrige aftalte aktiviteter inden for de aftalte Servicemål herfor, jf. punkt ) Leverandøren orienterer (løbende) KOMBIT og øvrige Interessenter om Incidenten og dens håndtering, jf. punkt ) Leverandøren orienterer KOMBIT og øvrige Interessenter om, at Incidenten er løst, herunder med rapportering til KOMBIT, jf. punkt ) Incident Management processen afsluttes i forhold til de(n) konkrete Incident(s), medmindre KOMBIT kommer med indsigelser i forhold til Leverandørens rapport, jf. punkt Leverandøren skal i forbindelse med Ydelserne under Incident Management anvende IT Service Management systemet, der er beskrevet under punkt 10.2, herunder til registrering af Incidents. 4.1 Generelle krav til Leverandørens Incident Management Leverandøren skal i forbindelse med Incident Management blandt andet udføre og levere følgende Ydelser: Foretage registrering af og opfølgning på indrapporterede Incidents, jf. punkt Ved flere henvendelser vedrørende samme Incident skal disse så vidt muligt registreres med direkte indbyrdes relationer med henblik på at bidrage til en effektiv håndtering. KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 11 af 77\n12 Reagere på og foretage registrering af egne konstateringer af eller indikationer på Incidents, herunder i forbindelse med Events, jf. punkt 5.1. Foretage klassificering af Incidents for efterfølgende at kunne identificere relevante indsatsområder med henblik på bl.a. at reducere antallet af Incidents. Klassificeringen kan eksempelvis basere sig på typer som gentagne Incidents, hardware Incidents, Incidents på Integrationer mv. Prioritere Incidents i henhold til punkt 4.3. Løse Incidents, så Systemet og driften heraf genetableres til normal og som i Kontrakten forudsat tilstand, jf. punkt 1. Eskalering af Incidents til Tredjepartsprogrammelleverandør ved Incident, hvor årsagen til Incidenten skyldes eller kan skyldes forhold i Tredjepartsprogrammel fra den pågældende Tredjepartsprogrammelleverandør. Eskalering af Incidents til Anvendersystemleverandør ved Incident, hvor årsagen til Incidenten skyldes eller kan skyldes forhold hos den pågældende Anvendersystemleverandør, herunder fejl i data. Løbende opfølgning på Incidents, herunder navnlig Incidents, der er eskaleret til Tredjepartsprogrammelleverandører samt Anvendersystemleverandører for at sikre den nødvendige fremdrift i afhjælpningen eller omgåelsen af forholdet/forholdene, der er årsag til Incident(s). Løbende orientering af KOMBIT om fremdrift i løsningen af Incidents eskaleret til Tredjepartsprogrammelleverandører eller Anvendersystemleverandør. Såfremt eskalering er foretaget til tredjepart, skal Leverandøren fortsat aktivt afsøge andre, også mindre sandsynlige, årsager til Incidenten samt muligheder for løsning af Incidenten. Rekvirering af Root Cause Analyse for alle prioritet A og B Incidents fra Anvendersystemleverandører eller Tredjepartsprogrammelleverandør og fremsendelse af analysen til KOMBIT. Såfremt Anvendersystemleverandør eller Tredjepartsprogrammelleverandør ikke efterkommer anmodning om Root Cause Analyse, eskaleres sagen af Leverandøren til KOMBITs driftschef eller dennes repræsentant. Løbende informering af den person, der har henvendt sig med Incident, om Incidentens håndtering. Informering af KOMBIT samt Brugere og Anvendere om fremdriften i håndteringen af Incidents med prioritet A og B. For alle Incidents udføres og afsluttes Incident Management processen, så der sikres optimalt samspil og overgang mellem Incident Management og Problem Management. 4.2 Indrapportering af information om Incidents Leverandøren skal ved egen konstatering af samt ved henvendelser om og/eller indrapportering af Incidents til Service Desk oprette en Incident Record og registrere følgende information: Unik identifikation Tidspunkt for Incidentens opståen samt konstatering Årsag til Incident Identifikation af den person og organisation, der har henvendt sig, eller alternativt, specifikation af, hvordan Leverandøren konstaterede Incidenten Kontaktperson i organisationen, der indrapporterede den pågældende Incident Beskrivelse af Incidenten, hvilket omfatter beskrivelse af den observerede Incident, den observerede konsekvens, den Event, og/eller om muligt den Root Cause, der forårsager Incidenten, samt udført handling og opnået reaktion herpå KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 12 af 77\n13 Forslag til Incident kategorisering Forslag til Incidentprioritering, jf. punkt Prioritering af Incidents Eventuelle bilag til belysning af Incidenten, eksempelvis skærmprints Relationer til andre Incidents og Problems Ovenstående gælder, uanset om indrapportering sker telefonisk, via mail eller webformular, jf. punkt 10, eller Incidents konstateres af Leverandøren, herunder som led i driftsmonitoreringen. [Resten af punkt 4.2 udgør minimumskrav, som Tilbudsgiver ikke kan tage forbehold overfor.] Starttiden for en Incident ( Incidentstarttiden ) er, når Leverandøren som led i sin Incident Management proces, f.eks. ved en Event, eller i forbindelse med modtagelse af henvendelse til Service Desk eller til kontaktpersonen, jf. punkt 1, konstaterer eller burde have konstateret en Incident. Incidentstarttiden kan aldrig være senere end henvendelsestidspunktet. 4.3 Prioritering af Incidents [Punkt 4.3 udgør minimumskrav, som Tilbudsgiver ikke kan tage forbehold overfor]. Alle Incidents prioriteres i prioritet A, B, C eller D i henhold til følgende definitioner: Incidentprioritet Beskrivelse Eksempler i Produktionsmiljøet Prioritet A Kritisk Incident Incidenten har eller vil have kritisk indvirkning på Systemet og/eller løsningen af de opgaver, som Systemet anvendes til eller for. En Incident har fx kritisk indvirkning, hvis en eller flere af følgende betingelser opfyldes: Incidenten udgør en kritisk sikkerhedsmæssig brist/risiko, herunder således, at der kan opnås uberettiget adgang til og/eller tab af personoplysninger, fortrolige oplysninger, økonomiske oplysninger eller lignende kritiske oplysninger. Incidenten indebærer en kritisk forringelse af Systemets anvendelse, f.eks. i form af følgende: o Systemet er utilgængeligt for alle Brugere hos én eller flere Anvendere eller Anvendernes Systemer; o Systemet og/eller afgørende funktionalitet er utilgængeligt for mere end 20 % af samtlige Brugere; o Incidenten indebærer ukorrekte beregninger i Anvendersystemer; o Incidenten indebærer, at kritisk funktionalitet er utilgængelig; o Der sker nedbrud på netværksforbindelser, herunder til tredjeparter; En Kritisk Integration, jf. punkt 4.4, fejler; Tre Vigtige Integrationer, jf. punkt 4.4 fejler; En Kritisk Batchkørsel, jf. punkt 4.5 fejler; KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 13 af 77\n14 Incidentprioritet Beskrivelse Eksempler i Produktionsmiljøet Overskridelse af Servicemål for Maksimale Svartider, jf. punkt 14.3 med underpunkter. Prioritet B Alvorlig Incident Prioritet C Betydende Incident Prioritet D Incidenten har eller vil have alvorlig indvirkning på Systemet og/eller løsningen af de opgaver, som Systemet anvendes til eller for. Incidenten har eller vil have betydende indvirkning på Systemet og/eller løsningen af de opgaver, som Systemet anvendes til eller for. Incidenten har eller vil have mindre betydende En Incident har fx alvorlig indvirkning, hvis en eller flere af følgende betingelser opfyldes: Incidenten har alvorlig indvirkning på anvendelsen af Systemet, herunder på funktionalitet, indeks, tabeller eller data, som Systemet udstiller fra Anvendersystem, som Systemet er tilsluttet, eller Systemets interne funktionalitet i øvrigt; Systemet kan ikke anvendes af Brugerne hvor: o mere end 50 % af Brugerne hos en Anvender kan ikke anvende Systemet; eller o mere end 5 % af samtlige Brugere kan ikke anvende Systemet fuldt; En Vigtig Integration, jf. punkt 4.4, fejler 3 Mindre Vigtige Integrationer, jf. punkt 4.4, fejler; En Mindre Vigtig Integration, jf. punkt 4.4, fejler gentagende gange; En Vigtig Batchkørsel, jf. punkt 4.5, fejler; En Mindre Vigtig Batchkørsel, jf. punkt 4.5, fejler gentagende gange; En prioritet C eller D Incident, der kan forårsage en prioritet A eller B Incident; Hvis dataelementer er beskadiget, tabt eller utilgængelige; Input eller output data, elementer eller beskeder, der er klar til at blive processeret, har ventet på sådan processering i mere end 2 timer, medmindre andet fremgår af Leverancebeskrivelsen; Ind- og Udlæsningshastigheden bliver ikke overholdt jfr. 7.2; Overskridelse af Servicemål for Ønskede Svartider, jf. punkt 14.3 med underpunkter; En Incident har fx betydende indvirkning, hvis en eller flere af følgende betingelser opfyldes: En Incident, som Brugere eller Anvendere kan undgå ved alternativ arbejdsgang, eller som ikke er væsentlig for anvendelsen af Systemet; En Mindre Vigtig Integration, jf. punkt 4.4, fejler; En Mindre Vigtig Batchkørsel, jf. punkt 4.5, fejler En Incident har fx mindre betydende indvirkning, hvis følgende betingelse opfyldes: KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 14 af 77\n15 Incidentprioritet Beskrivelse Eksempler i Produktionsmiljøet Mindre betydende Incident Tabel 2: Prioritering af Incidents indvirkning på Systemet og/eller løsningen af de opgaver, som Systemet anvendes til eller for. En mindre betydende Incident, som medfører gene for Brugere eller Anvendere, men ikke blokerer for anvendelse; Det er Leverandørens ansvar at tildele Incidents prioritet i overensstemmelse med ovenstående definitioner samt at vurdere årsag til Incident, og om Incidenten skal løses af og dermed ved eskalering til tredjemand. Ved uenighed om en Incidents prioritering, eller hvorvidt Incidenten skal løses af og ved eskalering til tredjemand, træffer KOMBIT beslutning herom, idet Leverandøren dog i så fald kan eskalere spørgsmålet i overensstemmelse med Driftskontraktens punkt Som alternativ til en eskalation kan Parterne aftale, at afgørelsen på Parternes uenighed udskydes, herunder med mulighed for efterfølgende eskalation. Indtil spørgsmålet om prioritering af og/eller ansvaret for løsningen af Incidenten er afgjort, skal Leverandøren håndtere denne i henhold til KOMBITs beslutning. Viser det sig efterfølgende gennem fælles erkendelse eller den sagkyndiges afgørelse, at Incidenten burde have været prioriteret og/eller løst af andre som anført af Leverandøren, kan Leverandøren kræve dokumenterede meromkostninger, herunder i forbindelse med nødvendiggjort merarbejde som følge af KOMBITs fejlagtige prioritering og/eller ansvarsplacering, dækket af KOMBIT, idet det dokumenterede merarbejde betales i overensstemmelse med Driftskontraktens bestemmelser om udførelse af timebaserede ressourcer. Servicemålene for de enkelte Incidents prioritet gælder i alle tilfælde, uanset hvornår og hvordan Leverandøren har prioriteret en Incident. Dette princip illustreres ved følgende eksempler: Leverandøren burde have konstateret en prioritet B Incident mandag kl Servicemålene for prioritet B Incidents gælder fra mandag kl. 9.00, uanset om Leverandøren først konstaterer og/eller prioriterer Incidenten mandag kl Servicemålene for prioritet B Incidents gælder ligeledes fra mandag kl. 9.00, uanset om Leverandøren med eller uden indsigelser fra KOMBIT prioriterer Incidenten ukorrekt, eksempelvis som en prioritet C Incident. 4.4 Kategorisering af Integrationer til incidentprioritering [Punkt 4.4 udgør minimumskrav, som Tilbudsgiver ikke kan tage forbehold overfor]. Såfremt der opstår Fejl og andre driftsforstyrrelser i forhold til en Integration, håndteres dette som en Incident i overensstemmelse med de Servicemål, som er gældende for håndtering af Incidents. Til brug for prioriteringen af Incidents for Integrationer, jf. punkt 4.3, kategoriseres alle Integrationer i følgende kategorier: KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 15 af 77\n16 Integrationskategorier Kritisk Integration Integrationen har kritisk betydning for Systemet og/eller løsningen af de opgaver, som Systemet anvendes til eller for. Vigtig Integration Integrationen har vigtig betydning for Systemet og/eller løsningen af de opgaver, som Systemet anvendes til eller for. Eksempler på Integrationer i Produktionsmiljøet En Integration til et andet system som er afhængig af Integrationen i forbindelse med udbetalinger eller afgørelser i myndighedssager. En Integration til et andet system som anvendes af mindst 5 Anvendere Integrationen indlæser kritisk data i Systemet, som skal være konsistent og retvisende fx data om systemers og brugeres rettigheder. Indlæsning af Data til Systemet i den Primære Data Indlæsningsperioden En Integration til et andet system som anvendes af mindst 2 Anvendere Integrationen indlæser vigtig data i Systemet, som skal være konsistent og retvisende. Fx persondata som er følsomt eller semifølsomt Incidentprioritering Fejl og andre driftsforstyrrelser ved sådanne Integrationer skal som Incident prioriteres som prioritet A Fejl og andre driftsforstyrrelser ved sådanne Integrationer skal som Incident prioriteres som prioritet B Mindre Vigtig Integration Integrationen har mindre vigtig betydning for Systemet og/eller løsningen af de opgaver, som Systemet anvendes til eller for. Tabel 3 Integrationskategorier En Integration til et andet system, hvor Anvendere ikke er væsentligt påvirket. Integrationen indlæser mindre vigtig data i Systemet, som skal være konsistent og retvisende. Indlæsning af Data til Systemet i Passiv Perioden Fejl og andre driftsforstyrrelser ved sådanne Integrationer skal som Incident prioriteres som prioritet C De enkelte Integrationer kategoriseres af KOMBIT inden Overtagelsesprøvens påbegyndelse, og på baggrund af deres vigtighed i forhold til driftsafviklingen af Systemet og effekt for Brugere og Anvendere. Er en Integration ikke kategoriseret, skal den kategoriseres som en Kritisk Integration. Integrationer skal dokumenteres af Leverandøren i Driftshåndbogen, jf. bilag 7.2.F. Der er efter forudgående skriftlig aftale med KOMBIT mulighed for at nedgradere prioriteten af en Incident med ét niveau, hvis en konkret Fejl eller driftsforstyrrelse vurderes som mindre betydende, jf. følgende eksempel. KOMBIT kan afvise et ønske fra Leverandøren om at nedgradere prioriteten af en Incident. Eksempel: KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 16 af 77\n17 Der konstateres en Fejl ved afvikling af en Kritisk Integration. Der skal som følge heraf oprettes en Prioritet A Incident på Fejlen. Indledende fejlsøgning afdækker, at Fejlen hverken blokerer for anvendelse af Systemet eller medfører, at Brugerne skal anvende alternative arbejdsgange. KOMBIT orienteres herom, og hvis KOMBIT skriftligt erklærer sig enig i vurderingen, nedgraderes Incidentet fra prioritet A til prioritet B. Tilsvarende kan en Fejl i en Vigtig Integration nedgraderes fra prioritet B til prioritet C Incident og en Fejl i en Mindre Vigtig Integration nedgraderes fra prioritet C til D Incident, hvis KOMBIT forinden skriftligt har erklæret sig enig i Leverandørens vurdering. 4.5 Kategorisering af Batchkørsler til Incidentprioritering [Punkt 4.5 udgør minimumskrav, som Tilbudsgiver ikke kan tage forbehold overfor]. Såfremt der sker Fejl og andre driftsforstyrrelser i forhold til en Batchkørsel (herunder forsinkelse eller kun delvis afvikling), håndteres dette som en Incident og følger de Servicemål, som er gældende for håndtering af Incidents. Til brug for prioriteringen af Incidents for Batchkørsler, jf. ovenstående punkt 1, kategoriseres alle Batchkørsler i følgende kategorier: Batchkørsel kategorier Kritisk Batchkørsel Betydende Batchkørsel Underordnede Batchkørsel Eksempler på Batchkørsler i Produktionsmiljøet En Batchkørsel, hvor et andet system er afhængig af Batchkørslen i forbindelse med udbetalinger eller afgørelser i myndighedssager. En Batchkørsel, som påvirker et andet system, som anvendes af mindst 5 Anvendere Batchkørslen indeholder kritisk data fra Anvendersystemer fx vedrørende sikkerhed eller masseopdateringer fra registre. En Batchkørsel som påvirker et andet system som anvendes af mindst 2 Anvendere Batchkørslen indeholder vigtig data fra Anvendersystemer fx indlæsning eller udtræk af data, som indeholder persondata, som er følsomme eller semifølsomme. En Batchkørsel, som påvirker et andet system, hvis Anvendere ikke er væsentligt påvirket. Batchkørslen indeholder mindre vigtig data. Beskrivelse Fejl og andre driftsforstyrrelser ved sådanne Batchkørsler skal som Incident prioriteres som prioritet A Fejl og andre driftsforstyrrelser ved sådanne Batchkørsler skal som Incident prioriteres som prioritet B Fejl og andre driftsforstyrrelser ved sådanne Batchkørsler skal som Incident prioriteres som prioritet C KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 17 af 77\n18 Tabel 4: Batchkørsel kategorier De enkelte Batchkørsler kategoriseres af KOMBIT inden Overtagelsensprøvens påbegyndelse, og på baggrund af deres vigtighed i forhold til driftsafviklingen af Systemet og effekt for Brugere og Anvendere. Er en Batchkørsel ikke kategoriseret, skal den kategoriseres som en Betydende Batchkørsel. Batchkørsler skal dokumenteres i Driftshåndbogen, jf. bilag 7.2.F. Der er efter forudgående skriftlig aftale med KOMBIT mulighed for at nedgradere prioriteten af en Incident med ét niveau, hvis en konkret Batchkørsel vurderes som mindre vigtig end beskrevet, jf. følgende eksempel. KOMBIT kan afvise et ønske fra Leverandøren om at nedgradere prioriteten af en Incident. Eksempel: Der konstateres en Fejl ved afvikling af en Kritisk Batchkørsel. Der oprettes en prioritet A Incident på Fejlen. Indledende fejlsøgning afdækker, at Incidenten ikke har eller kan have kritisk indvirkning på Systemet. KOMBIT orienteres herom, og hvis KOMBIT skriftligt erklærer sig enig i vurderingen, nedgraderes Incidentet fra prioritet A til prioritet B. Tilsvarende kan en Fejl i en Betydende Batchkørsel nedgraderes fra prioritet B til prioritet C Incident, og en Fejl i en Underordnede Batchkørsel nedgraderes fra prioritet C til D Incident, hvis KOMBIT forinden er hørt herom og skriftligt har erklæret sig enig i Leverandørens vurdering. 4.6 Løsning af Incidents [Punkt 4.6 udgør minimumskrav, som Tilbudsgiver ikke kan tage forbehold overfor]. Leverandøren skal under Incident Management løse Incidents i overensstemmelse med Servicemål herfor. Incidents kan løses ved Omgåelse, jf. punkt 1, eller afhjælpning, jf. punkt 1. Uanset, om Incidents løses ved Omgåelse eller afhjælpning, skal Leverandøren udføre alle aktiviteter, der er nødvendige for at løse Incidents i henhold til de Servicemål, der fremgår af punkt 1, herunder ved levering af nødvendigt supplerende Infrastruktur, Programmel, programmel i Driftsmiljøet og konsulentbistand. Arbejdet med løsningen af Incidents skal derudover overholde Driftskontraktens garantier og øvrige bestemmelser, jf. herunder Driftskontraktens punkt 5 og 6. Incidents anses først for løst, når Systemet og driften heraf er returneret til normal drift og en tilstand, hvor Systemet kan anvendes i henhold til Kontrakten, og de(n) pågældende Incidents indvirkning(er) på Anvendernes anvendelse og anvendelsesmuligheder af Systemet er minimal. Såfremt fuldstændig Omgåelse/afhjælpning af en Incident ikke umiddelbart er mulig, har Leverandøren uden ugrundet ophold pligt til at implementere delvis Omgåelse/afhjælpning, således at Incidentens ulempe for KOMBIT til enhver tid er mindst mulig. Delvis Omgåelse/afhjælpning skal godkendes af KOMBIT. Godkendelse af en delvis Omgåelse/afhjælpning af en Incident anses ikke som løsning af en Incident, dog kan KOMBIT vælge at nedsætte prioriteten for Incidenten, jf. punkt Omgåelse [Punkt udgør minimumskrav, som Tilbudsgiver ikke kan tage forbehold overfor]. KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 18 af 77\n19 Ved Omgåelse fjernes Incidentens effekt på og/eller risiko for effekt på Systemets anvendelighed således, at Systemet lever op til Kontraktens krav og bestemmelser, og/eller at risikoen for driftsforstyrrelser i Systemets anvendelighed er fjernet. Ved Omgåelse sker der ikke eliminering af Incidentens Root Cause. For at en fuldstændig Omgåelse af en Incident kan accepteres som løsning af en Incident, kræves KOMBITs godkendelse af den fuldstændige Omgåelse. Omgåelse kan eksempelvis gennemføres ved følgende aktiviteter: Rettelse til Driftsmiljøet Rettelse i Konfigurationsmateriale eller Programmel Afhjælpning [Punkt udgør minimumskrav, som Tilbudsgiver ikke kan tage forbehold overfor]. Ved afhjælpning fjernes dels Incidentens effekt på og/eller risiko for effekt på Systemets anvendelighed som ved Omgåelse, dels Incidentens Root Cause. Efter afhjælpning skal såvel Systemet, driften som Leverandørens øvrige Ydelser således opfylde Kontraktens krav, idet Fejl blandt andet skal være afhjulpet. Afhjælpning kan eksempelvis gennemføres ved følgende aktiviteter: Rettelse til Driftsmiljøet Rettelse i Konfigurationsmateriale eller Programmel Leverandørens generelle ansvar Leverandøren har uanset, hvor en Incident forekommer eller årsagen hertil, det overordnede ansvar for, at Incidents bliver løst, således at Systemet fungerer og kan anvendes i overensstemmelse med Kontrakten, herunder i overensstemmelse med Servicemålene angivet i indeværende bilag. Leverandøren har således også det overordnede koordinerings- og opfølgningsansvar over for Anvendersystemleverandører og Tredjepartsprogrammelleverandører i forhold til Incidents, som skyldes fejl eller andre forhold i henholdsvis Anvendersystemer og Tredjepartsprogrammel. Leverandøren kan dog ikke stilles til ansvar for funktionaliteten og/eller tilgængeligheden af Anvendersystemer henholdsvis Tredjepartsprogrammel. Uanset om Incidents er forårsaget af fejl/forhold i Anvendersystemer eller i Tredjepartsprogrammel, gælder således følgende: Leverandøren skal straks rapportere fejlen/det pågældende forhold til den pågældende tredjemand og indhente dennes bekræftelse på, at forholdet er accepteret som en rapportering af fejl eller lignende. For så vidt angår Anvendersystemleverandører og Tredjepartsprogrammelleverandører skal Leverandøren proaktivt sikre, at disse bekræfter over for Leverandøren, at forholdet håndteres i overensstemmelse med KOMBITs aftale med den pågældende tredjemand, og at de oplyser, hvorledes dette sker eller følge proceduren for eskalation. KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 19 af 77\n20 Når Tredjepartsprogrammelleverandører har leveret en rettelse af en fejl eller anvist relevant Omgåelse, skal Leverandøren straks sørge for orientering af KOMBIT samt installation via Change Management processen i Driftsmiljøet efter behørig test, jf. punkt 17. Når fejlen/forholdet, der forårsagede Incidenten, er afhjulpet, skal Leverandøren uden ugrundet ophold sikre, at Kontraktens krav er opfyldt, herunder at Systemet anvender Integrationer korrekt. 4.7 Servicemål for Incident Management [Punktet 4.7 med underpunkter udgør minimumskrav, som Tilbudsgiver ikke kan tage forbehold overfor]. Servicemål for Incident Management baserer sig på reaktionstider, løsningstider, og eskaleringstider. Reaktionstider gælder for alle Incidents. Løsningstiden gælder for alle Incidents, idet Servicemålet dog er modificeret i forhold til Incidents, der skyldes fejl eller andre forhold i Anvendersystemer eller i Tredjepartsprogrammel. Servicemålet gælder således fuldt ud for Incidents, der skyldes Fejl i ethvert Programmel. Eskaleringstider gælder alene for Incidents, der skyldes forhold i et Anvendersystem eller i Tredjepartsprogrammel. Dog gælder det for Præproduktionsmiljø og Eksternt Testmiljø, at servicemålene for reaktionstider, løsningstider og eskaleringstider højst kan følge angivelserne som en prioritet C Incident, selvom Incidenten har prioritet A eller B. Såfremt Leverandøren ikke har opfyldt kravene til Monitorering og Event Management, jf. punkt 5, og en Incident kunne have været konstateret tidligere ved en opfyldelse af disse krav, skal de enkelte tider regnes fra det tidspunkt, hvor en tilstrækkelig driftsmonitorering ville have udløst et Event for den pågældende Incident. Servicemålene for de enkelte tider fremgår under punkt til Reaktionstiden Reaktionstiden er fra Incidentstarttiden, jf. punkt 1, til Leverandøren har gennemført registrering af en Incident Record, herunder forslag til klassificering og forslag til prioritering af den pågældende Incident, samt har påbegyndt diagnosticeringen, samt reageret overfor involverede parter. Servicemål for reaktionstiden gælder, uanset om Incidents, herunder Fejl, skyldes Leverandørens forhold eller andre forhold, herunder Tredjepartsprogrammelleverandører eller Anvendersystemleverandører Løsningstiden Løsningstiden er fra Incidentstarttiden, til Leverandøren har løst Incidenten i overensstemmelse med punkt 4.10 og dette punkt. KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 20 af 77\n21 For så vidt angår Incidents, der skyldes fejl eller andre forhold i Anvendersystemer eller i Tredjepartsprogrammel, gælder følgende: Leverandøren skal inden for løsningstiden i videst mulige omfang løse Incidenten. Såfremt dette ikke er muligt, skal Leverandøren søge at begrænse Incidentens påvirkning af Systemets anvendelse. Dette kan eksempelvis omfatte, at Leverandøren tydeligt informerer KOM- BIT om alternativ arbejdsgang for Systemets anvendelse (Omgåelse). Såfremt dette ikke er muligt, skal Leverandøren skriftligt inden for løsningstiden dokumentere, hvorfor det ikke er muligt for Leverandøren at løse Incidenten, herunder udarbejde et udkast til en skriftlig orientering af berørte Interessenter, jf. punkt 4.8, som skal forelægges KOMBIT til godkendelse. Leverandøren skal efter KOMBITs godkendelse udsende den skriftlige orientering til Interessenterne i en form, som er aftalt med KOMBIT Eskaleringstiden Eskaleringstiden regnes fra Incidentstarttiden, til Leverandøren har orienteret Anvendersystemleverandøren og/eller Tredjepartsprogrammelleverandøren om forholdet. Eskaleringstider måles alene inden for Tredjepartsprogrammelleverandørens eller Anvendersystemleverandørens åbningstid. Leverandøren skal aktivt og med intervaller svarende til Servicemålene for eskaleringstiderne følge op på afhjælpningen og rapportere status til KOMBIT. I tilfælde af eksempelvis en prioritet A Incident skal Leverandøren således i Måleperioden følge op på afhjælpningen hver 60. minut samt rapportere status til KOMBIT, jf. punkt 4.9. I forhold til prioritet B Incidents skal Leverandøren følge op på afhjælpningen hver 120. minut samt rapportere status til KOMBIT. Ved prioritet C Incidents skal Leverandøren følge op på rapporteringen én gang dagligt alle Arbejdsdage. Ved prioritet D Incidents skal Leverandøren følge op på rapporteringen hver tredje Arbejdsdag. Der er i konkrete tilfælde af Incidents mulighed for efter forudgående skriftlig aftale med KOMBIT at ændre opfølgnings- og rapporteringsfrekvensen, hvis dette er sagligt begrundet. KOMBIT kan dog frit afvise en anmodning herom fra Leverandøren. Leverandøren skal kunne dokumentere, at der er foretaget opfølgning i overensstemmelse med ovenstående, såfremt KOMBIT anmoder herom. Eskalerer Leverandøren en Incident til en Anvendersystemleverandør eller en Tredjepartsprogrammelleverandør, og viser det sig efterfølgende, at Leverandøren selv var ansvarlig for Incidenten, beregnes løsningstiden i overensstemmelse med de definerede Servicemål herfor, jf. ovenstående definitioner. Tiden, der er anvendt i forbindelse med fejlagtig eskalering til én eller flere Anvendersystemleverandør(er) eller Tredjepartsprogrammelleverandør(er), eller anden tid fragår således ikke i opgørelsen af de pågældende Servicemål. I perioder med Hypercare, skal Eskalationstiderne for Hypercare følges. KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 21 af 77\n22 4.7.4 Servicemål Servicemål angivet i nedenstående og skal opfyldes med 90 % fraktilen for alle målte tider i løbet af en kalendermåned. Servicemål for Incident Management i Måleperiode 1 Reaktionstid Eskaleringstid Løsningstid Prioritet A Incidents 30 minutter 60 minutter 180 minutter Prioritet B Incidents 60 minutter 120 minutter 360 minutter Prioritet C Incidents 300 minutter 1 Arbejdsdag 3 Arbejdsdage Prioritet D Incidents 3 Arbejdsdage 3 Arbejdsdage 10 Arbejdsdage, medmindre Parterne aftaler andet Tabel 5: Servicemål for Incident Management i Måleperiode 1 I perioder med Hypercare, skal Reaktionstiderne for Hypercare følges. Se Bilag 7.2.B. 4.8 Kontaktperson til KOMBITs rapportering af Incidents Leverandøren skal sikre, at driftschef hos KOMBIT eller dennes repræsentant ud over muligheden for at henvende sig til Service Desk, jf. punkt 10, har mulighed for at rapportere Incidents via telefon og mail til følgende kontaktperson: Navn, stilling for Incident Manager [Incident - Udfyldes af Tilbudsgiver] Evt Hypercare kontaktperson Tabel 6: Kontaktperson til KOMBIT Tlf. Mobil Mail [Udfyldes af Tilbudsgiver] [Udfyldes af Tilbudsgiver] 4.9 Eskalering til KOMBIT samt orientering om Incidents til Brugere mf. For alle Incidents, der er prioriteret som prioritet A og B, og uanset om Incidenten er forårsaget af Fejl i Programmel, fejl eller lignende i Tredjepartsprogrammel eller Anvendersystemer, eller andre forhold, skal disse håndteres af en Major Incident Manager hos Leverandøren. Major Incident Manageren er ansvarlig for al koordinering og kommunikation i egen organisation samt med alle Interessenter. Leverandøren skal eskalere alle kritiske forhold, herunder i forhold til samarbejdet med Tredjepartsprogrammelleverandører og Anvendersystemleverandører, til KOMBITs driftschef, ligesom Leverandøren løbende skal holde Interessenterne orienteret om kritiske forhold i forhold til Incidents. Leverandørens Ydelser omfatter navnlig følgende: Eskalering til KOMBITs driftschef eller dennes repræsentant, primært via telefon, sekundært via SMS og mail til mailadresse KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 22 af 77\n23 Efter eskalering skal Leverandøren løbende orientere KOMBIT minimum hver time i Måleperiode 1, medmindre andet er aftalt. Orientering af alle Brugere og Interessenter uden unødigt ophold om alle relevante driftsforhold vedrørende prioritet A og B Incidents. Dette omfatter eksempelvis Events, som skyldes eksterne forhold, eksempelvis nedbrud hos Anvendersystemleverandører. Løbende publicering af information for Brugere og Interessenter. Dette omfatter kommunikation ved hjælp af mail, en dertil indrettet hjemmeside samt gennem automatisk velkomsthilsen på telefonindgangen før gennemstilling til Service Desk. Desuden udstilles informationer om driftsstatus via Systemet. Pligt til med et varsel på 30 minutter i både Måleperiode 1 at deltage i løbende telefonmøder omkring status på Incidenten, såfremt KOMBIT stiller krav herom. Leverandøren skal, såfremt KOMBITs driftschef eller dennes repræsentant stiller krav herom, tillade, at KOMBITs driftschef eller dennes repræsentant deltager i møder med relevante parter, herunder Tredjepartsleverandører eller Underleverandører omhandlende Omgåelse og afhjælpning af prioritet A og B Incidents Servicemål for orientering af KOMBIT og Interessenter KOMBITs driftschef eller dennes repræsentant skal orienteres om Incidents i overensstemmelse med Servicemålene under dette punkt. Hvert Servicemål, som angivet i det følgende, skal opfyldes individuelt for alle målte tider i løbet af en kalendermåned. Servicemål indenfor Måleperiode 1: Prioritet A og B Incidents skal meddeles KOMBITs driftschef eller dennes repræsentant inden for en ½ time fra Incidents er oprettet, primært på telefon, sekundært via SMS og mail Inden for en ½ time fra prioritet A eller prioritet B Incidents er oprettet, skal informationen herom være tilgængelig for Brugere og Interessenter på velkomsthilsen på telefonindgangen, en af Leverandøren dertil indrettet hjemmeside og/eller mail til berørte Brugere og Anvendere med driftsstatus Leverandøren skal mindst hver 2 time opdatere både driftschef eller denne repræsentant per telefon eller efter aftale samt opdatere den dertil indrettet hjemmeside og/eller mail. Tiden for orientering af KOMBITs driftschef eller dennes repræsentant måles fra Incidentstarttiden, jf. punkt 4, til Leverandøren har meddelt Incidenten til KOMBITs driftschef eller dennes repræsentant. Leverandøren skal i IT Service Management it- systemet logge tidspunkter for forsøg på at opnå telefonisk kontakt med samt afsendelse af SMS og mail til KOMBITs driftschef og/eller dennes repræsentant. Tiden for information til Brugere og Interessenter måles fra Incidentstarttiden, til Leverandøren har informeret Brugere og Interessenter på den anførte måde. I perioder med Hypercare skal Servicemålene for Hypercare overholdes. Der er ikke forskel på Reaktions-, Løsnings-, og Eskaleringstiden uanset hvilket periode de optræder på. KOMBIT A/S, Halfdansgade 8, 2300 København S, CVR-nr Side 23 af 77


De bedste specialiserede indkvarteringssteder i Playa Matapalo\nAlle specialiserede indkvarteringssteder i Playa Matapalo\nFeriehuse i Playa Matapalo\nCampingpladser i Playa Matapalo\nVillaer i Playa Matapalo\nBedste specialiserede indkvarteringssteder i Playa Matapalo, Costa Rica\nAnden indkvartering i Playa Matapalo\nSpecialiserede indkvarteringssteder i Playa Matapalo\nType Mellemklasse Hytte Campingplads Romantisk FamilievenligtAlle\nNr. 1 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Playa Matapalo med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Playa Matapalo med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Playa Matapalo med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Playa Matapalo med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Playa Matapalo (8)\n11,9 km fra Playa Matapalo\nNr. 22 af 26 specialiserede indkvarteringssteder i Dominical\n12,7 km fra Playa Matapalo\nNr. 8 af 26 specialiserede indkvarteringssteder i Dominical\n12,9 km fra Playa Matapalo\nNr. 17 af 26 specialiserede indkvarteringssteder i Dominical\n20,2 km fra Playa Matapalo\nNr. 19 af 35 specialiserede indkvarteringssteder i Quepos\n20,7 km fra Playa Matapalo\nNr. 1 af 1 specialiseret indkvarteringssted i Tinamaste\n23,1 km fra Playa Matapalo\nNr. 34 af 41 specialiserede indkvarteringssteder i Manuel Antonio\n24,1 km fra Playa Matapalo\nNr. 10 af 41 specialiserede indkvarteringssteder i Manuel Antonio\n24,4 km fra Playa Matapalo\nNr. 16 af 41 specialiserede indkvarteringssteder i Manuel Antonio\nNr. 5 af 5 specialiserede indkvarteringssteder i Playa Matapalo


Online långivere kan er bedre end traditionelle banker for personlige lån - ruthsvenner.dk\nGordon Peterson Finans september 4, 2021\nNår du ansøger om et personligt lån online, vil du sandsynligvis opdage, at du er godkendt med en lavere rente, end hvis du ansøger og modtager et lån fra en mursten og mørtel selskab. Det er rigtigt, at mange långivere online opkræve højere renter i forhold til lokale institutioner, men der er virkelig ingen grund til at tænke på at springe denne mulighed, når behovet opstår. Du kan tegne et usikret lån for at konsolidere din gæld og reducere det månedlige betalingsbeløb.\nDer er gebyrer forbundet med at opnå et personligt lån online, især hvis lånet er en usikret en. De mest almindelige gebyrer, som du vil pådrage sig, når du ansøger online, især hvis du går til en lokal långiver er ansøgningsgebyrer, titel eller ejendom inspektion gebyrer, og finansieringsomkostninger. Disse gebyrer varierer fra långiver af lån penge online, så det er vigtigt, at du sammenligner så mange som muligt for at sikre, at du ikke bruger mere end hvad du har brug for. Nogle af disse gebyrer kan ikke anvendes, før du har accepteret lånet. Før du indsender en ansøgning, skal du altid læse de vilkår og betingelser, der er forbundet med lånet, så du ved præcis, hvad du accepterer.\nEn ting at huske på om et personligt lån online, især hvis du går til mange online långivere og bruge deres gebyrstruktur er, at du ikke vil være i stand til at gå til mange finansielle institutioner, før de godkendes. Der er mange online långivere, der ikke tillader dig at besøge dem, før de prækvalificeret. Hvis dette er tilfældet, kan det være nødvendigt at indhente en accepterklæring fra hver institution, som De ansøger om. Når du har modtaget dette brev, vil du sandsynligvis stadig nødt til at indsende yderligere papirarbejde eller vise bevis for beskæftigelse. Sørg for at forstå alt, hvad der er forbundet med prækvalifikation, så du ikke spilder tid eller penge.\nMange forbrugere ansøge om personlige lån online, fordi de ønsker at spare tid, når det kommer til behandling af lånet og overføre midlerne direkte til långiver. Hvis du ansøger om et personligt lån online, kan du fuldføre hele processen i løbet af få minutter. Det betyder, at du ikke behøver at vente dage eller uger for at finde ud af, om du kvalificerer dig. I stedet kan du fuldføre denne proces på få timer. Da de fleste långivere kun kræver fax eller e-mail din ansættelse kontrol, er der ingen undskyldning for ikke at give disse oplysninger, hvis du er blevet afvist andre steder.\nDer er mange grunde til, at folk bruger internettet til at låne penge. For én, er der ingen ansigt til ansigt interaktion mellem långiver og låntager, så det er lettere at forstå og behandle hurtigt. Det samme kan siges om konsolidering af gælden, da mange forbrugere ikke engang kan opfylde de krav, der er nødvendige for at kvalificere sig til et traditionelt lån, hvis de har en stor mængde høj rente gæld. Mange forbrugere finder online lån en hurtigere og nemmere løsning for at opfylde disse kvalifikationskrav.\nMen den vigtigste årsag forbrugerne bruger disse online långivere kan simpelthen være at spare tid. Når alt kommer til alt, tager mange traditionelle banker og kreditforeninger uger eller endda måneder at behandle ansøgninger. Selv om dette kan være sandt, der er nogle fordele ved personlige lån i forhold til traditionelle banker. Ud over at få midlerne hurtigt, kan du også undgå gebyrer og renteudgifter ved at betale det fulde beløb på lånet i én betaling, i stedet for at sprede sig over flere datoer.\n← Som folk ser ud til at fylde deres tid under COVID, Lydbøger Boom, siger Forfatter\nHalloween kostumer – Det bedste indlæg delte spil kostumer →\nWild Casino Anmeldelse 2020 – Er Det Legit?


Neverkont / Entrelac pude\nJeg syntes at det er spænde at strikke Entrelac. Så jeg måtte prøve igen. Denne pude er strikket i perlestrik og glat, det er lidt svært at se på billede.\nIndsendt af Birgitte kl. onsdag, november 27, 2013 Ingen kommentarer:\nSuper Karlas sjal\nSå bliv jeg færdig med mit super Karla sjal. Det skal jeg hygge mig med her til vinter.\nIndsendt af Birgitte kl. torsdag, november 21, 2013 Ingen kommentarer:\nDet blev lige til en til fra bogen " Knit for your kid". Denne er lavet af resterne, der var lige nok i str. 2 år. Isagers highlands wool er dejligt at strikke af, men nu har jeg haft det længe nok på pindene, nu må der prøves noget andet.\nIndsendt af Birgitte kl. mandag, november 18, 2013 Ingen kommentarer:\nDenne kjole fra bogen " Knit for your kid" var jeg helt vild med, så den måtte jeg strikke til mit barnebarn. Den er strikket oppe fra og ned. Der er brugt highland wool og alpaca 1 fra Isager. Jeg har strikket den i str 2 år. Den passer hende perfekt.\nIndsendt af Birgitte kl. tirsdag, november 12, 2013 Ingen kommentarer:\nDenne lille trøje er fra Knit for your kid. Den er lavet i vævestrik. Når man har fanget ideen i mønsteret, er den rimelig let at lave. Denne her er i str. 2 år.\nIndsendt af Birgitte kl. mandag, november 04, 2013 1 kommentar:\nLige inden min ferie, nåede jeg at få syede bukser til mine to børnebørn. Drengebukserne er syede efter Onions mønster nr. 20016. De er syet i babyfløje og foret med bomulds flonel. På det ene par er der broderet supermand og det andet en pirat.\nPigebukserne er lavet efter Ottobre også i babyfløje.\nSå der lå en lille bunke til dem da de kom hjem fra Thailand.\nIndsendt af Birgitte kl. mandag, november 04, 2013 Ingen kommentarer:\nJeg har fået syet nogle heldragter, til ham den lille som gerne skulle komme lidt før jul. Hos Frk. Turkis fandt jeg en DIY, som gjorde det meget let at lave den amerikansk lukning. Se Her\nIndsendt af Birgitte kl. mandag, november 04, 2013 2 kommentarer:\nSå blev jeg endelig færdig, med min Islænder fra " Knit for your kid ". Men hvor har den drillede. Jeg strikkede den lige efter opskriften str. 6 år. Men da den var færdig, var det en meget lille 6 årige. Og strikke tætheden var meget tæt, garnet fik ikke rigtigt sin blødhed. Jeg havde ellers lavet strikke prøve og den passede. Så pillede jeg op.\nValgte tykker pinde og mindre maske antal. Så bliv den for smal. Pillede op igen. Strikkede den så efter opskriften, men en pind tykker. Så var den der.\nIndsendt af Birgitte kl. søndag, oktober 20, 2013 Ingen kommentarer:\nNu er alle firkanter og trekanter færdige. Jeg er er ikke helt tilfreds med resultatet, de grønne farver ligger for tæt.\nNu skal jeg så igang med kanten. Men det må vente, for i tirsdag fik jeg garn hjem fra Ho-strik.\nDet dejlig highland uld fra Isager. Så nu skal der strikkes til børnebørnene.\nJa så røg Super Karla hen i bunken med de andre projekter der ikke er færdige. Hvornår lære jeg at gøre et projekt færdigt før jeg starter på noget nyt???\nIndsendt af Birgitte kl. lørdag, oktober 12, 2013 Ingen kommentarer:\nJaa det vokser, stille og roligt. 14 firkanter. Det er rigtigt sjovt at lave, man ved ikke hvor det føre hen. Det er meget svært at slippe, " lige en firkant mere" .\nJeg bliver mere og mere vild med det.\nIndsendt af Birgitte kl. søndag, september 29, 2013 Ingen kommentarer:\nEfter at jeg har prøvet at lave Neverkont strik, har jeg fået mod på at lave , Super Karlas sjal af Karen Noe. Jeg har haft opskriften liggende meget længe, men ikke helt forstået den. Det tror jeg at jeg gør nu. Jeg har aldrig tidligere lavet sjaler. Så det bliver et ret spændende projekt.\nIndsendt af Birgitte kl. søndag, september 22, 2013 Ingen kommentarer:\nSå blev jeg færdig, med min Zarhar af Else Schellerup. Den er lavet i Timeless mohair 70% akryl 30% mohair, fra stof og stil. Jeg har brugt 150 gr.\nDen virker blød og lækker, men det snyder, når den er på kan man godt mærke at det er akryl garn. Så jeg er spændt på hvor meget at den bliver brugt.\nSå fik jeg lavet 5 par små bukser i størrelse 56. Så er der lidt til jule barnet.\nIndsendt af Birgitte kl. torsdag, september 19, 2013 Ingen kommentarer:\nNeverkont er et gammelt Norsk - Svensk strikkemønster, men for mig er det helt nyt.\nJeg fandt det i denne bog ( side 56)\nEfter er par forsøg, fangede jeg ideen.\nDet er sjovt, men langsommeligt. Det er spændende at se hvordan farverne vil tage sig ud. Til denne prøve har jeg brugt Marks & Kattens Fame trend.\nIndsendt af Birgitte kl. søndag, september 15, 2013 1 kommentar:\nTil jul kommer der endnu et barnebarn, en lille dreng. Så der bliver strikket og syet. Her lidt som nu er færdigt.\nDenne opskrift er en jeg selv har lavede\nEn god gammeldags kending. I dag bruges de vidst til veste.\nDe to sidste er fra hjertegarn. Vesten er strikket i Bommix Bamboo og Dinosauer trøjen er strikket i Mini Alpakka fra Sandnes.\nIndsendt af Birgitte kl. tirsdag, september 03, 2013 1 kommentar:\nWeek enden blev brugt til at lave knapper. Nu er jeg ved at have teknikken på plads.\nIndsendt af Birgitte kl. mandag, september 02, 2013 1 kommentar:\nJeg fandt noget cernit i en skuffe det er nok købt engang i 90 erne. Det måtte jeg lige prøve om det kunne bruges.\nJeg trillede en lang pølse skar den i skiver, som jeg så maste flade. Jeg lavede huller med en stoppenål.\nSå havde jeg lavet knapper. De er godt nok lidt uens. Så ville jeg prøve at lave nogle med mønster i.\nFørst trillede jeg en lang pølse med lilla, så en med hvid. Så lagde jeg dem sammen og lavede en pølse af det.\nJa mønster blev det ikke til. Jeg må nok øve mig noget mere. Det er sjovt at prøve og knapper er jo dyre, så jeg må bare igang .\nIndsendt af Birgitte kl. onsdag, august 28, 2013 Ingen kommentarer:\nI1991 da min søn var 6 år lavede jeg denne Ninja turtels trøje, han elskede den.\nMen hvor er det dog godt at jeg gemmer så mange ting, selv gamle opskrifter. Nu er det mit barnebarn på 4,5 år som er vild med Ninaja turtels. Så må mormor jo strikke en trøje med turtels. Sjovt som ting går igen.\nIndsendt af Birgitte kl. lørdag, august 24, 2013 Ingen kommentarer:\nDet er nu der kan høstes, rigtig mange planter til at farve med. Jeg valgt at prøve med tagrør.\nJeg havde 255 gr garn som jeg ville prøve med. Jeg bejdsede med alun. Jeg brugte hele planten, det bliv til denne lime grønne.\nHvis den skulle have været mere mørkegrøn, så skulle jeg kun have haft brugt blomsten. Men det må blive næste gang. Jeg har ikke mere garn tilbage, så nu må jeg igang med at spinde. Heldigvis har jeg 6 sække uld stående, så det er bare om at komme igang. Jeg når nok ikke at få lavet så meget garn at jeg kan nå mere farvning i år, øv.


Earthing elektrodeplastre - 30 stk.\nEarthing kropsbånd, elektroder mm.\nSelvklæbende elektrodeplastre til mere specifik behandling af f.eks. smerter eller heling af sår. Se f.eks. 'Jordforbindelse og sport'.\nLæs også elektrodernes historie på Earthing Institutes hjemmeside.\nElektrodeplastrene kan også beskytte dig imod de lavfrekvente elektromagnetiske felter (ELF) skabt af vores elektriske installationer og alle elektriske apparater, der ikke er jordet. Det gælder PC'er, køkkenmaskiner, elevationsmotorer, varmetæpper mm.\nVIGTIGT! Produkt- eller spiralkabel skal du tilvælge på de grønne. Og hvis du ikke allerede har et Earthing installationsprodukt, skal det du tilvælge et under Earthing tilbehør. Hvis du har kabler og installationsprodukt, får du måske brug for et fordelerstik, således at du kan forbinde elektrodieplastrene til din etablerede jordforbindelse/installation. Fordelerstikket kan du også tilvælge der.\nVIGTIGT: Kabel og fordelerstik skal vælges FØR du lægger i kurven.\nDu sparer: DKK 63,00\nVælg Kabler mm.:\nIngen kabler 1 stk. produktkabel 2 stk. produktkabler 1 stk. spiralkabel 2 stk. spiralkabel 1 stk. fordelerstik\nDe selvklæbende Earthing elektrodeplastre er tænkt som engangselektroder, men kan anvendes flere gange*). Ved placering på akupunktur/meredianpunktet K1 (se illustration) skabes en jordforbindelse som svarer til at gå barfodet på jorden.\nElektrodeplastrene er meget velegnede til mere specifik behandling. Erfaringen viser at ved placere en elektrode på f.eks. det sted hvor smerten er og samtidig være være jordforbundet ved K1, opnås hurtige og optimale resultater, såfremt smerten skyldes inflammation.\n*) under forudsætning af at der fortsat er gel på elektrodens kontaktpunkt.\nHer kan du se/hente en brugervejledning.\nLæs mere her hvad Earthing kan gøre for dig og se her hvad brugere af Earthing fortæller.


Rigsantikvarens erindringer | Skalk\nBillede af Morten Olsen og Rikke Agnete Olsen\nAf: Olaf Olsen\nOlaf Olsen var et fyrtårn i dansk arkæologi og historie. han var den første professor i middelalderarkæologi herhjemme og rigsantikvar fra 1981-1995, hvor Nationalmuseet bl.a. fik sin nye forhal. Bogen er hans erindringer fra barndommen i 1930'erne, til eksilet i Sverige under krigen og karrierens rangstige op gennem det 20. århundredes anden halvdel.\nTi uger som helt\nIgen på skolebænken\nDanmarks Internationale Studenterkomité\nMine år som studentermedhjælp på Nationalmuseet\nKirkerne i centrum\nFogedbygård, Fyrkat og Trelleborg\nMine sidste år på Nationalmuseets 2. afdeling\nTi år på Moesgaard\nLys i mørket - Egmontfonden\nDet fornyede Nationalmuseum\nGengivelse af bogens forord:\nDa Olaf i 1992 fik medaljen Ingenio et Arti, betød det, at han som alle, der dekoreres med ordener og medaljer, skulle indsende en levnedsbeskrivelse til Ordenskapitlet. Samlingen af livshistorier her er væsentlige kilder til Danmarks Historie.\nHan gik snart i gang med at skrive, og arbejdet kom til at fylde en del i hans pensionistliv, hvor han i øvrigt var medlem af bestyrelser og arbejdede med faglige forhold, indtil han i 2008 følte, at det nu var fortællingen om hans liv med dets mange forskellige facetter færdig og satte det sidste punktum.\nDa var det blevet en omfattende livshistorie, der var let læst og grundigt gennemarbejdet sprogligt som indholdsmæssigt. Det var en omhyggelig og indlevet skildring af den tid, han havde levet i, de mennesker, der havde omgivet ham, og alt det arbejde, han havde glædet sig ved. Derfor har vi følt, at manuskriptet kunne publiceres til glæde for de mange, der har kendt Olaf og de endnu flere, der har kendt til ham og hans virke og er blevet berørt af det.\nI 2012, flere år efter at manuskriptet i 2008 var indleveret til Ordenskapitlet, blev Olaf i dele af pressen fremstillet som spion for Sovjetunionen, da han i 1946 havde studenterarbejde på landets ambassade. Det svarede han selv på i medierne, tiden på ambassaden havde han beskrevet i et lille afsnit i levnedsskildringen.\nGennem livet modtog Olaf adskillige hæderspriser, den sidste kom i 2014, da Dronning Margrethe ved en højtidelighed i Videnskabernes Selskab overrakte ham Ragna Rask-Nielsens Grundforskningsfonds pris i anerkendelse af hans mangeårige indsats for dansk arkæologisk og historisk forskning.\nDet var naturligvis en stor glæde for ham, ligesom det var fagligt, at hans disputats ”Hørg, Hov og Kirke” fra 1966 om overgangen fra hedenskab til kristendom stadig blev læst og benyttet.\nOlafs eftermæle er kommet smukt til udtryk i flere nekrologer, ikke mindst i de to, fyldige arbejder, som Jørgen Steen Jensen og Else Roesdahl har skrevet henholdsvis i Videnskabernes Årsberetning 2017 og Historisk tidsskrift.bd. 116, hæfte 2, København 2016. Det skylder vi dem begge varm tak for, Else Roesdahl får særlig tak for hjælp med billeder og oplysninger.\nOlaf var ikke kun en seriøs forsker, han var livet igennem ivrigt optaget af at bringe historien ud til publikum. Derfor er det en særlig glæde for os, at Wormianum, der er forlaget bag tidsskriftet Skalk, har villet udgive bogen. Olaf sad i Skalks bestyrelse, men også i mange andre, heriblandt C.A..C Fondens, som beredvilligt har bekostet udgivelsen af erindringerne. Vi er meget taknemmelige overfor både Wormianum og C.A.C. Fonden.\nMorten Olsen og Rikke Agnete Olsen\nAlrø september 2017.


Samfund/Lovgivning og jura\n1 - 20 af 357 resultater\nAffotografering af Christoffer af Bayerns bekræftelse af byens privilegier, 2. juli 1441. Købstadens "dåbsattest".\nRasmus Petersen (1820-1890)\n1833 ~ 1835\nSagførere Sagførerne i Aarhuus Stift ere i denne Tid i Begreb med at stifte en "Sagfører-Forening", hvortil de agte at indbyde alle Sagførere i de danske Provindser. Ved et i denne Anledning forrige Løverdag afholdt Møde her i Staden valgtes foreløbig til Foreningens Bestyrelse...\nSagførere Sagførerforeningen holdt atter Møde her den 8. ds., men var kun besøgt af 6 Sagførere i det Hele, saa der ikke endnu ytrer sig nogen særdeles livlig Interesse for denne Indretning, som dog nok var meget ønskelig. Resultatet af Forhandlingerne var: at de oprindelige Staturer bleve...\nLang Vise "Pro et contra" om "Næringsfriheden", som er fremsagt ved et politisk Møde under "alm. Bifald".\nHæfte med næringsloven\nSagførere Igaar Eftermiddag stiftedes paa et Møde hvortil Sagførerne Høegh-Guldberg, Lund og Thorsen havde indbudt, en Sagførerforening. Foreløbig Bestyrelse: Cancelliraad Nors samt Sagførerne Høegh-Guldberg og Thorsen\nSat op som Leder: "Aarhuus Bythings Locale (Af flere Sagførere)" Krav om bedre Retslokale. 1½ spalte\n"Flere Sagførere" klager over "Aarhus Bythings Locale" - der var 5.4. ialt 86 civile Retssager - som medførte "utilbørlig Sammenstuvning af Individer" - "Rettens og Retspleiens Værdighed". 1/4 Spalte Nu er Raadhusets øverste Etage ledig efter at Malerierne er flyttet til Museumsbygningen....\nRasmus Petersen og hustru Ane Oline' testamente\n1885 ~ 1906\nSagførere Se: J. Winge\nLovforslaget om Ansættelse af en Straffedommer i Aarhus fremsættes i Gaar i Folketinget af Justitsminister Rump. 1 1/8 spalte\nKampen om Næringsloven i 1850erne, ja lige fra foreningens oprettelse 1848.\nSagførere Se: Westergaard\n"Aarhus-Interesser i Fare". I Folketinget har Justitsminister Alberti under Debatten om Retsreformen foreslaaet at Landsretten hellere skulde lægges i Viborg end i Aarhus. Andre Ridsdagsmænd har med Glæde grebet denne Tanke - "det er en velkendt Sag, at Aarhus ikke har mange Venner paa...\nRettens Pleje i Aarhus. 1008 Civile Retssager i et Aar. Byfogedembedet maa deles snarest. ½ spalte\nEn Spalte Bitterhed over at Landsretten gaar til Viborg, "Aarhus kasseret" hedder Overskriften.\nBlik & Rør - Bøger\nBliktude, Rasmus Berg: Blikkenslagersvenden gennem tiderne, Blikkenslagerfagforeningen af 1873 (1873 - 14. August - 1923), Socialreformen.\n1923 ~ 1990


Udlændingelov - Lex Artifex LLP. - Advokatfirma i Nigeria\nLex Artifex LLP advokater er specialister i nigerianske virksomhed udlændingemyndigheder. Vores indvandring advokatpraksis dækker indkøb af virksomheden Tilladelse til selskaber ejes fuldt ud af offshore-enheder eller udenlandske investorer; Udstationeret Kontingent for virksomheder med behov for expats; Residency Card for ECOWAS borgere, der bor i Nigeria; og kombineret Udstationeret opholdstilladelse og Allied Card (CERPAC) for ikke-Ecowas borgere’ der ønsker at leve og drive virksomhed i Nigeria. Vi rådgiver klienter om nigerianske indvandring krav til opsætning og drive forretning i Nigeria.


Camilla Ottesen overvandt frygten: Jeg var så bange | Realityportalen\n- Jeg har altid godt kunne lide at være udendørs og dyrke motion, men det er noget andet. Det er også livskvalitet (Foto: Michael Stub)\nAf Helle Bill Madsen - 19. apr. 2020 kl. 10:58\nCamilla Ottesen overvandt frygten: Jeg var så bange\nKlik billedgalleriet igennem for at se billederne af tv-værtens nye hobby, som udviklede sig fra at være en frygt til at være en stor glæde.\nFor nogle år siden pudsede TV3-værten Camilla Ottesen glubske hunde på nogle rædselsslagne deltagere i tv-programmet ‘Slip køterne løs’, og faktisk var Camilla lige så bange for de store hunde i programmet som deltagerne.\nDet var derfor dengang svært at forestille sig, at hun en dag skulle ride gennem en skov i fuld galop på en hest, der er højere over skuldrene end hende selv.\n– Ja, jeg havde heller ikke selv set det komme, at jeg skulle blive en hestepige. Jeg har altid været mega-bange for heste. For tre år siden begyndte Viola til ridning, og hun ville gerne have mig med. Først sagde jeg nej, men blev så overtalt, og det var helt forfærdeligt i starten. Jeg var simpelthen så bange.\n– Men Viola var bidt af det, og hvis vi skulle bruge så meget tid herude, måtte jeg se at komme over det, fortæller Camilla Ottesen, 47, mens hun og datteren sadler Camillas hest, Carlo Santana, op. Carlo er en Dansk Varmblod på 175 cm i stang (målt fra jorden og op til der, hvor hestens manke begynder).\nLÆS OGSÅ: ‘Forsidefrues’ flugt fra Dubai: Vi er som nyforelsket\nBlev sendt udenfor\n– Da jeg var med Viola til undervisning endte det med, at ridelæreren bad mig gå udenfor, fordi jeg stod og råbte så højt til Viola, at hun skulle passe på, så de andre børn blev bange. Så det er kommet langsomt for mig, det med at overvinde min frygt for de store dyr. Jeg er først lige begyndt at turde at galoppere på ham ude i skoven nu, fortæller Camilla Ottesen.\nFørst skulle hun slet ikke ride, og hun skulle da slet ikke eje en hest.\n– Jeg fik først part i Carlo, og i december fik jeg tilbudt at købe ham. Først tænkte jeg ”Nej, jeg skal ikke have en hest!”, for vi havde jo en i forvejen med Violas. Men hvis jeg sagde nej til Carlo, så ville jeg gå glip af en masse, for jeg var blevet rigtigt glad for ham. Viola skal jo køres herud alligevel, og min mand, Anders, er mega-allergisk, så det er mig, der skal med. Og jeg gad ikke bare muge ud for hende. mens hun havde det sjovt.\nLÆS OGSÅ: STORT GALLERI: De kendte og kongelige hyldede Dronning Margrethe\nFor mange mødre kan det være svært at få et tæt forhold til deres teenagedøtre, men her er Camilla og Viola hjulpet godt på vej via hestene.\n– Vi har fået et helt nyt bånd herude og har mange gode snakke i bilen. Selvfølgelig rider Viola oså med sine veninder ud i skoven, og jeg elsker at have mine ture alene, vi er ikke altid sammen. Men jeg er Viola evigt taknemmelig for, at hun fik mig med til mor-datter-ridning. Mit nytårsforsæt var, at jeg skulle lære at galoppere i skoven inden sommer, og nu er det allerede sket her i marts.\nLÆS OGSÅ: Amalie om næste brystoperation: Det bliver efter mit barn\nDet er dog ikke resten af familien, der udover far Anders også består af 15-årige Viggo, der er lige pjattet med hestene.\n– Vi taler faktisk så meget om heste herhjemme, at Viggo er begyndt at sige: “Kunne vi spise denne her aftensmad, uden at I snakker om heste?”. Vi er jo herude hver dag, så der er meget at tale samen om, så vi må lige styre os selv.


juni 2014 | madgrisen.dk\n22. juni 2014 Den fancy madgris, Den svinske madgris, Madgrisen i køkkenet Ingen kommentarer\nMadgrisen var et øjeblik bange for at komme til at oversælge salaten her. Det skal jo helst ikke være sådan, at man bliver forført af en opskrift for så at blive skuffet over retten, den resulterer i. Og hvordan kan en salat overhovedet være sexet?\nDet skal jeg sige dig. Salaten her er smuk og dramatisk med nogle ret dragende ingredienser. Fx synes jeg, at kirsebær er ret inciterende: Tunge, blanke, mørke, dekadente klaser af saftig godhed. I salaten her bruges bærrene hele, men de laves også til en tæt og farlig glace, der lægger sig på salaten som smukke, sort-røde perler. Blå ost er også ret æggende for mig: Cremet og skarp på samme tid. En levende ingrediens med temperament og kant. Den røgede gris giver salaten umami og kødlig fylde. Jeg ville ikke være ked af at servere denne salat for én, som jeg fik lidt røde kinder af at kigge på.\nHvis ikke der er sommeramoriner i luften, kan salaten også snildt gøre sig til som luksusfrokost eller på en sommermiddagsbord, som skal være lidt ud over det sædvanlige.\nEn god håndfuld feldsalat (eller andre spæde blade)\nEn god håndfuld ærteskud\nEn god håndfuld modne kirsebær\nCa. 50 g blå ost, fx Blå Kornblomst\nCa. 100 g god, røget svinemørbrad\nCa. 1 spsk. rørsukker\nUdsten kirsebærrene til glacen og kom dem i en lille gryde med vand og sukker. Kog bærrene op, til sukkeret er opløst og saften er trukket ud af bærrene. Giv dem evt. nogle stød med en muddler for at hjælpe saften på vej. Si bærrene fra og kom siruppen tilbage i gryden. Lad saften koge ind til en tæt og klistret konsistens (den bliver tykkere ved afkøling, men tyndes også lidt op af citronsaften). Køl siruppen af og pisk lidt citronsaft, salt og peber i.\nSkyl og afdryp feldsalat, ærteskud og kirsebær. Anret salaterne på et bræt eller i en fin skål. Bryd den blå ost i mindre stykker. Skær mørbraden i tynde skiver. Fordel blå ost, mørbrad og kirsebær rundt om i salaten. Dryp den mørke glace over og servér straks salaten med godt brød og rødvin.\nDen smukke salat (som er smukt fotograferet af Anne Marie Jørgensen, hvis andre smukke billeder kan beundres her) kan sagtens varieres efter smag og humør. Jeg tror fx, at en god og moden gedebørge fint kunne erstatte den blå ost. Og en lynstegt, bleu (blødende) oksemørbrad i tynde skiver som erstatning for svinemørbraden ville hverken gøre dårlige ting for salatens smag eller sans for drama.\nHvilken ret synes du er mest sexet?\n3. juni 2014 Den fancy madgris, Den frelste madgris, Den komfortable madgris, Madgrisen i køkkenet Ingen kommentarer\nMadgrisen har været en fraværsgris hele maj måned. Min tid er blevet brugt på eksamener, arbejde og alt muligt andet, som er mindre sjovt end at lave mad. Men nu er det juni, der står sommerferie i kalenderen og Madgrisen har hovedet fyldt med sommerretter, som skal udtænkes og laves og spises.


A Summer Without the Country (1D) - Resten af kap 3 - Movellas\n4. Resten af kap 3\nJeg fortsatte ind i køkkenet, 25 minutter igen. Jeg gik hen mod køleskabet, og tog noget af min mors æbletærte mens jeg satte sedlen på køleskabsdøren. Og Cassi kom jeg i tanke om, hende skulle jeg også sige farvel til. Jeg tog min ting, og småløb ud af døren.\nDøren ind til stalden stod på klem, jeg blev sur over den idiot der havde glemt at lukke den. Nogen mennesker lærte det bare aldrig. Mine skridt var store, men langsomme jeg kunne ikke klare at forlade Cassi. Hun var den jeg ville savne mest, hun kunne altid trøste mig når jeg var nede, og gøre mig gladere når jeg var glad. Cassi stod i den midterste boks, hun så træt ud men det kunne jeg sådan set godt forstå jeg havde lige vækket hende klokken 15 i 24:00.\nJeg satte forsigtigt min bagage ned, så hun ikke skulle blive forskrækket. "Hey smukke." sagde jeg, og nussede hende bag øret. Hun prustede svagt, hun elskede at blive nusset bag øret. "Du må love mig en ting, pas godt på mor og far mens jeg er væk, jeg kommer snart igen." bad jeg, hun vrinskede bekræftende. Jeg vidste hun ville gøre sit bedste, klokken var 5 i. "vi ses smukke." sagde jeg, mens jeg vendte mig om det ville være for svært at kigge hende i øjnene. Hun vrinskede højt, hun ville ikke have jeg gik og jeg vidste det. En tåre drev ned af min kind, hvorfor skulle det være så svært. Da jeg var nået ud, lukkede jeg porten ordenligt.\nJeg bakkede lidt væk, og så op på den store røde lade med den rustne vejrhanen på toppen. Da jeg vendte mig om, så jeg taxaen køre ind på vores grund. Jeg gik den i møde så han ikke behøvede at køre så langt ind. Chaufføren stoppede bilen og satte den i tomgang, han steg hurtigt og resigneret ud af bilen for at hjælpe mig med bagagen. Da jeg skulle til at åbne bildøren, stod han allerede ved siden af mig. Han åbnede bildøren, mens han i en øvet bevægelse tog kufferten som om det var det letteste i hele verden. Jeg havde faktisk syntes at den var en smule tung, men det så ikke ud til at genere ham.\nEfter et par minutter satte han sig, "Til lufthavnen?" spurgte han, selv om han godt vidste det. "Ja." sagde jeg svagt, bange for at min stemme skulle knække. Bilen satte igang med et ryk, så jeg fløj tilbage i sædet. Jeg sad og kiggede ud af vinduet, jeg havde aldrig været sådan rigtig uden for byen. Jeg havde selvfølgelig været i nabobyen men det var noget andet. Jeg havde aldrig været væk fra mine forældre, okay jeg var helt sikkert dømt til at være verdens værste datter. Det her var godt nok min drøm, men skulle jeg skuffe mine forældre for at få den opfyldt? Måske skulle jeg tage hjem? Okay nej det skulle jeg ikke! De skulle have støttet mig, de skulle have sagt hvorfor.\n"Så er vi her" hørte jeg ham afbryde mine tanker, WOW havde jeg lige siddet og diskuteret mine tanker med mig selv i over 2 timer? Jeg burde virkelig få mig et liv, jeg kunne have siddet på facebook eller twitter. Og jeg valgte at sidde og snakke med mig selv, mens jeg gloede ud af vinduet. "Tak skal du have." sagde jeg taknemelig, der var ikke mange der gad køre fra hvor jeg boede her til. Jeg steg ud af bilen tog min kuffert, og fiskede efter mine penge. Jeg tog hurtigt et par sedler og stak ham dem.\nHan rømmede sig pludseligt, og jeg kiggede undrende på ham, ind af vinduet. "Skal du ikke have byttepenge?" spurgte han. "Bare behold resten, en bonus" sagde jeg med et smil på læben, som sagt var der ikke mange der gad køre den lange vej. "Men..." sagde han tvivlende, og fortsatte modvilligt " Det er næsten 100 pund for meget." Jeg så stadig smilende på ham, " Det er i orden, jeg skal virkelig nå et fly, vil du ikke godt tage imod dem?" spurgte jeg næsten desperat, men stadig med et smil på læben, det var måske mere en grimasse. "Tak." sagde han bare, og så underligt på mig, jeg vidste ikke rigtigt hvad det var der var underligt, det var det bare. Jeg vendte mig hurtigt om, og løb mod indgangen.\nJeg så mig desperat omkring, hvad fanden skulle jeg nu? Det slog ned i mig som et lyn, selvfølgelig tjekke ind. Jeg så mig omkring efter en skrænt, med en tv skærm ting, ting, ovenover vor der stod London. "Der" råbte jeg, nogen mennesker så underligt på mig. Det havde jeg selvfølgelig regnet med, jeg havde jo råbt og jeg var ikke sammen med nogen. Jeg kiggede flovt ned i gulvet, og gik hen mod skrænten. "Ja?" spurgte hun. "Jeg skal tjekke ind." svarede jeg " Kan jeg godt tage den her med som håndbagage?" tilføjede jeg. "Pass tak, hvor meget vejer den?" spurgte hun. Øhm vejede, pis altså det havde jeg ikke tænkt på. Jeg skulle bare kunne få den med som håndbagage, jeg havde virkelig ikke tid til at se efter min åndsvage kuffert. Jeg rømmede mig. " Øhh det ved jeg ikke." svarede jeg ærligt, mens jeg bukkede mig til min kuffert for at finde mit pass. Jeg fandt hurtigt mit pass, jeg havde heldigvis lagt det øverst. Hun tog imod mit pass med øvede bevægelse og stemplede det. "Her, sæt din kuffer op på båndet så vejer jeg den." sagde hun hjælpsomt, og rakte mig passet igen. Jeg tog fat i håndtaget på min pink'e kuffert, og satte den op på det henviste bånd. Hun kiggede intenst på sin lille skærm, og kom så med et medlidende udtryk. Jeg vidste godt hvad det betød, den var alt for tung. "Den er desvære alt for tung." forklarede hun, med en irreterende sørgelig stemme. "Det er okay, så." sagde jeg ligegyldigt. Jeg tog pengene i min taske, og satte dem ned i min jakkelomme, mens jeg også satte mit pass derned. Jeg lod hende tage min kuffert, mens hun forklarede mig i en utålmodig stemme hvor jeg skulle hen. Jeg gik ud fra at det utålmodige tonefald var kommet, af de mange passager der havde hobbet sig op bag mig.\nJeg sagde hurtigt tak, og skyndte mig at komme af vejen inden hun blev mere irriteret. Jeg ledte efter en gate 26, men der var så meget kaos at det var svært. Det var fandme, også smart af mig at vælge at tage det forbandet fly. Jeg skulle have holdt mig til min første tanke, at tage en bus. Arrgh skreg jeg frustreret inde i mig selv. Fint så spørg jeg bare en af de der mænd i politi uniform eller hvad de nu er. "Undskyld?" spurgte jeg, en af de mænd der var tættest på. Han så afventende på mig, så jeg blesluttede bare at sige noget. Jeg tøvede lidt. " Ved de hvor jeg kan finde gate 26?" spurgte jeg i en fornem tone. "Bare gå ligeud, så til højre og følg de stiplede røde linjer, så ser du et stort skilt med nummer 26 og så er du der." svarede han i en barnlig mindre formel tone, jeg var sikker på at han gjorde grin med mig. Jeg smilte falskt og takkede så for hjælpen.\nLigeud, højre stiplede linjer, 26. Gentog jeg for mig selv.\nUndskyld at det er så lang tid siden at jeg har skrevet, men min mor har været sådan lidt bitchie så jeg kunne ikke få lov til at sidde med computeren. Håber i læser videre. Vis i har noget kritik er i velkommene til at skrive:D\nPs. ha en god ferie


Genesis 43 - Bibelen på hverdagsdansk :: BibleServer\nBibelen på hverdagsdansk\tBenjamin kommer med til Egypten1 Imidlertid fortsatte hungersnøden i Kana'ans land,\n2 så da kornet, som Josefs brødre havde hentet i Egypten, var ved at slippe op, sagde Jakob til sine sønner: »Tag af sted igen og køb os noget mere korn.«\n3 »Manden mente det alvorligt, da han advarede os imod at komme tilbage uden Benjamin!« indvendte Juda.\n4 »Hvis du vil lade drengen komme med os, rejser vi gerne derned og køber korn,\n5 men hvis du ikke vil det, er der ikke noget at gøre. Manden sagde udtrykkeligt, at vi ikke måtte komme uden Benjamin!«\n6 »Hvorfor i alverden fortalte I ham, at I havde en bror til?« jamrede Jakob. »Hvordan kunne I være så onde imod mig?«\n7 »Manden forhørte os jo indgående om vores familie!« svarede de. »Han ville vide, om vores far stadig levede, og om vi havde flere brødre. Vi var da nødt til at svare ham! Hvordan kunne vi vide, at han ville sige: ‘Hent jeres bror herned?’«\n8 Juda var ved at miste tålmodigheden: »Far, giv os nu lov til at tage drengen med, så vi kan komme af sted, inden vi alle sammen dør af sult - både vi, du og vores børn!\n9 Jeg garanterer dig for, at han vil være i sikre hænder! Jeg vil personligt tage den fulde skyld, hvis han ikke vender tilbage i god behold.\n10 Hvis vi ikke havde spildt tiden med snak frem og tilbage, kunne vi have været i Egypten og tilbage igen to gange allerede!«\n11 Endelig gav Jakob sig. »Hvis der ikke er nogen anden udvej, så lov mig i hvert fald at fylde jeres sække op med de bedste varer, vores land kan tilbyde, og aflever dem som gave til denne mand. Tag balsam, honning, krydderier, myrra, pistacienødder og mandler.\n12 Tag dobbelt så mange penge med, som kornet koster, så I kan betale det tilbage, som lå oven i jeres sække. Det var nok en fejltagelse, at I fik dem med hjem.\n13 Tag så jeres bror og rejs tilbage til manden.\n14 Må Gud den almægtige være jer nådig, når I står over for ham, så han løslader Simeon og lader Benjamin vende tilbage i god behold. Hvis jeg skal opleve den smerte at miste mine børn, så lad mig da gøre det!«\n15 Brødrene tog så Benjamin og gaverne og dobbelt så mange penge med og skyndte sig af sted til Egypten, hvor deres ankomst blev meldt til Josef.\n16 Da Josef så, at Benjamin var med, sagde han til sin husholder: »Før de der mænd hen til mit hus og lav et festmåltid. De skal spise hos mig i dag ved middagstid.«\n17 Husholderen gjorde, som han havde fået besked på, og førte brødrene til Josefs hus,\n18 men de blev bange, da de så, hvor de blev ført hen. »Han vil nok anholde os og gøre os til slaver og tage vores æsler på grund af det med pengene oven i sækkene!« sagde de til hinanden. »Han tror sikkert, vi stjal dem!«\n19 Derfor gik de hen til husholderen, som stod ved indgangen\n20 og sagde: »Undskyld, men der er noget, vi må fortælle dig: Da vi var på vej hjem fra Egypten sidste gang,\n21 standsede vi undervejs for at overnatte, og da vi åbnede vores sække, lå de penge, som vi havde betalt for kornet, oven i sækkene! Se, her er de! Vi har taget dem med tilbage!\n22 Og vi har taget ekstra med, så vi kan købe mere korn! Men vi aner ikke, hvem der lagde pengene i vores sække.«\n23 »Det skal I ikke være bekymrede over,« svarede husholderen. »Det må være jeres fædres Gud, som har lagt dem oven i jeres sække. Vi har i alt fald fået betaling for det korn, I købte.« Så hentede han Simeon,\n24 hvorefter de alle blev lukket ind i Josefs hus og fik vand, så de kunne vaske støvet af deres fødder, mens æslerne blev fodret udenfor.\n25 Da de fik at vide, at de skulle spise der i huset, fik de travlt med at gøre deres gaver til Josef parat.\n26 Da Josef kom ind, gav de ham deres gaver og bøjede sig dybt med ansigtet til jorden.\n27 Josef spurgte dem, hvordan de havde haft det. »Og hvordan går det med jeres far - ham, I fortalte mig om? Han må være gammel! Lever han endnu?«\n28 »Ja,« svarede de, »han lever og har det godt.« Så bøjede de sig endnu en gang for Josef.\n29 Josef så på sin bror Benjamin og spurgte: »Er det så jeres yngste bror, som I fortalte mig om? Må Gud være med dig, min dreng.«\n30 Mere fik han ikke sagt, før han måtte skynde sig ud og ind i sit soveværelse for at give tårerne frit løb. Følelserne over for hans egen lillebror overvældede ham.\n31 Så beherskede han sig, vaskede sit ansigt og gik tilbage til brødrene. »Bring maden ind!« beordrede han.\n32 Josef spiste for sig selv, mens brødrene blev opvartet ved et andet bord, og de tilstedeværende egyptere sad ved et tredje bord. Egypterne bryder sig nemlig ikke om at spise sammen med hebræere.\n33 Josef havde placeret brødrene umiddelbart foran sig, efter alder, så den ældste sad først og den yngste sidst, hvilket fik dem til at sende hinanden undrende blikke.\n34 Maden blev bragt dem fra Josefs eget bord, og Benjamin fik den største portion - fem gange så meget som de andre! Der var rigeligt med mad og drikke, og snakken gik lystigt imellem dem.


(1617) Alschmitt. Alle oplysninger om (1617) Alschmitt er opdateret 2022\nes (1617) Alschmitt (1617) Alschmitt pt pl nl cs (1617) Alschmitt hu (1617) Alschmitt (1617) Alschmitt (1617) Alschmitt fi tr\nDen information, vi har kunnet samle om (1617) Alschmitt, er blevet omhyggeligt gennemgået og struktureret for at gøre den så nyttig som muligt. Du er sandsynligvis kommet her for at finde ud af mere om (1617) Alschmitt. På internettet er det let at fare vild i et virvar af sider, der taler om (1617) Alschmitt, men som ikke giver dig det, du gerne vil vide om (1617) Alschmitt. Vi håber, at du vil fortælle os i kommentarerne, om du kan lide det, du har læst om (1617) Alschmitt nedenfor. Hvis de oplysninger om (1617) Alschmitt, som vi giver dig, ikke er hvad du søgte, så lad os det vide, så vi kan forbedre denne hjemmeside dagligt.\n(3.199384 ua )\n(2.781879 ua )\n(3.616889 ua )\n2 090.248572 j\n(7,06 timer )\n(1617) Alschmitt er en hovedbælteasteroide opdaget den 20. marts 1952 i Alger af den franske astronom Louis Boyer .\nDens foreløbige betegnelse, da den blev opdaget den 20. marts 1952 , var 1952 FB. Det er opkaldt efter astronomen Alfred Schmitt .\n(in) Specifikationer og 1617 til kredsløbssimulering på siden Small-Body Database for JPL . [Java]\nVi håber, at de oplysninger, vi har indsamlet om (1617) Alschmitt, har været nyttige for dig. Hvis det er tilfældet, så glem ikke at anbefale os til dine venner og familie, og husk, at du altid kan kontakte os, hvis du har brug for os. Hvis du på trods af vores bestræbelser mener, at det, vi har leveret om _title, ikke er helt korrekt, eller at vi bør tilføje eller rette noget, vil vi være taknemmelige, hvis du vil give os besked. At give den bedste og mest omfattende information om (1617) Alschmitt og ethvert andet emne er essensen af denne hjemmeside; vi er drevet af den samme ånd, som inspirerede skaberne af Encyclopedia Project, og derfor håber vi, at det, du har fundet om (1617) Alschmitt på denne hjemmeside, har hjulpet dig med at udvide din viden.\nOplysningerne om (1617) Alschmitt er sandfærdige og meget nyttige. Godt\nJeg fandt de oplysninger, jeg fandt om (1617) Alschmitt, meget nyttige og fornøjelige. Hvis jeg skulle tilføje et men, kunne det være, at den ikke er tilstrækkelig rummelig i sin formulering, men ellers er den fantastisk., Artiklen om (1617) Alschmitt er meget nyttig og fornøjelig, Artiklen om (1617) Alschmitt er meget nyttig\nJeg fandt artiklen om (1617) Alschmitt meget nyttig, Tak\nOplysningerne om (1617) Alschmitt er meget interessante og pålidelige, ligesom resten af de artikler, jeg har læst indtil videre, som allerede er mange, for jeg har ventet i næsten en time på min Tinder-date, og han er ikke dukket op, så jeg tror, han har brændt mig af. Jeg benytter lejligheden til at efterlade et par stjerner til firmaet og til at skide på mit skide liv\nGodt indlæg om (1617) Alschmitt., Til dig, der som mig leder efter oplysninger om (1617) Alschmitt., God artikel


Forside > Leg & Gaver > Produkter med navn > Sparegris med navn\nHvis du mangler en fin fødselsdags- eller dåbsgave til et helt særligt barn i dit liv, så finder du en række gode bud her på siden, hvor vi har samlet vores sparegrise med navn. På dem kan vi trykke både barnets navn og dåbs- eller fødselsdato. På den måde får gaven et ekstra personligt twist, idet barnet med en sparegris med navn får noget, der er helt deres eget, og som er ganske unikt\nGiv en personlig gave med en sparegris med gravering\nDe fleste børn er vilde med ting, hvor deres navn står skrevet på, og derfor er også en sparegris med gravering en fantastisk god gave, som samtidig er en god anledning til at tage en god snak med barnet om, hvilke muligheder det giver at spare lommepengene op frem for at bruge dem med det samme. En sparegris med navn er en dejlig gave til de små, som vil pynte fint på børneværelset, og som kan følge barnet gennem mange år. Vi har også et stort udvalg af andre produkter med navn, som gør det nemt at få lavet personlige gaver til de små.\nHvis du ønsker at bestille en sparegris med navn hos os, så skal du blot angive det ønskede navn og en eventuel dato. Det kunne for eksempel være fødselsdatoen eller dagen for dåben eller navngivningsfesten. Derudover har du mulighed for at vælge mellem 15 forskellige skrifttyper, så din sparebøsse med navn bliver præcis, som du gerne vil have den. Herefter står vi for at lave graveringen og sender din sparegris med navn afsted til dig hurtigst muligt, så du snart har mulighed for at glæde et barn, du har kær, med en helt speciel gave. Står du selv over for at skulle holde fest, så tag gerne et kig på vores store udvalg af festartikler og bordpynt. Med det kan du sørge for, at der er fint pyntet op, så den store dag kan fejres på behørig vis.\nSparegris med navn fra Georg Jensen\nHos Babyshower er vi stolte forhandlere af de populære sparegrise fra Georg Jensen, der har fået navnet Moneyphant. Elefantudformningen tog sin begyndelse i 1987, hvor Jørgen Møller og hans barnebarn designede en oplukker med form som det prægtige dyr. Senere kom også bestik, billedrammer og nøgleringe til. I 2010 blev der også føjet en sparegris til samlingen, som hurtigt blev en populær gave til dåb, fødselsdag og navngivningsfester. Når det kommer til vores børn, er kun det bedste godt nok, og her er Georg Jensen et godt valg, da du som altid er sikret høj kvalitet og et veludført design. Med Georg Jensens Moneyphant sparegrise forenes et elegant udtryk med en funktionel udformning, og med dem kan det gøres til en sjov leg at spare lommepengene op. De er udformet i glaspoleret rustfri stål og vil pynte fint på børneværelset. Her hos Babyshower giver vi dig mulighed for at give Georg Jensen sparegrisen et personligt touch ved at gravere barnets navn på den. Med fødselsdags-, dåbs- eller navngivningsgaven på plads, skal du udelukkende fokusere på at nyde en helt særlig dag med dem, du har kær


Dronning Ingrid Rose ▷ Bedste webshops\nHjemDronning Ingrid Rose\nAdskillige netshops yder efterhånden mange forskellige leveringsmuligheder. En favorit er nu om stunder pakkeshops, hvor du selv afhenter ordren når det passer dig bedst. Leveringsformen er nemlig vældig hensigtsmæssig, og tit tilmed den prisbilligste fragtform ved køb af Dronning Ingrid Rose.\nDu kunne ligeledes planlægge at få pakken bragt hjem til dig privat eller ud til dit arbejde. Denne viser sig somme tider lidt mere pebret, men samtidig temmelig fleksibel. Den mest prisbevidste leveringsversion vil dog altid være at hente produkterne selv, men dette nødvendiggør at du bor tæt på e-butikkens bopæl.\nFragttiden på er jo særdeles vigtig i tilfælde af at vi mangler dine nye produkter om et øjeblik, og i det øjemed er det uden tvivl meningsfuldt at du finder den estimerede leveringsdato for det pågældende produkt.\nFlere netbutikker giver løfte om 1 hverdags levering på deres primære varer, eksempelvis Dronning Ingrid Rose, hvilket antager at transaktionen realiseres før et fast klokkeslæt, således at de har en chance for at nå at få pakken ekspederet inden medarbejderne tager hjem.\nNogle e-forhandlere lover levering uden gebyr, men undertiden forudsætter det at du handler for et fastslået beløb. Derudover bør du overveje den mest betalelige fragtform, der i mange tilfælde – hvad end man bor tæt på Kolding, Brønderslev eller Sorø – vil blive at få fragtfirmaet til at levere din bestilling til en pakkeshop.\nDet er efterhånden usædvanlig nemt for almindelige dødelige at finde de laveste priser på flere outlets på nettet, og med det motiv har en lang række internet webshops fundet det uundgåeligt at nedbringe priserne på specielt deres bedst i test produkter – til piger og drenge, og samtidig også til mænd og kvinder – en hel del, og endda nogle gange love levering uden gebyr.\nMen det kan stadigvæk blive tiden værd at se nærmere på visse online forhandlere efter rabat på Dronning Ingrid Rose forud for at du placerer ordren, sådan at man er tryg ved at modtage den billigste pris.\nDu bør lige meget hvad være årvågen med, at ifald en online butik afsætter produkter for en pris der kan virke kolossalt gunstig, burde det i nogle tilfælde være et kendetegn på en snydagtig netbutik. Kortkøb er ikke desto mindre inkluderet i en bestemmelse, hvilket garanterer dig som kunde overfor bedrageriske internet shops.\nVi går generelt ind for betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed bør du bruge en løsning fra fx ViaBill, når du higer efter at betale prisen over tid.\nForud for at folk handler på en netbutik burde de i reglen læse forhandlerens handelsaftale, det er dog ofte ikke særlig spændende.\nEn anden valgmulighed kunne være at granske om online butikken er e-mærket, grundet at det bør være en antydning af at online shoppen anerkender de officielle danske regler, udover at webshoppen jævnligt undersøges af jurister som er inde i vedtægterne på området. Dette er desuden en god lejlighed til at få assistance, for så vidt du forvoldes problemstillinger med dit køb.\nI øvrigt slår vi et slag for at køberen er oppe på mærkerne omkring de mest aktuelle bestemmelser der kan have betydning for købet, til eksempel den ombytningsrettighed webbutikken anvender. Derfor er det ydermere afgørende, at man stadigvæk sikrer ens kvittering, således man til enhver tid kan bevise bestillingen af Dronning Ingrid Rose, om man er på indkøb til en dreng eller pige.\nTrustpilot fremskaffer helt værdifulde chancer for at studere ganske mange aktuelle køberes opfattelser og derfor er det klogt, at du tolker e-forhandlerens vurderinger af Dronning Ingrid Rose inden du lægger din bestilling.\nFacebook bringer dig ydermere egentlig solide genveje til at få indsigt i online firmaets kundefokus. Desuden møder vi en del e-shops som giver kunderne mulighed for at aflevere en kritik af deres købsoplevelse, hvilket ydermere burde udnyttes til afvejning af hvor glade kunderne er.\nWebsitet er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har et tæt samarbejde med en hel del e-forhandlere hvor vi formidler deres tilbud, og høster honorar når en af de besøgende på vores hjemmeside laver en transaktion.\nVejledning om produkter og online webshops i Danmark ajourføres tit, men det er umuligt for os at give garantier imod modifikationer der er blevet realiseret siden vi nyligst opdaterede de anvendte informationer.