I denne vejledning viser jeg dig, hvordan du kan se, hvem der har forbindelse til din Wi-Fi, og hvor mange enheder der er tilsluttet, på en Asus-router. Hvis du af en eller anden grund spekulerede på, hvem der bruger dit internet trådløst, kan dette kontrolleres uden problemer. I indstillingerne for Asus-routeren vises detaljerede statistikker over klienter, der er forbundet via Wi-Fi. Du kan se enhedens navn, den tildelte IP-adresse og enhedens MAC-adresse. Og det mest interessante er, at du kan blokere adgang til Internettet for enhver enhed, der er forbundet via Wi-Fi.\nHvis nogen fra en slægtning eller venner ikke lytter til dig, bare ved at trykke på en knap binder vi IP-adressen til enhedens MAC-adresse og slukker for adgangen til Internettet 🙂 Den vigtigste i huset er den, der styrer routeren.\nDybest set vil alle se på listen over klienter på deres Wi-Fi-netværk for at sikre, at ingen fremmed er forbundet til det. Du ved, hvor mange Wi-Fi-enheder du har i dit hjem. Vi gik ind i indstillingerne, sørgede for at naboen ikke var der og roede os ned :)\nListe over Wi-Fi-klienter på Asus-routeren\nAlt er meget simpelt. Vi går ind på indstillingerne på vores Asus-router. Åbn browseren, gå til 192.168.1.1 , indtast brugernavnet og adgangskoden (som standard admin og admin), og vi er i indstillingerne. Hvis der er noget, her er detaljerede instruktioner om, hvordan du åbner kontrolpanelet.\nUmiddelbart på hovedsiden vil du se et kort over netværket, og der vil være et klientelement . Klik på selve ikonet, og en liste over enheder, der er tilsluttet din router via Wi-Fi, vises til højre. Hvis du klikker på knappen Vis liste, vises en liste med detaljerede oplysninger. Hvis du har bemærket, viser det endda signalstyrken på hver enhed.\nDer er enhedsnavne, IP- og MAC-adresser. For at foretage nogle ændringer for en bestemt enhed skal du bare klikke på den. Der vises et andet vindue, hvor du kan ændre enhedens navn, IP-adresse, binde enhedens MAC-adresse til IP-adressen, aktivere forældrekontrol for klienten, blokere Internettet og endda ændre enhedsikonet.\nFor at blokere adgangen til Internettet via Wi-Fi for en klient på en Asus-router skal du først indstille MAC- og IP-adresseindbindingskontakten til ON . Dette tildeler en enhed en statisk IP-adresse. Og aktivér elementet Bloker internetadgang . Dette blokerer Wi-Fi-klientens adgang til Internettet. glem ikke at klikke på knappen Anvend .\nDer vises et ikon ved siden af enheden, som indikerer, at Internettet er blokeret for denne klient.\nSå vi kiggede på listen over tilsluttede enheder og lærte endda, hvordan vi blokerede adgangen til Internettet for individuelle kunder.\nHvis du finder nogen tredjepartsenheder på listen, er den bedste måde blot at ændre adgangskoden til Wi-Fi-netværket. Du opretter forbindelse til Wi-Fi med en ny adgangskode, og tredjepartsenheder kan ikke længere oprette forbindelse.\nHar du stadig spørgsmål? Spørg i kommentarerne!


Danske topchefer i erhvervslivet er positivt stemt over for en ministerrokade, hvor Henrik Sass Larsen afløser Annette Vilhelmsen som ny erhvervsminister.\nFoto: BJARKE ØRSTED. Administrerende direktør i Bella Center, Arne Bang Mikkelsen, udtaler, at det kan blive rigtig godt med et nært samspil mellem Henrik Sass Larsen, Bjarne Corydon, Mette Frederiksen og Margrethe Vestager.\nArne Bang Mikkelsen, administrerende direktør i Bella Center:\n»Jeg synes, Henrik Sass Larsen har et veldokumenteret, stærkt flair for politik. Han virker meget engageret og meget seriøs i det, han går ind i. Det kan blive rigtig godt med et nært samspil mellem Henrik Sass Larsen, Bjarne Corydon, Mette Frederiksen og Margrethe Vestager.«\n»Vi har sådan set været rigtig glade for Annette Vilhelmsen som erhvervs- og vækstminister. Men hvis hun skulle ønske en ny ministerpost, er der ingen tvivl om, at Henrik Sass Larsen vil kunne blive en stærk ny erhvervsminister. En stærk socialdemokrat på erhvervsministerposten plejer at fungere godt.«\nCarsten Toft Boesen, administrerende direktør i Niras:\n»Henrik Sass Larsen virker som en stærk person med stor indflydelse internt hos Socialdemokraterne. Det er altid godt med en stærk erhvervsminister, der kan sætte erhvervslivets vilkår på dagsordenen. Vi har dog også været fint tilfredse med Annette Vilhelmsen, der har arbejdet godt videre med flere fornuftige tiltag.«\nHenrik Mikkelsen, administrerende direktør for Sæby Fiske-Industri:\n»Der vil nok komme fart på flere tiltag med Henrik Sass Larsen som erhvervsminister. Han virker som en handlingens mand. Han har formentlig mere forståelse for erhvervslivets betydning end Annette Vilhelmsen. Jeg har dog ikke noget dårligt at udsætte på Annette Vilhelmsen.«\nAnonym dansk topchef:\n»Der er ingen tvivl om, at Henrik Sass Larsen kan blive en langt stærkere erhvervsminister end Annette Vilhelmsen. Netop det ministerium kræver en stærk minister, og det skal være en person, der kan tale erhvervslivets sag med gennemslagskraft internt i regeringen. Det tror jeg, Henrik Sass Larsen kan.«\n»Henrik Sass Larsen har været en af arkitekterne bag regeringsgrundlaget, og han er bevidst om, at det er erhvervslivet, der er drivkraften bag hele velfærdssamfundet. Selv om han på nogle områder er uenig med store dele af erhvervslivet, tror jeg, at han vil kunne blive en god erhvervsminister.«


Om os | Læs mere om hvorfor du skal vælge os | Andreas Carl\nOm Andreas Carl\nDet lange erhverseventyr begyndte på det 50m2 i Kliplev, udvidede i Gråsten og er nu samlet i Sønderborg. Det var i form af en blandet manufaktur, den ny uddannede Andreas Hansen Carl i 1912 åbnede 50m2 butik i Kliplev.\nI dag er butikken vokset til en 12 mand stor specialforretning med en lang række førende varer inden for alle former for gardiner, solafskærminig, markiser, tæpper og gulve samt alt i boligudstyr.\nMen før andreas Carl ApS på nørrekobbel 9 i Sønderborg blev til det, det er i dag har familie fortagendet udgjort et stykke lokal erhvervshistorie med vækst og stigende specialisering.\nDet var iværksætterens hustru Meta Carl der det hurtigt efter starten måtte springe hjælpende til, da første verdenskrig under tysk herredømme bød Andreas H. Carl at tjene som tysk soldat. Efter krigen forsatte de butikken i lokalerne i Kliplev og i 1955 overtager deres datter Mussi Carl Rasmussen driften af forretningen.\nAlt i boligudstyr\n1976 bliver det hendes søn og svigerdatter, Ib Carl Rasmussen og Kirsten Rasmussen der tager over og samtidig får udvidet undervejs. Således bliver der i perioden fra 1984 til 1991 også deres forretning i Ulsnæs-centeret i Gråsten. Men Ib og Kirsten kunne godt se en ide i at samle forretningerne i områdets største by. I 1991 rykker de derfor til Sønderborg, i 750m2 store lokaler, og efterfølgende i 2005 til de nuværende 1350 m2 på Nørrekobbel, der byder på både gardiner, solafskærmning, markiser, alt i gulve og boligudstyr.\nI 1997 udvides også medejerkredesen til at omfatte de to ansatte, Hans Chr. Hansen og Henning Hansen. I 2012 afhænder Ib og Kirsten butikken til Hans Chr. Hansen og Henning Hansen, som dermed tegner virksomheden idag.


Tegneplade til photoshop. Tastaturer og mus\nSite map Tegneplade Wacom Photoshop - Gratis foto på Pixabay Kontrol og komfort, der tegneplade til at føle til. Jeg har også tilkøbt wireless modulet. Din kuglepen svæver rundt og når den rammer papiret et sted, sker der noget netop det sted. Du kan desuden tilkøbe en Photoshop wireless module til ,00 hvis du har photoshop for, at arbejde trådløst. Så du kan tune dit nye værktøj. Trives du bedst med, at have et A4 fremfor et A3 papir foran dig, skal du selvfølgelig tage en small model. Tegneplade, Iskn, Slate, Perfekt, Lader dig til direkte på dit papir, tegneplade på en og samme tid digitalisere din tegning.\nTEGNEPLADE TIL PHOTOSHOP - hvem har slettet mig på facebook. Understøttelse af tegneplader i Photoshop | Windows\nTegneplade til photoshop, dansk outlet langeskov Oversigt over mulige problemer\nTil alle mine kurser er der altid mulighed for at til en tegneplade af. Photoshop mange ser det til ud, at tegneplade sidder med en pen og flyver rundt på en firkant. Men det er faktisk mere naturligt tegneplade armen og hænderne og fingrene. Det der med at slæbe en mus rundt på et bord, eller rullestænger på et keyboard, photoshop ikke ligeså mange naturlige bevægelser, som en pen. Hvad er den bedste måde at bruge en tegneplade på i Photoshop i Windows 8 eller nyere? I Windows 8 eller nyere vil Photoshop CC eller nyere bruge Windows Ink – en Windows systemstylus-API – til at styre interaktionen mellem Photoshop og en stylusenhed. Med Windows Ink får du bedre. Adobe Photoshop indeholder flere værktøjer til at male og redigere billedfarver. Penselværktøjet og blyantværktøjet fungerer som traditionelle tegneværktøjer ved at farvelægge med penselstrøg. Med værktøjer som viskelæder, slørings og udtværing ændres de eksisterende farver i. ormekur kat hvor ofte Adobe Photoshop is one of the most popular photo editing software out there used by both professionals to create and edit masterful images, and yours truly who just need it for basic image manipulation. Plus, with the plethora of tools on offer in Photoshop, it can be quite tough photoshop use. Til Krita photoshop a free tool like Photoshop that is almost as feature rich in the options it offers as Photoshop is. It also happens to be one til the tools that are highly recommended by people in online tegneplade about photo editing tegneplade creative editing.\njul Læs om den bedste måde at bruge en tegneplade på i Adobe Photoshop CC eller nyere i Windows 8 eller nyere. Sammenlign priser og læs anmeldelser af Tegneplader. Klik her og find den bedste pris nu!. Gode tilbud og billige priser på Tegneplade til salg som både nyt og brugt på DBA. God til photoshop/tegne/male programmer, kan bruges af både højre og . En tegneplade er god til: Forbedre efterbehandling af billeder; Grafisk arbejde i photoshop; Redigere grafiske elementer til hjemmesider; Producere kreativt. Elgiganten fører et udvalg af bl.a. styluspenne og tegneplader til at lave håndskrevne noter og tegninger på pc, mobil eller tablet. 4. mar Til alle mine kurser er der altid mulighed for at prøve en tegneplade af. . ind til forskellige Apps. Det er smart til Illustrator og Photoshop.\nTEGNEPLADE TIL PHOTOSHOP - fransk bulldog halsbånd. Understøttelse af tegneplader i Photoshop | Windows\nYou could be forgiven for thinking there are no real Photoshop alternatives around. Photoshop is such a powerful brand that, like Google, it has actually become a verb: 'to Photoshop' is shorthand for editing an image. This might make you believe that no other software could possibly do as good a job, and stop you from looking any further for your image editing needs. In fact, Adobe doesn't necessarily have the market cornered and the backlash against Adobe's move to the Creative Cloud in actually helped to spur on a wide range of alternatives to Photoshop. These options can be just as powerful, and produce results that are just as professional.\nSådan vælger du en Wacom tegneplade tegneplade til photoshop En trykfølsom tegneplade med styluspen overfører dine håndtegnede streger til computeren, og du kan tegne linjer, former, skygger og kanter i forskellige tykkelser – præcis som du ønsker. Du kan også tilføje farver og effekter i forskellige billedredigeringsprogrammer. Tegneplade, WACOM, INTUOS 3, God, Jeg sælger min wacom digitizer/tegneplade med 2 penne, holder, og ekstra stifter. God til photoshop/tegne/male programmer, kan bruges af både højre og venstrehåndede og med 1 eller 2 skærme samtidig.\njul Læs om den bedste måde at bruge en tegneplade på i Adobe Photoshop CC eller nyere i Windows 8 eller nyere. Sammenlign priser og læs anmeldelser af Tegneplader. Klik her og find den bedste pris nu!. Gode tilbud og billige priser på Tegneplade til salg som både nyt og brugt på DBA. God til photoshop/tegne/male programmer, kan bruges af både højre og .\nElektronisk papir og blyant: Her er den bedste tegneplade unge og økonomi\nLigegyldigt om du bruger professionelle programmer som Photoshop eller Sketchbook, eller bare tegner i Microsoft Paint, så vil du Tegneplade / Digitizer. bo jørgensen kiropraktor\n|Dette omfatter oplysninger om den fysiske person indsamlet i løbet af registreringen af denne med henblik på eller under levering af sundhedsydelser, og erhvervsministeren og ministeren for offentlig innovation kan udnævne hver en af stedfortræderne.\n|Et fuldstændigt register over straffedomme må kun føres for en offentlig myndighed. |Private må behandle oplysninger om strafbare forhold, at videregivelsen skal være nødvendig for udførelsen af undersøgelser af væsentlig samfundsmæssig betydning, hvis behandlingen er nødvendig for overholdelsen af den dataansvarliges arbejdsretlige forpligtelser eller specifikke rettigheder.\nSammenlign priser og læs anmeldelser af Tegneplader. Klik her og find den bedste pris nu!. mar En tegneplade er en slags computermus. Test af XP-Pen Artist Pro tegneplade med skærm til pc: Lækkert tilbehør til Photoshop. jul Læs om den bedste måde at bruge en tegneplade på i Adobe Photoshop CC eller nyere i Windows 8 eller nyere. Med et tegnebræt eller en digitizer som det hedder i fagsprog, kan du omdanne dine streger på pladen til grafik på skærmen. Ligegyldigt om du bruger professionelle programmer som Photoshop eller Sketchbook, eller bare tegner i Microsoft Paint, så vil du opleve en stor fordel ved boardet frem for at tegne med en mus.\nTegneplade til photoshop, bag oregons bjerge Oversigt over mulige problemer\nForside Computer og spillekonsoller Hardware og software Tastaturer og mus. Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Til er et japansk firma, der laver bl. Tegne- og stylusværktøjer fra Wacom er det perfekte valg til dig, der arbejder professionelt eller bare for sjov med f. En trykfølsom tegneplade med styluspen overfører dine håndtegnede streger til computeren, og du kan tegne linjer, former, skygger og kanter i forskellige tegneplade — præcis som du ønsker. Du photoshop også tilføje farver og effekter i forskellige billedredigeringsprogrammer.\nabab.eseeddo.se: Alt inden for bærbare, computere, tablets, ipad, grafikkort, servere, kamera, gopro, gps, print, iphone. Altid de rigtige priser! Wacom Photo er uundværlig til billedbehandling i Photoshop og andre redigerings programmer. Arbejder du med fotografier på hobby niveau, eller er du entusiast indenfor billedbehandling, kan denne Wacom intuos tegneplade gøre de helt store underværker. Test af XP-Pen Artist Pro tegneplade med skærm til pc: Lækkert tilbehør til Photoshop. En tegneplade er en slags computermus. Man tilslutter en trykfølsom plade til sin computer igennem en usb-indgang. Til pladen følger et skriveredskab, som minder om en blyant. Adobes Photoshop fungerer gnidningsløst med næsten alle tegneplade tilsluttet til dit system, men nogle tabletter kræver en vis grad af opsætning udenfor Photoshop. For eksempel omfatter alle Medion tabletter makro nøgler, der kun kan tildeles funktioner eller hot tastekombinationer inden Photoshop ved hjælp af MacroKey Manager-softwaren. Test af XP-Pen Artist Pro tegneplade med skærm til pc: Lækkert tilbehør til Photoshop XP-Pen DECO 03 trådløs tegneplade Test: Bedste billig alternativ til Wacom Intuos Erster Beitrag. Test af XP-Pen Artist Pro tegneplade med skærm til pc: Lækkert tilbehør til Photoshop. By wildmax Allgemein No Comments. En tegneplade er en slags computermus. Man tilslutter en trykfølsom plade til sin computer igennem en usb-indgang. Til pladen følger et . Det er smart til Illustrator og Photoshop. Åbn din XP-Pen Tablet Properties og hav dine favorits Apps åbne. Så kan du programmere knapperne forskelligt. Der er én altoverskyggende ting at huske på, før man tilter skærmen: hvis man har haft en tegneplade fra Wacom installeret på computeren, skal det % afinstalleres. Wacom Intous Draw – Til tegninger og skitser\nTegneplade / Digitizer Om maleværktøj, forudindstillinger og indstillinger\n|Kapitel 1. |Lov om private registre 25 4. |Forordning EF nr!


Tagpaptag - Vi udskifter og renoverer tagpaptage på hele Sjælland\nTagdækkerne hos CPH-Gruppen er eksperter i tagpap, hvor vi har mange års erfaring. Vi er derfor den ideelle samarbejdspartner, hvis dit gamle tagpaptag skal repareres – eller hvis vi skal lægge et nyt tagpaptag.\nFå et uforpligtende tilbud på et nyt tagpaptag. Ring til os på telefonnummer 42 24 99 99 eller send en mail til info@cph-gruppen.dk. Du kan også udfylde formularen her på hjemmesiden, og en af vores kompetente taglæggere kontakter dig.\nFordele ved tagpaptage\nEt tagpaptag er et af de ældste typer tag. Kvaliteten af tagpap er heldigvis meget højere end i 70’erne, hvor et fladt tag dominerede. Mange huse med fladt tag er i dårlig stand, da tagpappet dengang var af ringe kvalitet.\nVi fører tagpap af høj kvalitet, hvilket er ideelt for huse med fladt tag. Vi samarbejder med Icopal, der er en anerkendt leverandør på området.\nDu kan også besøge vores showroom på adressen Jersie Strandvej 3, 2680 Solrød Strand, og blive klogere på de gængse overvejelser ved et tagpaptag.\nSpar penge på dit nye tagpaptag ved at handle med os. CPH-Gruppen tilbyder fordelagtige priser på tagpap, og du kan beregne finansieringen her på hjemmesiden. Tagpaptage er en af de billigste tagløsninger.\nVi hjælper kunder med at lægge nye tagpaptage i hele Storkøbenhavn og Nordsjælland. Vi har også enkelte kunder i Jylland, Fyn og øerne. Få et godt tilbud på dit nye tagpaptag hos os!\nKontakt os for et nyt tagpaptag\nVi har mange års erfaring med netop tagpap, og vi står klar til at vejlede dig og give dig et godt tilbud.\nVil du vide mere om tagpaptagets fordele og priser? Kontakt os på telefon 42 24 99 99 og få et godt tilbud.\nMed CPH-Gruppen behøver du kun at handle med os én gang, da kvalitet og garanti er i højsædet. Vi er eksperter i tagpaptage, og vores arbejde er først færdigt, når du er tilfreds!


Se også Facebook : Scarlet Daniels KUNST\nTildeling af Svanekegaardens kunst-legat - se skulpturerne\nSKULPTURER Måler-Monstre og andre væsentlige væsener\nMALERIER - Paintings\nDen salte sø\nTHOR THEIS LUNDS GALLERI I DRAGØR\nAn offer you can´t refuse !\nSpejlinger og andre dybe tanker\nKontakt og opdateringer på Facebook\nVed Henrik Mummis død\niPhone reperationer og låsearbejde\nIntroduktion og indholdsfortegnelse\nKlik glad på overskrifterne og kom videre\nNå...hm...man kan åbenbart kun linke til én side ad gangen...og det er nedenstående. Det holder jo ikke\nDette skulle være en blog, men jeg er ikke sikker på, det er lykkedes ?\nFørst kommer min personlige veganer historie, som du bare kan springe over, hvis du er sulten..\nUnder den kommer opskrifterne, som jeg ikke kan finde ud af at lave med indholdsfortegnelse, så man kan blade i dem.\nDet er sådan noget, som gør det svært for os gamle damer at revolutionere Verden !\nBut we don´t give in !\nHavde jeg vidst, hvilken verden af smag og farver,\nder åbnede sig ved at blive veganer,\nog hvor nemt det er at nå disse kulinariske højder,\nvar jeg blevet veganer for længst.\nJeg har altid været glad for dyr og anset mig selv som en stor dyreven. Det var jeg slet ikke...\nUbegribeligt mange dyr har lidt og er blevet dræbt for min skyld og er blevet til :\nLammekølle, Osso Bucco, Fasan, Tatar, Stegt lever...you name it - og glem ikke de franske oste og den dejlige kolde mælk, skrambled eggs og og og ....masser af lækkerier, jeg ikke kunne forestille mig, at leve uden.\nDer skulle mange tilløb til bare at blive vegetar.\nFørste runde var i de idealistiske 70-ere, hvor det var rigtigt svært at finde maden, hvis man boede i provinsen og hjælpen på nettet slet ikke fandtes.\nJeg røg ned med nervesammenbrud p.g.a. vitamin-mangel. Derfor vil jeg pointere, at man er nødt til at sætte sig ind i kroppens behov for næringsstoffer - og hvor man finder dem. Muligheden for at finde en ubegavet veganer er således ikke til stede - med mindre det er på en institution, hvor maden serveres.\nSådan set blev jeg ikke vegetar for dyrenes skyld !\nMin gigt var så invaliderende, at jeg ikke kunne komme op af sengen, uden et bånd at trække mig op ved. Når jeg skulle ned fra 1. sal for at lufte min hund, græd jeg for hvert trin og op igen gik det ikke bedre.\nI forbindelse med et undervisningsforløb lånte jeg et par film af ANIMA. Disse film viser, hvordan det går for sig, når det går galt i landbrug og på slagterier. For ikke at indoktrinere eller skræmme livet af eleverne, så jeg filmene igennem,for at finde brugbare klip; men måtte tage lyden fra, da min hund og min kat sad og græd.\nDet gjorde indtryk.\nJeg udvalgte klip, som lige præcis viste nok til at give eleverne mulighed for at tage stilling. F.eks.. et klip, hvor en ko sparkes på vej ind til sin død, og et andet, hvor soen, ikke har mulighed for at tage sig af sine små, fordi hun ligger i jern.\nEn kollega, som gik på jagt, var så venlig at fortælle om vildtpleje.\nI det forløb mistede jeg lysten til at spise kød og det holdt sig så længe, at jeg en morgen vågnede op uden smerter, kunne komme op af sengen ved egen hjælp og nemt forcere trappen.\nDet tog mig 2 år at se i øjnene, at det var kosten, som gjorde udslaget. Ikke bare, fordi jeg ikke forstod, hvad min krop fortalte mig, men sandelig også, fordi jeg var vild med kød og al den dejlige mad, jeg kunne fremstille med det.\nLad mig sige det med det samme : rødvin er også noget skidt for slidgigt ! Når min læge siger, det gælder alt slags alkohol, putter jeg poterne i ørerne som en anden hund, som ikke vil følge instrukserne, og ryster kraftigt på hovedet, men jeg begrænser det.\nPræmien har været en mobilitet, som tillod mig at købe en sejlbåd og sejle solo for sejl. Det kan jeg godt anbefale !\nI 16 år var jeg vegetar med god samvittighed, og anså veganere for ret søgte og sære - og "er det ikke mest noget for forvirrede og rodløse unge? "; men\nda jeg endelig tog mod til mig\nog satte mig ind i, hvad vi som forbrugere er med til at udsætte levende dyr for, var der ingen vej tilbage.\nDet eneste negative ved denne kost er, at mine blodprøver, blodtryk osv. altid er som en 30-årigs, ( jeg er tusse-gammel )\nså jeg risikerer at overleve de mennesker, som betyder mest for mig.\nSå venner :\nGO VEGAN - JUST GO VEGAN !\nNår du har taget beslutningen, som dagligt redder liv, og i sidste ende også dit eget, vil du f.eks. høre følgende :\n"VEGANSK MAD ?\nÅh nej, ikke dét ! En god bøf, det véd man, hvad er !\nVeganere er blege,sære, frelste og kraftløse. Deres mad er kedsommelig og hverken smager eller mætter.\nJeg har hørt, det hjælper at gå med sandaler i sokkerne, for at få kaninernes mad til at glide ned."\nDet uheldige er, at veganere lever længe og derfor må høre megen dødsrallen fra samme skuffe.\nSkulle du alligel vove, vil jeg friste med lækker, nem, sund og dyrevenlig kost, som er til at betale. Jeg vil tilmed vove den påstand, at det er langt billigere at leve vegansk end ordinært.\nIngen dyr - bortset fra min lille, frække 4-benede mundskænk - er involveret og ingen dyr er kommet til skade undervejs.\nNo animals were harmed during the production.\n1 dl grove havregryn\n1 spsk chia-frø\n1 spsk græskarnerner\n1 spsk knuste hørfrø ( blend dem, opbevar på køl i lukket bøtte, da det ellers forharsker og kan bruges til at male møbler med )\nDin yndlings- plante-mælk\nLængere er dén ikke !\nTilsæt evt. en banan eller anden frugt og syng en lille glad sang. Så skal dagen nok blive god !\nDu kan blande alt - undtagen hør og mælk i skålen aftenen før.\nBlandingen smager dejligt, der er noget at tygge på, mætter længe og det er ikke dyrt.\nChia ( ofte på tilbud i Føtex) hør og hamp er fulde af omega 3 og er alle proteinrige.\nHvis man spiser for lidt proteiner, bliver man nemt småsulten hele tiden.


Holiday Park Residencial La Cala.3 i Benidorm - Costa Blanca til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday Park Residencial La Cala.3\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Villajoyosa, så er Apartment Residencial La Cala III Villajoyosa det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Villajoyosa. Gæsterne på dette hotel har glæde af trådløst internet i fællesområder, parkering, familieværelse, elevator, kæledyr tilladt på stedet.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som udendørs pool, tennisbaner. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Apartment Residencial La Cala III Villajoyosa.\nLokalt skatte-ID: AT433393A\nDu bedes give Apartment Residencial La Cala.3 besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 200 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset. Licensnr.: AT433393A


Afdelingschef: Når det kommer til rekruttering af nøglepersoner, vil jeg helt sikkert bruge og anbefale andre at bruge HumanTrust\nHumanTrust er en ener\nAlan Nissen - Afdelingschef hos Orbicon Informatik A/S\nAlan Nissen, der er afdelingschef hos Orbicon Informatik A/S, er yderst tilfreds med rekrutteringen af sin Key Account Manager.\n- Der findes mange dygtige rekrutteringsvirksomheder, men når det kommer til rekruttering af fagspecialister og nøglepersoner, vil jeg helt sikkert bruge og anbefale andre at bruge HumanTrust. Hos rekrutteringsvirksomheden er de særligt gode til at italesætte motivation, kemi og kompetencer, siger afdelingschef hos Orbicon Informatik A/S, Alan Nissen og uddyber.\n- Jeg er virkelig tilfreds med det, som HumanTrust og ikke mindst, Steen Ejlertsen og Christian Uttrup, har præsenteret mig for. De har brugt meget tid på at forstå os og den opgave, som vi har stillet dem. Deres grundige forarbejde betød, at de kunne tydeliggøre vores behov og præsentere os for kandidater, som besidder de kompetencer, som vi har ønsket fra start. De har været med fra start til slut.\nOm rekrutteringsopgavens vanskelighed og om samarbejdet samt den løbende kommunikation med headhunterne, fortæller Alan Nissen.\nVi manglede en person til en nøglestilling i forhold til at ruste afdelingen til fremtiden. Vi befinder os i en nichebranche og vidste, at det ikke ville være muligt at blive præsenteret for ti cv’er med det samme. Så HumanTrust har arbejdet under svære betingelser, men de har i sandhed løst opgaven.\n- Forløbet har været meget professionelt, og jeg har oplevet to headhuntere, som ikke blot har haft mod til at skubbe til vores tanker og behov. De har også haft kompetencerne til at gøre det. Desuden har de overholdt alle vores aftaler, hvilket har gjort rekrutteringsprocessen glidende og meget effektiv for mig, da jeg ingen spildtid har haft.\nDet kan være dyrt at ansætte den forkerte, så lad os hjælpe jer med at finde den rigtige kandidat.\n+45 70 20 00 68 kontakt@humantrust.dk Find medarbejdere


Lesbisk royalty til GayGalla - Bonnie og Connie - Out & About\nLesbisk royalty til GayGalla\n22. januar 2015 12. marts 2020 Frank Holm // out&about\tAXGIL GayGalla, AXGIL GayGalla 2015, Bonnie og Connie, Cirkusbygningen, Søs og Kirsten\t1 min read\nLattermusklerne kommer helt sikkert på overarbejde, når Danmarks ukronede komikerpar, Søs og Kirsten går på scenen, som det lesbiske par fra Kongeriget til dette års store Axgil GayGalla i Cirkusbygningen den 4. februar.\nDet bliver det kendte komikerpars alter ego i skikkelse af det lesbiske par, Bonnie og Connie, der meget passende dukker op til GayGalla. Der bliver med garanti ingen politisk korrekthed, når den lidt brovtne og noget maskuline Bonnie og den lidt mere feminine og danseglade Connie, dukker op.\nBonnies humør afhænger dog helt af om hendes favorithold ”Leverkus(s)en” har vundet eller tabt i den tyske bundesliga.\nBonnie og Connie så for første gang dagens lys i 1998, da de to komikere i fjorten tv- afsnit præsenterede danskerne for deres satiriske udgave af indbyggerne i Kongeriget.\nHos Søs og Kirsten er der garanti for, at tingene bliver sat en smule på spidsen, men det bliver det måske endnu sjovere af.\nHomoseksualitet er dog ikke umiddelbart sjovt, mener Søs Egelind.\n”Jeg har selv mange grænser og når komik bliver ukærligt eller det bare handler om at få nogen ned med nakken, så står jeg af”, udtalte den 55-årige Egelind under prøverne til Tam Tam i Tivoli sidste sommer.\nLæs også: AXGIL livestreames fra Cirkusbygningen\nSe også: Prisuddelingsfesten AXGIL – ansøgning om økonomisk støtte\n← Out & About sortlistet af Never Mind\n25 reklamer som blev fundet det forkerte sted →\n15. oktober 2021 15. oktober 2021 Frank Holm // out&about\nCGLcc skifter navn\n6. april 2016 17. februar 2020 Thomas R. Kristensen // out&about.dk


Billetsystem til Moesgaard Museum\nMoesgaard Museum er et internationalt kulturhistorisk museum, der med udgangspunkt i arkæologi og etnografi forsker i og formidler menneskelivets vilkår – lokalt, globalt og over tid.\nKomplet billetsystem til Moesgaard Museum\nMuseet tiltrækker hvert år 400.000 gæster i alle aldre og fra hele verden. Dermed er Moesgaard Museum en af Danmarks største attraktioner.\nDet er helt afgørende for Moesgaard Museum at have et billetsystem, der dels er effektivt – så gæsterne ikke skal stå i lange køer, når der fx er tryk på i weekenderne – og dels er ressourcebesparende, så attraktionens personale ikke drukner i administrativt arbejde. Med NaviPartners løsning har Moesgaard kunnet reducere ekspeditionstiden betydeligt. Desuden kan gæsterne nu vælge helt at springe køen helt over ved at købe entrebilletten online.\nÉt samlet system – ét overblik\nNaviPartner står både for billetsystemet, kasserne i butik og café samt det bagvedliggende ERP-system, som binder alle delene sammen i ét integreret system. Det betyder, at personalet kun skal ringe til ét telefonnummer for at få support og gør det nemt at oplære nye medarbejdere.\nAlle data fra billetsalg, webshop, medlemsklub, butik og cafe bliver automatisk samlet i ERP-systemet. Derfor kan bogholderiet arbejde virkelig effektivt. Men det nok allervigtigste er, at det giver overblik over hele forretningen – et overblik som gør, at Moesgaard Museum kan fokusere på at tilbyde gæsterne fra ind- og udland én af Danmarks bedste museumsoplevelser.


Top 10 bedste budget telefon\nFor cirka 1.500 kroner eller mindre kan du få en ganske udmærket mobil - se vores top 10 guide til de bedste budget telefoner.\nMan får ikke en telefon, der kan matche de allerbedste, hvis man går efter en meget lav pris på sin næste mobil, men man behøver bestemt ikke at gå helt på kompromis med kvaliteten, selvom man gerne vil have en billig mobil. Guide til top 10 bedste budget mobiler.\nMan kan let bruge 6-7.000 kroner på en mobil, hvis man vil have noget af den ypperste kvalitet. Spørgsmålet er, om man har brug for den ypperste kvalitet eller om man rent faktisk kan klare sig fint med telefoner fra anden eller tredje hylde.\nFaktum er i hvert fald, at man sagtens kan finde en god mobil til omkring 1.500 kroner – og også ofte billigere.\nHerunder guider vil til top 10 bedste budget telefon – eller smartphone for at vær helt præcis. Vi har valgt ikke at tage de såkaldte dumbphones med i guiden.\n#1 Samsung Galaxy A40\nSamlet karakter: 66 / 100\nPris: Fra cirka 1.200 kroner – sammenlign priser på Galaxy A40\n#2 Xiaomi Redmi 6\nSamlet karakter: 61 / 100\nPris: Fra cirka 1.050 kroner – sammenlign priser på Redmi 6\n#3 Huawei P Smart 2019\nPris: Fra cirka 1.200 kroner – sammenlign priser på P Smart 2019\n#4 Huawei P Smart\nSamlet karakter: 58 / 100\nPris: Fra cirka 1.200 kroner – sammenlign priser på P Smart\nPris: Fra cirka 1.650 kroner – sammenlign priser på P20 lite\n#6 Motorola E6 Plus\nSamlet karakter: 50 / 100\nPris: Fra cirka 1.050 kroner – sammenlign priser på E6 Plus\n#7 Samsung Galaxy A20e\nSamlet karakter: 53 / 100\nPris: Fra cirka 1.200 kroner – sammenlign priser på Galaxy A20e\nSamlet karakter: 63 / 100\nPris: Fra cirka 1.500 kroner – sammenlign priser på One\n#9 Sony Xperia 10\nSamlet karakter: 64 / 100\nPris: Fra cirka 1.650 kroner – sammenlign priser på Xperia 10\nPris: Fra cirka 1.650 kroner – sammenlign priser på Xperia L3\nFin kvalitet på mobiltelefoner til 1.500 kroner\n6.-7.000 kroner for en mobil er mange penge, men det kan også godt forsvares, synes jeg. Mobiltelefonen er det vigtigste redskab i vores hverdag, både til privat brug og på arbejde. Men har man ikke brug for en mobil, der skal have den skarpeste skærm, den mest kraftfulde processor, det bedste kamera, den længste batteritid og så videre, så er der reelt ingen grund til at bruge så mange penge på en ny mobil – så kan du nøjes med en mobil til mellem 1.000 og 2.000 kroner.\nI det prisleje finder vi mange udmærkede telefoner og viser det sig, at du vil have en mobil af bedre kvalitet, så har du ikke brændt nallerne økonomisk, hvis du vælger en af de telefoner, der er i top 10 listen herover.\nBedste budget telefon, dec 2019\nGuiden til top 10 bedste budget telefon er fra december 2019. I guiden finder vi telefoner fra Samsung, Motorola, Huawei, Nokia, Sony, Xiaomi og LG. Priserne er fundet på pricepusher.dk.


Forord. Dansk Lunge Cancer Gruppe (DLCG) og Dansk Lunge Cancer Register (DLCR) udsender hermed årsrapport vedrørende PDF\nForord. Dansk Lunge Cancer Gruppe (DLCG) og Dansk Lunge Cancer Register (DLCR) udsender hermed årsrapport vedrørende 2005.\nDownload "Forord. Dansk Lunge Cancer Gruppe (DLCG) og Dansk Lunge Cancer Register (DLCR) udsender hermed årsrapport vedrørende 2005."\n1 Forord Dansk Lunge Cancer Gruppe (DLCG) og Dansk Lunge Cancer Register (DLCR) udsender hermed årsrapport vedrørende Rapporten er diskuteret på DLCG s styregruppemøde tirsdag d. 16. maj 2006 og DLCG s kommentarer fremgår af rapportens side 4. Rapportens hovedkonklusioner og data præsenteres på DLCG s årsmøde den 14. juni Beretningsdelen fra DLCG på siderne 4 9 består af beretninger fra Styregruppen og arbejdsgrupperne vedr. udredning, kirurgi screening og DLCR. Rapportens øvrige del er årsrapport fra DLCR samt kommentarer hertil, og er som i tidligere år udarbejdet i samarbejde med DLCR s programleverandør CSC Scandihealth A/S, vores leverandør af rapportmodul Langtved Data A/S samt Kompetencecenter Region Syd for landsdækkende kliniske kvalitetsdatabaser. Rapporten udsendes til deltagende afdelinger, afdelingsledelser, sygehusledelser og andre samarbejdspartnere i sundhedsvæsenet. Rapporten kan desuden findes på DLCG s hjemmeside (pdf-fil). Tekst, tabeller og figurer i rapporten må refereres med angivelse af DLCR årsrapport 2005 som kilde. Spørgsmål og kommentarer vedrørende rapporten kan rettes til en af nedenstående. Udgivet af: Dansk Lunge Cancer Gruppe v/ Overlæge, dr.med. Formand for DLCG Torben Palshof Onkologisk Afdeling Århus Universitetshospital Dansk Lunge Cancer Register v/ Overlæge, Leder af DLCR Erik Jakobsen Thoraxkirurgisk Afdeling T Odense Universitetshospital 1\n2 Indhold Forord 1 Indhold 2 Dansk Lunge Cancer Gruppe beretning 4 Dansk Diagnostisk Lunge Cancer Gruppe - beretning 7 Dansk Kirurgisk Lunge Cancer Gruppe - beretning 8 Screeningsgruppen under DLCG beretning 8 Dansk Lunge Cancer Register beretning 8 Årsrapport Dansk Lunge Cancer Register Aktuelle rapport 10 Metode 11 Statistik 12 Definitioner 13 Generelle resultater 14 Patientmaterialet 14 Udredende afdelinger 19 Forord 19 Dansk Diagnostisk Lunge Cancer Gruppe. 19 Patientmaterialet 21 Overlevelse 22 Ventetider 25 Udredningsmetoder 26 Lungefunktion 29 Rygning 29 Klinisk TNM (ctnm) 32 Patologi 37 Kirurgiske afdelinger 39 Forord 39 Patientmaterialet 40 Ventetider 42 Operativ aktivitet 45 Operationstyper 46 Patologi 48 Stadier 49 Overlevelse og mortalitet 52 Komplikationer 55 Onkologiske afdelinger 56 Patientmaterialet. 56 Aalborg Sygehus 58 Ventetider 58 Behandlings aktivitet 59 Bilag 62 Bilag A Tilsluttede afdelinger. 62 Bilag B Kirurgiske standarder 63 Bilag C Organisationsoversigt DLCG 65 2\n3 Bilagsmappe 77 Indholdsfortegnelse: 77 Bilag 1 Overlevelse 78 Bilag 2 - Undersøgelser i % 89 Bilag 3 Stadier 90 Bilag 4 Total overlevelse kirurgi 91 Bilag 5 30 dages mortalitet 96 Bilag 6 Overlevelse operationstyper i % 98 Bilag 7 Operationstyper i % 101 Bilag 8 Patologityper 102 Bilag 9 Postoperative stadier 103 Bilag 10 Operationskarakteristika 104 Bilag 11 Kirurgiske ventetider 106 Bilag 12 Onkologiske behandlingsmodaliteter 108 3\n4 Dansk Lunge Cancer Gruppe beretning En række begivenheder i 2005 har på afgørende måde forbedret mulighederne for at styrke sundhedsvæsenets indsats for danske lungekræftpatienter: Kræftplan II blev offentliggjort lige inden sommerferien og indeholder en lang række anbefalinger inden for alle faser af sygdommens forløb. Det overordnede mål for såvel den enkelte som for den samlede indsats er, at denne skal have en kvalitet, som matcher det højeste internationale niveau et klart formuleret politisk krav til de professionelle, som har ansvaret for fagligt at realisere Kræftplan II. Som omtalt i Beretning 2004 havde DLCG anmodet Kræftstyregruppen om at anbefale, at de patienter som opereres får tilbudt efterfølgende kemoterapi for at forebygge tilbagefald. Dette behandlingstilbud blev kort efter sommeren etableret for alle danske patienter og forventes at øge denne patientgruppes chance for overlevelse fra 50 til ca. 70 % - et meget stort fremskridt. I slutningen af 2005 medvirkede DLCG i samarbejde med Dansk Sygehus Institut i udarbejdelse af en MTV-rapport vedrørende et nyt lægemiddel (Tarceva), som kan forsinke sygdommens udvikling hos ca. halvdelen af de patienter, som ikke længere reagerer på eller kan tåle kemoterapi. Efter vurderinger i Kræftstyregruppen blev det for kort tid siden anbefalet at indføre dette nye behandlingstilbud til den gruppe af patienter, der har størst sandsynlighed for at være følsom for behandlingen. Men kvaliteten af den samlede indsats rummer udover behandlingstilbud også muligheden for hurtigt at stille diagnosen efterbehandling, omfattende palliation og rehabilitering forhold som bl.a. beskrives i forordet til 2005-rapporten fra den Nationale Indikatorgruppe. Da der et meget stort sammenfald mellem opgaverne og aktiviteterne i såvel DLCG/DLCR som i NIP-gruppen tilføjes det samlede NIP-Forord herunder som en del af denne beretning. Beretningens vigtigste afsnit er dog oplysning om, at beregninger af overlevelsen for de patienter, som nu er indeholdt i Dansk Lunge Cancer Register (DLCR) viser, at dødeligheden af sygdommen siden år 2000 er faldet med 2,5 % årligt hvilket betyder en samlet reduktion på ca. 10 % i den forløbne periode. Dette er særdeles glædeligt for såvel patienter som for alle de professionelle, som dagligt har ansvaret for det samlede forløb. Overlevelse for alle patienter er hermed forbedret fra 5 % til mindst 10 % mellem de to kræftplaner (2000 & 2005) og med de politiske målsætninger i Kræftplan II er det realistisk at formode, at dette kombineret med nye behandlingstilbud relativt hurtigt vil kunne forbedre 5-års overlevelsen til op mod 15 %. Men som enhver kan se, er dette langt fra tilfredsstillende, så yderligere fremskridt må tilstræbes gennem en øget forskningsindsats samt sikring af de vigtigste kvalitetsområder fx ventetider. Som det fremgår af forordet til Rapport 2005 fra det Nationale Indikator Projekt vedrørende lungecancer er det for tredje år i træk kun ca. 30 % af patienterne der tilbydes behandling (operation/onkologisk behandling) inden for 6 uger. Standarden herfor er, at 85 % af patienterne opfylder dette krav. Det er overordentlig utilfredsstillende, at det ikke har været muligt at forbedre dette forhold det er for patienterne meget belastende, at der ofte går lang til med udredning som så efterfølges af ny ventetid på behandling. Indikatorgruppen har derfor foreslået, at der straks indføres procedurer som, på de afdelinger som benytter disse, har resulteret i at forløbet foregår langt hurtigere. God klinisk forskning er baseret på, at god klinisk praksis tilbydes alle patienter dvs. at alle patienter undersøges behandles etc. efter den nyeste dokumenterede viden. Det er i forhold hertil, at nye behandlinger etc. skal vurderes og kun indføres, hvis de er mere effektive end de bedst kendte. God klinisk praksis sikres bl.a. ved at beskrive denne fx i et referenceprogram/kliniske retningsliner etc. udgående fra et enigt fagligt miljø og forankret i de relevante afdelinger. Dernæst skal den såkaldte professionelle adfærd registreres, hvilket sker gennem indberetninger til Dansk Lunge Cancer Register. Herfra kan der nu udtrækkes alle de oplysninger, de enkelte afdelinger ledelser etc. ønsker, således at kvaliteten af den kliniske praksis kan overvåges og sikres. Så det afgørende er ikke, om der foreligger et program i flere farver men at det følges og bruges rigtigt! Med de netop frigivne statslige puljemidler på ca. 85 mio. kr. er der nu en enestående mulighed for at styrke indsatsen inden for hele patientforløbet inden for alle kræftsygdomme. Midlerne skal styrke den såkaldte infrastruktur for klinisk kræftforskning dvs. støtte til drift af kvalitets- og forskningsregistre biobanker statistisk assistance etc., således at der skabes de bedst mulige rammer for den kliniske forskning Bevillingen skal endvidere anvendes til 4\n5 driften af de kliniske kræftgrupper fx DLCG, som nu benævnes Danske Multidisciplinære Cancer Grupper. Disse grupper får det organisatoriske og faglige ansvar for at sikre, at hele patientforløbet har den højeste internationale kvalitet samt sikre at så mange patienter som muligt tilbydes deltagelse i kliniske forsøg. Der er med denne tildeling således alene tale om såkaldte strukturmidler og bevillingen kan dermed ikke anvendes til konkrete forskningsprojekter. En række DMCG er fik sidste år en ekstraordinær bevilling (ca. 2,6 mio. kr.) fra disse midler til at sikre driften af de kliniske databaser i perioden, indtil den egentlige bevilling blev udmøntet. Hele dette indsatsområde er indskrevet i Kræftplan II og i planens Bilag 13. For at opnå en så god koordination og synergi i samarbejdet mellem DMCG erne blev der for 2 år siden oprettet en samarbejdsorganisation DMCG.dk som skal sikre, at alle DMCG er får de bedste muligheder for at løse de i Kræftplan II definerede opgaver. Den enkelte gruppe skal således løse følgende opgaver: 1) fremme gennemførsel af lokale, landsdækkende videnskabelige protokoller og deltagelse i internationale, videnskabelige kliniske protokoller 2) fremme koordinering af klinisk kræftforskning og dens samarbejde med den laboratoriebaserede forskning og arbejdet med biobanker 3) fremme støtte til klinisk kræftforskning inden for metode, statistik, IT anvendelse, sikring af finansiering mm. 4) Fremme kliniske databaser egnede til forskning 5) Fremme og bidrage til udarbejdelse af kliniske retningslinier for patientforløbet, diagnostik og behandling og den tilhørende forskning inden for såvel primær som sekundær sektor 6) Fremme gennemførsel af nationale og deltagelse i internationale kvalitetsprojekter 7) Fremme internationale kontakter og videnskabeligt samarbejde 8) bidrage til overvågning af området og fremkomme med tidlig varsling 9) bidrage til videnopsamling- og tilhørende spredning i det faglige miljø og i offentligheden 10) fremme uddannelses- og efteruddannelsesmæssige tiltag inden for området 11) sikre integration mellem kræftrelaterede tiltag i primær- og sekundærsektoren (fx implementering af ny viden) DLCG har som de øvrige større og etablerede grupper arbejdet aktivt for at styrke og sikre samarbejdet mellem alle de nu 18 DMCG er. Der arbejdes aktuelt med at udarbejde budgetter for de enkelte opgaver og dette vil betyde et vigtigt kvalitetsforbedring af DLCR gennem et styrket samarbejde med Kompetencecenter Syd ligesom hele driften af DLCG nu får det nødvendige økonomiske grundlag. Dette vil bl.a. sikre, at der i efteråret kan udsendes 3. udgave af Referenceprogrammet. Torben Palshof Formand for DLCG Forord til Den Nationale Indikatorrapport Rapporten søger på basis af et afgrænset antal indikatorer at belyse følgende: Opfylder behandling og pleje de fastlagte standarder? Er der klinisk betydningsfuld variation i behandling og pleje mellem forskellige regioner, henholdsvis sygehuse i Danmark? I forordet til Rapport-2004 blev det afslutningsvis anført at: Det faglige administrative og politiske system har en fælles og særlig forpligtigelse for at sikre kvalitet rettigheder etc. overfor alle men med særlige hensyn til de svageste patientgrupper. Patienter med lungecancer tilhører en sådan og da vi aktuelt er de som primært har indsigt i kvalitetsproblemerne må disse beskrives og løses indenfor systemet. Dette havde primært baggrund i, at de centrale kvalitetsdata var langt fra at være opfyldt - fx tid fra henvisning til behandling (operation) - hvor kun ca. 30 % af patienterne blev behandlet inden for 6 uger og ikke de 85 % som var standarden og denne kvalitetsparameter var for 2004 uændret i forhold til 2003 resultaterne. Nedenstående spørgsmål blev rejst i 2004 forordet: Så hvad skal vi gøre? Vi bør nu sikre at de værdifulde informationer om patientforløbene, som er indsamlet i Dansk Lunge Cancer Register/NIP, udnyttes til at forbedre og sikre kvaliteten. Forudsætningen herfor er at der stilles krav om at registrering af oplysninger indberettes løbende, 5\n6 således at kvaliteten for de enkelte patientforløb overvåges tæt og at effekten af justeringer af arbejdsgange etc. hurtigt kan aflæses. Dette vil kunne beskrive og sikre kvaliteten samt dokumentere forbedringer baseret på aftaler, hvor gensidige konsekvenser for de ansvarlige beskrives, hvis det ikke lykkes eller evnes at opnå de forbedringer som trinvis skal resultere i at kvalitetsnormen indfries. Som det fremgår af kommentarerne i rapporten, anbefales det endvidere at specielt de sammensatte indikatorer - dvs. de som omfatter forløb mellem center og henvisende amter - drøftes i regionære fora, hvor det ligeledes er muligt at udveksle generelle erfaringer om dette kvalitetsarbejde. For at følge op på dette arbejde blev forordet i Rapporten afsluttet med: Den nationale auditgruppe vil i analysen af resultaterne fra 2005 på ny se på disse samlet men også sammenligne de to halvår og vor næste rapport i maj 2006 vil forhåbentlig for alle blot være en gammel - men god nyhed! Vi skal opfordre alle til at forsætte dette betydende arbejde, som ganske givet på en række vigtige områder allerede har medført markante forbedringer, samt givet sikker viden om hvorledes kvalitetsforbedringer kan opnås. Projektet har den særlige forpligtigelse, idet det er bølgebryder for kvalitetsarbejdet for patienter med andre kræftsygdomme - så det må og skal lykkes! Det er desværre ikke lykkedes endnu som det fremgår af Rapporten fra 2005 er kvaliteten desværre ikke forbedret på de vigtigste områder det er således nu på tredje år fortsat kun 30 % som modtager helbredende behandling (dvs. operation) inden for 6 uger efter henvisning standarden er 85 %. Det samlede nationale resultat er dog summen af såvel forbedringer (fx Københavns amt) og forringelser i visse afdelinger sammenlignet med tidligere år. Det overordnede resultat kan imidlertid generelt karakteriseres som en tilsigtet hændelse, idet et resultat ikke kan forventes forbedret, når forudsætninger og processer ikke ændres. Dette på trods af, at der to år i træk er gennemført auditvurderinger i alle amter/h:s, hvor kvalitetsbarriererne er identificeret, ligesom der er fremsat udtalelser fra central politisk hold om, at projektets mål skal nås, da det er en del af en sundhedspolitisk beslutning. Som det fremgår af rapporten, er det ikke standarderne der er forkerte det kan på visse afdelinger lade sig gøre at opfylde kvalitetsmålene. Når det gælder tid fra henvisning til færdigudredning, er det på ny Vejle og Ribe amter, som klart opfylder dette mål og operation inden for 2 uger efter at henvisningen er modtaget, kan på ny opfyldes for nær 100 % af de henviste patienter til Skejby/Aalborg så den korteste vej til succes ville være at alle patienter fra de to udredende amter blev henvist til de to forannævnte kirurgiske afdelinger. Som det fremgår af rapporten bliver den flotte indsats fra de to afdelinger desværre reduceret til middelmådige resultater, når de sammensættes med kvaliteten fra de henholdsvis tilknyttede thoraxkirurgiske og lungemedicinske afdelinger. Resultaterne af indikator 5 dvs. resektionsraten (andelen af patienter som kan tilbydes operation) kan desværre ikke offentliggøres i år. Dette skyldes, at det ikke er muligt at få et tilstrækkeligt sikkert skøn over hyppigheden af lungecancer i de enkelte amter. Årsagen hertil er, at Cancerregisteret desværre fortsat ikke har opdaterede data siden 2001 og først forventes at have disse om ca. et år. Indikator 5 er en af projektets vigtigste kvalitetsparametre, og den aktuelle situation er således særdeles hæmmende for at kunne følge udviklingen i den for lungecancer vigtigste helbredende indsats dvs. operationsaktiviteten. Det overvejes derfor at præsentere denne indikator på et andet beregningsgrundlag i den kommende Årsrapport-2005 fra Dansk Lunge Cancer Grupper og Dansk Lunge Cancer Register. For at sikre kvaliteten for morgendagens patient samt hele systemets (tro)værdighed foreslår den nationale indikatorgruppe følgende: at alle de udredende afdelinger snarest indfører principperne i det Patientforløbsprogram i pakker, som anvendes i Vejle/Ribe (ganske som anbefalet i Kræftplan II Bilag 6.1), idet disse sikrer en hurtig udredning for næsten 90 % af patienterne, uden at kvaliteten heraf forringes. Den konkrete hensigt er, at alle de afdelinger, som deltager i udredningsforløbet sikres kapacitet og procedurer, som for langt de fleste patienter vil betyde, at udredningen kan afsluttes indenfor 4 uger den faglige tilrettelæggelse af forløbet besluttes fortsat af den enkelte afdeling; at de øvrige 3 thoraxkirurgiske afdelinger indfører og sikrer procedurer kapacitetsforhold etc. som anvendes i Skejby/Aalborg; at alle pålægges løbende registrering til Dansk Lunge Cancer Register således, at alle patientforløb og dermed kvaliteten kan følges. DLCR er således nu i stand til løbende at levere rapporter til alle registrerende afdelinger/amtslige NIP-grupper efter brugernes ønsker og de aktuelle resultater kan hermed drøftes løbende på de enkelte afdelinger og på fx kvartalsvise møder i de lokale auditgrupper; at den nationale indikatorgruppe løbende holdes underrettet således, at det videre forløb kan overvåges. Gruppen vil afholde et ekstraordinært møde i november 2006 med deltagelse af ledelsesrepræsentanter fra amter/h:s/regioner samt 6\n7 indikatorprojektets styregruppe og efterfølgende udsende en statusrapport. Vi er bevidste om, at projektet har haft vanskelige vilkår, idet det repræsenterer et indsatsområde, hvor kvaliteten ønskes forbedret generelt til et niveau som forekommer bedre end det der tilbydes andre patientgrupper i sundhedsvæsenet men projektet er et led i en sundhedspolitisk beslutning med det mål at få beskrevet, hvorledes og hvilke ressourcer der skal til for nå målet om, at danske kræftpatienter i alle faser af sygdommen ydes en indsats efter højeste internationale standard. Projektet vil imidlertid næppe som begrundet ovenfor - kunne gennemføres med mindre der ledelsesmæssigt nu træffes en bindende beslutning herom herunder, at målopfyldelsen bl.a. sikres ved at dette kvalitetsprojekt nu tilføres de nødvendige ressourcer, således at disse ikke skal overføres fra andre patientgrupper, som en forudsætning for at projektets kvalitetsindikatorer opfyldes på nationalt plan. Dansk Diagnostisk Lunge Cancer Gruppe - beretning Dansk Diagnostisk Lunge Cancer Gruppe (DDLCG) udarbejdede i 2004 en revideret udgave af udredningsafsnittet til en opdateret version af "Referenceprogram LUNGECANCER - Undersøgelse og behandling.". Den planlagte samlede opdaterede udgave af referenceprogrammet er dog endnu ikke nået til udgivelsesfasen. I 2005 har det primært været det lungemedicinske forum (LF) indenfor DDLCG, som har mødtes til diskussioner om status for lungecancerudredningsaktiviteten i Danmark. I 2005 tog vi efter en længere diskussion om fordele og ulemper et nyt indberetningsskema til DLCR i brug. Det nye skema er væsentligt beskåret i forhold til det tidligere og rummer nu ikke meget mere end hvad, der er nødvendigt for indberetningen til NIP. Hensigten med det reviderede skema var at fremme en høj indberetningsgrad og en nær 'real-time' indberetning. Det sidste har tidligere været et problem, og var en af de ting, som blev fremsat som en målsætning i forbindelse med DLCR Årsrapport Den løbende indberetning skulle gøre det muligt at holde lokale audits halvårligt eller kvartalsvis, med mulighed for intervention indenfor samme år, og med mulighed for også at se effekten af en intervention før året udløb. Det har til møderne i LF været det generelle indtryk, at det nye skema har bidraget til begge dele. Men da der desværre p.g.a. en gennemgribende omstrukturering af DLCR s register i løbet af 2005 ikke har været mulighed for at udtrække de påtænkte løbende rapporter for udredningsaktiviteten, har det ikke været muligt at verificere det. Vi forventer, at det nye rapportmodul fra DLCR vil være i funktion inden udgangen af Ved møderne i LF har vi også udvekslet erfaringer med nye undersøgelsesmetoder, hvor EndoBronchial Ultralydsundersøgelse med finnålsaspiration (EBUS) har været en markant ny undersøgelsesmodalitet, som i løbet af 2005 er blevet taget i brug af hovedparten af Danmarks lungecancerudredende enheder. Her mangler dog endnu dokumentation for, at de fremragende resultater fra KAS Gentofte vil kunne reproduceres ud over landet. Ved møderne har det været et gennemgående tema, at der overalt i landet opleves at være 'flaskehalse' i udredningen. Hvor det største problem for et hurtigere udredningsforløb ligger varierer fra sygehus til sygehus. Vi har i den forbindelse haft diskussioner om udredningsstrategier - specielt den differentierede trinvise udredning versus udredning som 'pakkeløsning', og en diskussion om den risiko der er for at udsætte patienterne for unødvendige undersøgelser i de planlagte optimerede udredningsforløb. Ved et af møderne har overlæge Niels Mygind præsenteret 'Vejle-modellen' for udredning som pakkeløsning. En af forudsætningerne for etablering af pakkeløsninger er, at der hver eneste uge er den fornødne kapacitet til rådighed hele vejen igennem udredningsforløbet på tværs af specialer. Er der underkapacitet for en given undersøgelsesmodalitet i kortere eller længere perioder konverteres det til ventetid. Dette gør en indførelse af 'pakkeløsninger' for udredning af lungecancer til en tværfaglig team opgave for sygehuset som helhed. Michael Hansen Overlæge Lungemedicinsk afd. Hillerød Formand lungemedicinsk forum Torben Riis Rasmussen Overlæge, ph.d., Lungemedicinsk afd., Århus Sygehus, Formand for DDLCG 7\n8 Dansk Kirurgisk Lunge Cancer Gruppe - beretning Gruppen har siden sidste årsrapport atter holdt en intern audit med gennemgang af de patienter, der døde inden for de første 30 dage, på tilsvarende vis som det også blev gjort i Allerede efter gennemgangen i 2003 kunne man i årsrapporten omhandlende 2004 konstatere et markant fald i pneumonektomiraten og også et fald i 30dages mortaliteten. Pneumonektomiraten er med resultaterne i 2005 fastholdt på 16 %, og det ser ud til at disse gennemgange af risikopatienter også har resulteret i et betydeligt fald i samlet mortalitet. Det er således hensigten at fortsætte disse analyser hvert år m.h.p. yderligere at indkredse risikofaktorer. Derudover har gruppen diskuteret definitionen på et eksplorativt indgreb, således at denne kategori ikke i denne årsrapport skulle indeholde diagnostiske procedurer. Årets resultater (2005) har været grundigt debatteret m.h.p. relevante kommentarer til de enkelte resultater. Et af indsatsområderne i 2006 må være nedsættelse af den kirurgiske ventetid, så spredningen på landsbasis nedsættes. Referenceprogrammet står overfor en revision, og gruppen har deltaget aktivt i dette arbejde. Dette har bl.a. medført at kirurgigruppen har bestemt, at alle patienter, der skal opereres, skal mediastinoskoperes, hvis der ikke foreligger anden lignende diagnostik (EUS / EBUS) I 2005 udkom Kræftplan II, hvor der i høj grad fokuseres på den kirurgiske indsats i behandlingen. Planen er nu ved at blive udmøntet i anbefalinger indenfor de enkelte organområder. Formanden for gruppen har deltaget i dette arbejde, som repræsentant for Dansk Thoraxkirurgisk Selskab (DTS), og dette arbejde ventes færdiggjort primo juni då. Hans Pilegaard Formand for DKLCG Screeningsgruppen under DLCG beretning Det Danske projekt med screening for lunge cancer fik bevilling fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet i juni 2004, og påbegyndte rekruttering af deltagere 1. oktober Der har været annonceret efter deltagere i gratisaviser i Københavnsområdet og været ganske stor interesse for at deltage. Der er etableret en screeningsklinik med sekretær og sygeplejersker til varetagelse af information, randomisering, og lungefunktionsundersøgelser. CT scanningerne foregår på Billeddiagnostisk afdeling, KAS Gentofte om eftermiddagene fra kl Der er i slutningen af marts 2006 rekrutteret 4104 personer til forsøget som er lukket for yderligere tilgang. Deltagerne er randomiseret til enten en kontrolgruppe eller en CT gruppe der får foretaget CT scanning 1 x årligt i 5 år. Alle deltagere følges 1 gang årligt med lungefunktion, og udfyldelse af spørgeskemaer vedr. rygevaner og livskvalitet, med særlig fokus på konsekvenser af at modtage et falsk positivt prøvesvar. Projektet forløber således planmæssigt. Screeningsgruppen har afholdt 3 møder i løbet af året. Jesper Holst Pedersen Formand for screeningsgruppen Dansk Lunge Cancer Register beretning 2005 blev året hvor DLCR omsider blev fast forankret i Kompetencecenter Region Syd for landsdækkende kliniske kvalitetsdatabaser ved Odense Universitet. Det betyder, at analyser til rapporter fra DLCR fremover vil blive gennemført af dedicerede biostatistikere, og at epidemiologiske analyser foretages af epidemiologer. Udover analyser til DLCR s egen årsrapport vil Kompetencecenter Region Syd varetage den årlige dataanalyse til det Nationale Indikator Projekt (NIP). Epidemiologiens 8\n9 fingeraftryk vil tydeligt komme til udtryk i et fornyet rapporteringsmodul, som professor Anders Green i samarbejde med DLCG - har sat sig for at udarbejde og siden implementere. Anders Green arbejder specielt med den vanskelige opgave at gøre en forløbsregistrering meningsfyldt og egnet til videnskabelig analyse. Udfordringen er bl.a. til enhver tid at kunne karakterisere en patients sygdomsstatus entydigt og klinisk meningsfyldt. Vanskeligheder knytter sig til overgange og til varigheder af en bestemt status. Et eksempel: Er en radikalt opereret patient helbredt eller blot reseceret med kurativ intention for så først at ændre status til helbredt efter 5 års recidivfri overlevelse. Denne forbedring af DLCR vil kræve tilføjelse af flere variabler og flere indtastninger specielt fra de onkologiske afdelinger, men den ekstra indsats opvejes rigeligt af den ekstra dimension data tilføres. En anden vigtig kilde er Patologiregistret, som snart har været landsdækkende i otte år, og med hvilket DLCR netop har indledt et samarbejde om krydskørsel af data. Registrering af data til kliniske databaser har nu fået så høj prioritet i sundhedsvæsnet, at processen er at betragte som obligatorisk. Paradoksalt er det derfor, at de registrerende kliniske afdelinger med få undtagelser ikke får tilført den nødvendige sekretærresurse. Hvad angår udgifter til den fortsatte drift af DLCR ser situationen bedre ud end nogensinde. For 2005 har Amtsrådsforeningen og Indenrigsministeriet delt udgifterne, og fremover nærer vi tillid til, at DLCR vil være berettiget til at få dækket disse udgifter af midler fra puljen til klinisk kræftforskning (KOFudvalget og Kræftplan II). Der er tale om den del af puljen, der efter ansøgning bevilges til forskningsaktiviteter inkl. kliniske databaser der varetages af de Multidisciplinære Cancer Grupper (DMCG). De omtalte forbedringer vil uden tvivl stimulere til meget mere forskning. DLCR står åben for alle, der møder frem med et seriøst projekt og viljen til selv at lægge kræfter i. Erik Jakobsen Leder af DLCR Kell Østerlind Formand for DLCR 9\n10 Årsrapport Dansk Lunge Cancer Register I årsrapporten vedrørende 2004 skrev vi bl.a. følgende: Dansk Lunge Cancer Register er som andre nationale kliniske kvalitetsdatabaser afhængige af troværdige og tidstro populations- og incidensopgørelser fra de centrale nationale registre, hvilket vil sige Landspatientregisteret (LPR), Cancerregisteret (CR), Landsregisteret for Patologi (LRP) og CPR-registeret. Oplysninger fra disse registre er helt nødvendige for løbende at kunne evaluere kvalitetsudviklingen inden for en databases sygdomsområde. Desuden at: Desværre har udviklingen på begge områder skuffet. Det elektroniske Cancerregister, der var planlagt til at være klar til brug fra 1. januar 2005 fungerer endnu ikke, og det er endnu uklart, hvornår dette bliver tilfældet. Registreringen i det gamle cancerregister ophørte 31. december 2003, hvorfor der aktuelt intet nationalt cancerregister findes efter den dato. DLCR har derfor heller ikke som tidligere kunnet indhente data fra CR til årsrapporten, hvorfor denne rapport udelukkende vedrører egne data. Desværre må vi atter her midt i 2006 konstatere, at der ikke er meget nyt at tilføje, hvad de centrale registre angår. Cancerregisteret findes fortsat ikke opdateret med data fra efter Perioden er registreret, men mangler data fra dødsårsagsregisteret, og data fra efter 2003 findes kun i Landspatientregisteret (LPR). Tidligere undersøgelser udført af KB har vist, at lungecancersygdommen er karakteriseret ved en forholdsvis dårlig datakvalitet i LPR pga. mange fejlregistreringer betinget af fejltolkninger af metastaser til lungerne og fejlregistreringer af benigne læsioner i lungerne. Sundhedsstyrelsen har netop offentliggjort overlevelsesdata vedrørende hospitalsbehandlede cancertilfælde, herunder lungecancer. Den anvendte metode kan på længere sigt blive et værdifuldt supplement til cancerregisterets overlevelsesopgørelser, men for lungecancersygdommen er usikkerheden pga. ovennævnte forhold for stor til at metoden aktuelt kan betegnes for valid. Et forsøg på at opgøre overlevelsen regionalt på amtsbasis viste sig ikke brugbar. Fra DLCR s side skal der endnu en gang opfordres til, at Cancerregisteret opdateres og valideres, således at basis for den danske epidemiologiske cancerforskning genetableres. Dansk Lunge Cancer Gruppe blev etableret i 1992, idet man allerede da var bekymret for, at prognosen for lungecancer gradvist var blevet yderligere forringet i Danmark sammenlignet med andre lande. Styregruppen i den Danske Lunge Cancer Gruppe består af repræsentanter fra de involverede lægelige specialer udpeget af de pågældendes videnskabelige selskaber, sygeplejefaglige sammenslutninger, andre faggrupper og Kræftens Bekæmpelse. Styregruppen anbefalede i 1994, at der blev udarbejdet fælles retningslinier for visitation og diagnostik samt for kirurgisk og onkologisk behandlings-indikation og strategi. Med henblik på, at registrere de faglige aktiviteter for fremtidige patientforløb blev det anbefalet, at der etableredes en central klinisk database. Det blev besluttet, at der som grundlag for data-registreringen skulle udarbejdes et referenceprogram for specialernes aktiviteter. Dette Referenceprogram for Undersøgelse og Behandling af Lungecancer udkom 1. gang i efteråret 1998 og 2. udgave udkom i foråret Næste udgave forventes at udkomme i efteråret Programmet kan rekvireres hos Dansk Lunge Cancer Gruppe eller hos Dansk Lunge Cancer Register eller på Dansk Lunge Cancer Gruppes hjemmeside: Referenceprogrammet er basis for den kliniske database DLCR, og fastlægger mål for kvaliteten af diagnostik og behandling af lungecancer i Danmark. I sommeren 1998 etableredes Dansk Lunge Cancer Register, der med sekretariat på Odense Universitetshospital, varetager driften af den centrale kliniske database. Registeret begyndte at optage patienter per 1. januar Omkring Dansk Lunge Cancer Registers formål henvises til årsrapport 2000, der også kan læses/hentes på registerets hjemmeside. Dansk Lunge Cancer Register er med virkning fra 1. januar 2002 overgået til finansiering via amtsrådsforeningen. Registerets drift og videre udvikling varetages således fremover fra puljen til nationale kliniske databaser, og registeret er nu tilknyttet Det Regionale Kompetencecenter for Kliniske Kvalitetsdatabaser i Region Syd på Odense Universitetshospital. Aktuelle rapport Den foreliggende rapport er Dansk Lunge Cancer Registers 6. årsrapport og vedrører året 2005 samt perioden Indrapporteringerne vedrører 10\n11 alle patienter med diagnosen lungecancer og en 1. henvisningsdato i perioden til Rapporten indeholder alle generelle resultater fra registeret d.v.s. lands- og amtsresultater. Desuden er der opgjort resultater for hver af de tilsluttede udredende, kirurgiske og onkologiske afdelinger. Metode Data er indsamlet fra de 46 tilsluttede afdelinger. Det drejer sig om 5 thoraxkirurgiske, 30 medicinske/ørenæse-hals og 11 onkologiske afdelinger. En liste over de tilmeldte afdelinger findes som bilag A. Registeret blev åbnet per 1. januar 2000, men i praksis begyndte afdelingerne først indrapporteringen i løbet af foråret/sommeren Stort set alle afdelinger har således kunne indrapportere data vedr. 2001, 2002, 2003, 2004 og Den onkologiske indrapportering er dog først for alvor opstartet i slutningen af 2003, og 2004 og 2005 er de første år, hvor der er indrapporteret i større omfang fra de onkologiske afdelinger. DLCR har løbende kontakt med de deltagende afdelinger bl.a. m.h.p. at monitorere i hvor høj grad afdelingerne indrapporterer deres patienter. De udredende afdelingers registrering af henvisningsdato er som udgangspunkt grundlaget for at indplacere patienterne på de enkelte år. Hvis der foreligger flere henvisningsdatoer f.eks. fra såvel medicinske som kirurgiske og onkologiske afdelinger, er det den første dato, der anvendes til at indplacere patienten i årsopgørelserne. Fra CPR-registeret er der indhentet oplysninger om de indberettedes navn, adresse på diagnosetidspunktet (kommunekode) og status (død/levende). Disse oplysninger er anvendt til at placere patienterne i amter og til beregning af overlevelser. Sidste samkøring med CPR-registeret er foretaget d. 18. marts 2006, hvorfor den minimale observationstid er 94 dage. Lungecancerpopulationen består af omkring 3500 nye tilfælde per år. Denne incidens er set over en årrække svagt stigende, men kan dog variere fra år til år. Opdeles incidensen på de enkelte amter bliver disse udsving endnu tydeligere. De seneste offentliggjorte tal fra Cancerregisteret for de amtslige incidenser er fra Indberetningerne i DLCR vil aldrig komme til at omfatte mere end % af den totale incidens, da den resterende del af populationen anmeldes til Cancerregisteret fra afdelinger ikke tilknyttet DLCR (neurokirurgiske, mindre medicinske, almen kirurgiske afdelinger ect.), primærsektoren og Dødsårsagsregisteret, hvorfor de kliniske afdelinger tilsluttet DLCR ikke nødvendigvis er i kontakt med disse patienter. DLCR kan derfor ikke angive korrekte incidenser før registeret er sammenkørt med Cancerregisteret, hvor registreringen som bekendt er behæftet med en tidsmæssig forsinkelse, og aktuelt helt er gået i stå. Seneste endeligt verificerede Cancerregisterdata inklusiv oplysninger fra Dødsårsagsregisteret stammer fra år 2001! Fra og med 2005 er alle oplysninger vedrørende patologidiagnoser på de udredte patienter indhentet fra Sundhedsstyrelsens Patobank på Hvidovre Hospital. Det er første år DLCR indhenter data fra Patobanken og man har her været meget positive og velvillige over for DLCR. Det viser sig dog, at data i Patobanken, der jo bygger på SNOMED-koderne, ikke let lader sig sammenligne med de tidligere anvendte patologikoder i DLCR, og at en oversættelse af SNOMED-koderne til DLCRkategorier ikke umiddelbart er muligt. DLCR undlader derfor i indeværende rapport detaljeret at videregive oplysninger om patologi på patienter fra 2005, og nøjes med opdatering af perioden Oplysninger vedrørende 2005 vil blive tilføjet kommende rapporter, når den endelige algoritme for fortolkning af SNOMED-koderne er implementeret. Når man sammenligner data fra de udredende amter/kommuner er det vigtigt at huske, at de enkelte amter/kommuner er meget forskellige både hvad angår diagnostisk strategi, opbygning og ressourcer og at indberetningerne kan være behæftet med (mindre) fejlkilder. Lavt antal undersøgelser (dvs. < 20 % af en given type): At antallet af en bestemt type undersøgelse i rapporten fx angives som 0, kan enten betyde, at patienterne rent faktisk ikke får undersøgelsen udført, eller at patienten afsluttes og får undersøgelsen udført på en anden afdeling. Højt antal undersøgelser (dvs. > 80 % af en given type): Et højt antal af en bestemt undersøgelse afspejler ikke nødvendigvis reelt høj effektivitet, men at man vælger at prioritere hurtig udredning højere end at vælge de mindst invasive undersøgelser først. Et relativt højt antal undersøgelser kan også skyldes, at det pågældende amts udredende afdeling deltager i et projekt. Lungecancersygdommen deltager i Det Nationale Indikatorprojekt, hvor afdelingerne vil blive bedømt vha. en række indikatorer og prognostiske faktorer, der alle indgår i det datasæt som afdelingerne med virkning fra 1. februar 2002 har registreret i. Nærmere omkring disse indikatorer og deres evidens kan læses i dokumentalistrapporten vedrørende 11\n12 lungecancer på NIP-projektets hjemmeside (www.nip.dk), eller på DLCR s hjemmeside (www.lungecancer.dk). Resultater fra Det Nationale Indikatorprojekt vedrørende lungecancer kan læses på (www.sundhed.dk). Statistik DLCR samarbejder med Det Regionale Kompetencecenter for Kliniske Kvalitetsdatabaser i Region Syd. Centeret nu er tilført personaleresurse og kompetencer på de epidemiologiske og statistiske område, hvilket i de kommende års rapporter vil komme endnu tydeligere frem. Sundhedsstyrelsen udgav i 2005 rapporten Rapportering fra kliniske kvalitetsdatabaser, der indeholder en lang række anbefalinger til, hvordan de kliniske databaser skal tilbagemelde vha. rapportskabeloner der ensarter databasernes tilbagemeldinger. Aktuelle rapport starter arbejdet med at tilrette DLCR s årsrapport til disse anbefalinger. Fra efteråret 2006 starter DLCR den løbende offentliggørelse af resultater på udvalgte indikatorer på internettet. Dataopsamling i kliniske kvalitetsdatabaser giver sammenlignet med egentlige forskningsprojekter anledning til en række metodologiske problemstillinger, som selvfølgelig er genkendelige fra forskningsprocessen, men som tydeliggøres i den kliniske kvalitetsdatabase. Det drejer sig i en stor landsdækkende database som DLCR med mange tilsluttede afdelinger og afdelingstyper primært om følgende forhold: 1. Entydighed i dataforståelsen. Det er en vanskelig og vedvarende opgave at sikre, at alle de flere hundrede registratorer opfatter det samme med et givet felt i databasen og har mulighed for at registre den ønskede oplysning entydigt. Problemet kan mindskes ved løbende faglig diskussion af indrapporteringen og referenceprogram, men erfaringen viser, at viser typer oplysninger ikke egner sig til dataopsamling i en database som DLCR, og man må her henvise til egentlige forskningsprojekter for at indhente de ønskede oplysninger. En revision af dataindberetningen med dette for øje pågår i DLCR løbende. 2. Datakompletheden. Det er ligeledes en stor opgave for et register som DLCR, at vedligeholde en tilstrækkelig høj datakomplethed. Inden for udredningen har registeret nu opnået en tilfredsstillende høj datakomplethed i lighed med inden for det kirurgiske område. Inden for det onkologiske område er der siden sidste årsrapport sket store fremskridt. Selvom registeret nu på flere områder generelt har opnået tilfredsstillende høj datakomplethed dækker dette dog forsat over store regionale udsving, og det er overordentligt vigtigt ved vurderingen af data, at have dette in mente. Den statistiske beskrivelse af denne problemstilling og betydningen for fortolkningen er endnu uudviklet og kun i ringe omfang medinddraget i aktuelle rapport. 3. Datakorrektheden. DLCR har i gennem længere tid ønsket at kunne iværksætte et datavalideringsprojekt, der kunne beskrive datakorrektheden. Dette har der desværre endnu ikke været ressourcer til. Vi ved dog fra andre kliniske databaser et problemet med datakorrektheden formentligt i sammenligning med de 2 førstnævnte problemer er ganske lille, men en beskrivelse der kan medtages i de statistiske vurderinger er dog fortsat ønskelig. Samlet set gør disse overvejelser, at en række oplysninger i årsrapporten skal vurderes med forsigtighed. Dette gælder specielt sammenligninger på overlevelser, hvor der findes oplysninger om 4 og 5 års overlevelser. Disse oplysninger er endnu forbundet med stor usikkerhed. Ligeledes spiller lokale forhold ofte ind på opgørelserne og det er vigtigt ved vurderingen at sikre sig, hvorvidt dette er tilfældet. Generelle statistiske overvejelser og metoder: a) Vurdering af enkelte afdelinger med hensyn til overlevelsesrater Her viser vi overlevelsesrater (1, 2, 3, 4 eller 5 år) sammen med 95 % konfidensinterval for hvert kalenderår og samlet over alle år. For at tillade en vurdering af en afdeling i forhold til hele Danmark viser vi yderligere den tilsvarende rate i hele populationen og den forventende rate, som tager hensyn til alders-, køns- og stadie fordeling. Den forventende rate f beregnes som f = Σ(n i *r i ) / (Σn i ) med n i antal af personer i stratum i i den pågældende afdeling og r i det overlevelsesrate i stratum i i hele populationen (per år eller samlet). Strata er 5 års aldersklasser, køn og stadie (8 klasser), hvilket giver max 13*2*8 = 208 klasser. 12\n13 Overlevelsesrater er altid baseret på Kaplan Meier kurver. 95 % konfidensinterval er udregnet som r+/- 1.96*SE og standard fejl er baseret på Greenwoods formel. I beregning af standard fejl SE(s) til s ignorerer vi stratificering og anvender direkte Greenwoods formel. Det er en konservativ metode og derved undgås, at r i kan være tæt til 0 eller 1, så at standard fejl i de enkelte strata bliver underestimeret. 95 % konfidensintervaller er baseret på s +/ SE(s). b) Sammenligning af afdelinger eller amter med hensyn til overlevelsesrater Her viser vi først en graf med Kaplan Meier kurver stratificeret med hensyn til afdeling/amt. Derefter viser vi en tabel med alder, køn og stadium standardiserede rater (1, 2, 3 og 4 år) sammen med 95 % konfidensintervaller, med afdelinger/amterne i alfabetisk rækkefølge. De standardiserede rater er beregnet som s= (sum_i N_i r_i)/(sum_i N_i) med N_i antal af personer i stratum i i hele populationen og r_i overlevelsesrate i stratum i i den pågældende afdeling. I beregning af standard fejl SE(s) til s ignorerer vi stratificering og anvender direkte Greenwoods formel. Det er en konservativ metode og vi undgå problemet, at r i kan være tæt til 0 eller 1, så at standard fejl i de enkelte strata bliver underestimeret. 95 % konfidensintervaller er baseret på s +/- 1,96 SE(s). Yderlige viser vi en graf med de standardiserede 2 år overlevelsesrater og 95 % konfidensintervaller, hvor afdelinger/amter er sorteret efter de standardiserede rater. Werner Vach Professor Forskningsenheden for Statistik Syddansk Universitet Erik Jakobsen Overlæge, Leder DLCR Definitioner Diagnosetidspunktet: Beregnes ud fra datoen, som de udredende afdelinger har anført, for hvornår de har modtaget henvisningen på patienten. I tilfælde af at data stammer fra Cancerregisteret, er der tale om den dato der er anmeldt her. Aldersstandardiserede rater: Se i statistik metode afsnit. Datoer generelt: I registeret er indhentet oplysninger om en række datoer, hvor oplysningerne oftest ikke er fuldstændige, idet patienterne måske kun husker måned eller årstid. I disse tilfælde har brugerne anført skønnede datoer, f.eks. 1. januar 1999, hvis der kun er oplyst vinteren 1999, eller 15. marts, hvis patienten kun husker marts måned. Delay udredning: Datoen fra modtagelse af henvisningen fra egen læge i udredende afdeling til datoen patienten informeres om resultatet af udredningen / henvises til behandling/ afsluttes. Varighed af kirurgisk ventetid: Datoen fra modtagelse af henvisning fra udredende afdeling til operationsdato. Varighed af onkologisk ventetid: Datoen fra modtagelse af henvisning fra udredende afdeling til start af behandling. Indberettede patienter: Patienter indberettet fra deltagende afdelinger. 13\n14 Generelle resultater Patientmaterialet Incidens, overlevelse, alder og kønsfordelingen. Der er i 2005 i alt optaget 3314 patienter i registeret fra de deltagende afdelinger. I rapporten angives pga. de anførte problemer med Sundhedsstyrelsens Cancerregister ikke data vedrørende cancerregisterpatienter. Der er optaget 1799 mænd (54 %) og 1515 kvinder (46 %). I perioden er der fra de deltagende afdelinger indberettet kliniske data på patienter i registeret. De optagne patienter i perioden 1. januar 2000 til 31. december 2005 fordeler sig således: Fig. 1: En ekstern validering af kompletheden af patientregistreringen i Dansk Lungecancerregister forudsætter samkørsel med Cancerregistret i Sundhedsstyrelsen. På tidspunktet for udarbejdelsen af nærværende rapport er Cancerregistreret imidlertid ikke opdateret med relevante data for år 2005, hvorfor denne form for komplethedsanalyse ikke har kunnet foretages. Som noget nyt foretages der en alternativ vurdering af kompletheden af patientregistreringen under udnyttelse af det forhold, at patientpopulationen i DLCR indberettes af tre forskellige instanser (udredende afdelinger; kirurgisk behandlende afdelinger, og onkologisk behandlende afdelinger) uafhængigt af hinanden. Beregningsprincipperne følger den såkaldte capture-recapture metode 1, 1 YMM Bishop, SE Fienberg, PW Holland: "Discrete Multivariate Analysis: Theory and Practice". Pp , MIT Press, Cambridge (MA), 1974 anvendt på tre af hinanden uafhængige indberetningskilder. Fig. 2 viser alle de 3314 indberettede tilfælde af primær lungecancer (i henhold til den overordnede klassifikation) med diagnose i kalenderåret 2005, fordelt på indberetningskilder og deres indbyrdes overlap. Der er således 188 patienter, som er indberettet fra alle tre kilder; 106 patienter er indberettet fra en kirurgisk behandlende afdeling uden at være indberettet fra hverken en udredende eller onkologisk behandlende afdeling. 468 patienter er udelukkende indberettet via en onkologisk behandlende afdeling. Disse tal reflekterer dels manglende indberetning, dels forventede forhold. Således må det forventes, at et vist (om end formentligt beskedent) antal patienter henvises direkte til kirurgisk og/eller onkologisk behandling fra anden afdeling end en udredende afdeling. Hertil kommer, at ikke alle udredte patienter nødvendigvis bliver behandlet. 14\n15 Fig. 2: KIR UDRED ONKO 0 Udnyttes den information, der er tilgængelig i Figur 1, til en analyse efter capture-recapture-metoden, fremkommer for hvert diagnoseår en række skøn over dels den overordnede komplethedsgrad, dels det antal tilfælde der burde have været indberettet. Fig. 3: Skønnet er angivet sammen deres med 95 % - sikkerhedsintervaller. Komplethedsgraden er også sammenfattet i Figur 3, ligeledes med 95 % - sikkerhedsintervaller. Det observerede dyk i datakompletheden for 2005 er formentligbetinget af endnu ikke registrerede onkologiske forløb. Estim eret registreringskom plethed 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% % ,84% 75,54% 80,28% 85,48% 91,31% 89,06% ### 0% 2,28% 1,92% 1,64% 1,32% 1,01% 1,06% ### Diagnoseår 15\n16 Patienternes mediane alder i 2005 er 68 år (range 25-98, 95 % percentil: 50 og 82). Mændenes mediane alder er 69 år (range 25-96, 95 % percentil: 50 og 82) og kvindernes 68 år (range 35-98, 95 % percentil: 50 og 82). Overlevelsen for optagne patienter med primær lungecancer i perioden : Fig. 4: 1 0,9 0,8 0,7 0,6 Rate 0,5 Ratio ConfU ConfL 0,4 0,3 0,2 0, År De beregnede mortalitetsrater for hele populationen med primær lungecancer kan opstilles i følgende figur 5. Kurverne viser dels registerpopulationens mortalitetsrate per 100 leveår og tilsvarende standardiseret i forhold til baggrundsbefolkningen. Desuden vises antal døde i forhold til det generelle antal døde i DK, idet der er taget hensyn til alder og køn (Obs/Exp). Ved vurderingen af kurverne er det vigtigt at tage i betragtning, at populationerne i de enkelte år ikke er helt sammenlignelige. Således var datakompletheden i 2000 og 2001 ikke tilfredsstillende, hvilket gør, at der sandsynligvis mangler en del patienter med forholdsvis højt stadie og dårlig prognose. Modsat var kirurgipopulationen i de år tættere på komplet, hvorfor denne populations relativt gode prognose trækker i den anden retning. Samlet viser kurverne dog et statistisk signifikant fald i mortalitetsraten på årligt 2,5 %: Fig. 5.: MORTALITY RATE pr Rate Obs/Exp Stand.rate Crude rate Obs/Exp YEAR\n17 På amtsbasis fordeler patienterne sig i 2005 på køn sig procentuelt således: Fig. 6: % Kvinder Mand KbhK FreK KbhA FreA RosA VesA StoA BorA FynA SødA RibA VejA RinA ÅrhA VibA NorA Amter Kønsfordelingen har i perioden udviklet sig procentuelt således: Tabel 1: Som det fremgår ses en stigende andel af kvinder. De i 2005 indberettede patienter fordeler sig efter køn og alder på følgende måde: Fig. 7: Kvinder Mænd Kvinder Mænd Alder 17\n18 De indberettende medicinske, øre-næse-hals og lungemedicinske afdelinger har gennemsnitlig indberettet 96 patienter, median 79 (range ). I alt er der indberettet 2700 patientforløb fra disse afdelinger. De kirurgiske og thoraxkirurgiske afdelinger har gennemsnitlig indberettet 129 patienter, median 135 (range ). I alt er der indberettet 648 patienter fra disse afdelinger. De onkologiske afdelinger har gennemsnitlig indberettet 199 patienter, median 247 (range ). I alt er der indberettet 2194 patienter fra disse afdelinger. Ovennævnte tal er opgjort per 15. marts Udviklingen i antal rettidige indberetninger, dvs. patienter der er indberettet før 1. april i det følgende kalenderår fra de 3 afdelingstyper har i årene 2000, 2001, 2002, 2003 og 2005 været således: Tabel 2: Udredning Kirurgi Onkologi Indberetninger i alt Antal patienter\n19 Udredende afdelinger Forord Udredningen af lunge cancer er en daglig udfordring for at opfylde en målsætning om så hurtigt og så tidligt som muligt, og samtidig så præcist og skånsomt som muligt for den enkelte patient, at nå til en diagnostisk og terapeutisk afklaring. Vi søger til stadighed gennem udvikling og implementering af nye metoder i den daglige diagnostik at optimere opfyldelsen ovenstående målsætning. Det forventes at indførelsen af nye diagnostiske metoder såsom Endobronchial ultralydsundersøgelse (EBUS) og PET/CT og fortsat raffinering af allerede velkendte metoder som f.eks. CT på én gang både kan øge den diagnostiske sensitivitet og specificiteten og gøre udredningen hurtigere og mere skånsom. Fra de 14 amter og H:S er der i alt 31 lungemedicinske afdelinger som har indberettet til DLCG. Datakompletheden for indberetningen er beregnet til 90 % og må betegnes som god og stabil sammenlignet med sidste år. Men vi må samtidig med DLCR Årsrapport 2005 atter konstatere, at der mange steder i landet fortsat er problemer med at opfylde lægefagligt og politisk accepterede målsætninger for udredningstider. Der er som tidligere forskelligheder i udredningsmønstret af patienterne i de forskellige afdelinger. Ud over konventionelt røntgen af thorax og CT thorax er der stor variation i brugen af de forskellige undersøgelsesmetoder. Vi kan endnu ikke med talmateriale fra DLCR dokumentere, at vi har opnået at få en tidligere diagnostik af lunge cancer i DK - således som det har været og fortsat er intenderet. Resultaterne vedrørende stadieinddelingen viser som de tidligere år et højt antal af patienter som er inoperable på diagnosetidspunktet. Det skal dog samtidig bemærkes, at der er en god overensstemmelse mellem stadieinddelingen ved udredningen og den endelige stadieinddeling efter operation, således at et vigtigt mål for kvaliteten i udredningsfasen er nået. Årsrapporten 2005 påviser også en klar tendens mod en forbedret langtidsoverlevelse for danske lungecancer-patienter, og dette må tages som en positiv effekt af blandt andet den øgede indsats inden for diagnostikken. Den høje andel af primært inoperable patienter og den fortsatte stigning i de yngre aldersgrupper, med en tydelig overvægt af kvinder, opfordrer til øget fokus på sygdommen med øget profylaktisk indsats. Det skal som altid bemærkes, at den eneste betydende risikofaktor er tobaksrygning. Michael Hansen Overlæge Lungemedicinsk afd. Sønderborg Sygehus Formand for Lungemedicinsk Forum Torben Riis Rasmussen Overlæge, ph.d. Lungemedicinsk afd., Århus Sygehus, Formand for DDLCG Dansk Diagnostisk Lunge Cancer Gruppe. Dansk Diagnostisk Lunge Cancer Gruppe (DDLCG) udarbejdede i 2004 en revideret udgave af udredningsafsnittet til en opdateret version af "Referenceprogram LUNGECANCER - Undersøgelse og behandling.". Den planlagte samlede opdaterede udgave af referenceprogrammet er dog endnu ikke nået til udgivelsesfasen. I 2005 har det primært været det lungemedicinske forum (LF) indenfor DDLCG, som har mødtes til diskussioner om status for lungecancerudredningsaktiviteten i Danmark. I 2005 tog vi efter en længere diskussion om fordele og ulemper et nyt indberetningsskema til DLCR i brug. Det nye skema er væsentligt beskåret i forhold til det tidligere og rummer nu ikke meget mere end 19\n20 hvad, der er nødvendigt for indberetningen til NIP. Hensigten med det reviderede skema var at facilitere en høj indberetningsgrad og en nær 'real-time' indberetning. Det sidste har tidligere været et problem, og var en af de ting, som blev fremsat som en målsætning i forbindelse med DLCR Årsrapport Den løbende indberetning skulle gøre det muligt at holde lokale audits halvårligt eller kvartalsvis med mulighed for intervention indenfor samme år og med mulighed for også at se effekten af en intervention før året udløb. Det har været til møderne i LF været det generelle indtryk at det nye skema har bidraget til begge dele. Men da der desværre p.g.a. en gennemgribende omstrukturering af DLCR's register i løbet af 2005 ikke har været mulighed for at udtrække de påtænkte løbende rapporter for udredningsaktiviteten, har det ikke været muligt at verificere det. Vi forventer, at det nye rapportmodul fra DLCR vil være i funktion inden udgangen af Ved møderne i LF har vi også udvekslet erfaringer med nye undersøgelsesmetoder. EndoBronchial Ultralydsundersøgelse med finnålsaspiration (EBUS) er en ny undersøgelsesmodalitet, som i løbet af 2005 er blevet taget i brug i flere lungecancerudredende enheder rundt i landet. Her mangler dog endnu dokumentation for, at de fremragende resultater fra KAS Gentofte vil kunne reproduceres ud over landet. Ved møderne har det været et gennemgående tema, at der overalt i landet opleves at være 'flaskehalse' i udredningen. Hvor det største problem for et hurtigere udredningsforløb ligger varierer fra sygehus til sygehus. Ved et af møderne præsenterede overlæge Niels Mygind 'Vejle-modellen' for udredning af lungecancer som 'pakkeløsning'. Efterfølgende har vi haft diskussioner om udredningsstrategier - specielt den differentierede trinvise udredning versus udredning som 'pakkeløsning' - med diskussion om den risiko der måtte ligge i at udsætte patienterne for unødvendige undersøgelser i forud planlagte, tidsoptimerede udredningsforløb versus den forlængelse af udredningstiden, som det differentierede udredningsforløb kan indebære. En forudsætning for etablering af pakkeløsninger er, at der hver eneste uge er den fornødne kapacitet til rådighed hele vejen igennem et undersøgelsesprogram på tværs af specialer. Er der underkapacitet for en given undersøgelsesmodalitet i kortere eller længere perioder konverteres det til ventetid. Dette gør en indførelse af 'pakkeløsninger' for udredning af lungecancer til en opgave for sygehuset som helhed. Michael Hansen Overlæge Lungemedicinsk afd. Sønderborg Sygehus Formand for Lungemedicinsk Forum Torben Riis Rasmussen Overlæge, ph.d. Lungemedicinsk afd., Århus Sygehus, Formand for DDLCG 20\nForord. Dansk Lunge Cancer Gruppe (DLCG) og Dansk Lunge Cancer Register (DLCR) udsender hermed årsrapport vedrørende 2006.\nForord Dansk Lunge Cancer Gruppe (DLCG) og Dansk Lunge Cancer Register (DLCR) udsender hermed årsrapport vedrørende 2006. Rapporten er diskuteret på DLCG s styregruppemøde torsdag d. 24. maj 2007 og DLCG\nTekst, tabeller og figurer i rapporten må refereres med angivelse af DLCR 2003 som kilde.\nForord. Dansk Lunge Cancer Gruppe (DLCG) og Dansk Lunge Cancer Register (DLCR) udsender hermed årsrapport vedrørende 2003. Årsrapporten er en nyskabelse på flere måder. For det første er der tale om den\nDANSK LUNGE CANCER REGISTER. Deadline Deadline for indberetninger vedrørende 2009 til Det Nationale Indikatorprojekt og DLCR er i år\nDANSK LUNGE CANCER REGISTER Nyhedsbrev ÅRGANG 10 NR. 1 JANUAR 2010 I DETTE NUMMER: Deadline 2010 Deadline for indberetninger vedrørende 2009 til Det Nationale Indikatorprojekt og DLCR er i år fredag den\nIndholdsfortegnelse Forord Baggrund Dansk Lunge Cancer Registers formål Aktuelle rapport Metode Definitioner...\nIndholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse... 1 Forord... 2 Baggrund... 3 Dansk Lunge Cancer Registers formål... 4 Aktuelle rapport... 6 Metode... 6 Definitioner.... 8 Overordnede resultater... 9 Patient\n1.0 Årsrapport 2010. Dansk Lunge Cancer Gruppe (DLCG) og Dansk Lunge Cancer Register (DLCR) udsender hermed årsrapport vedrørende 2010.\n1.0 Årsrapport 2010 Dansk Lunge Cancer Gruppe (DLCG) og Dansk Lunge Cancer Register (DLCR) udsender hermed årsrapport vedrørende 2010. Rapporten er behandlet af DLCG s styregruppe og DLCR s forretningsudvalg.


Flemming Preisler - Wikipedia, den frie encyklopædi\nFlemming Preisler (født 1946 på Frederiksberg) er direktør og er gift med Lene Preisler og har to børn.\nPigtrådsmusiker[redigér | redigér wikikode]\nI 1960’erne levede Flemming Preisler et liv som feteret pigtrådsmusiker blandt andet i bandet Les Rivals, der turnerede i hele Norden og endda opnåede at blive udråbt til de danske Beatles på forsiden af Se & Hør.\nBandet startede helt fra bunden uden at eje noget som helst, og måtte arbejde sig op derfra, og de skilte sig ud med deres lange hår og nye musik, noget som familierne så på med stigende angst fra sidelinien. Det var specielt i den periode, at Flemming Preisler udviklede en fleksibilitet i forhold til andre mennesker.\nMen Flemming Preisler kom ned af scenen igen. Efter at have spillet med Peter Belli & Les Rivals og senere i bandet Caravan, lagde han elbassen på hylden i 1970. Rockkarrieren fyldte på det tidspunkt så meget, at han måtte vælge mellem musikken eller en uddannelse.\nDet blev cand.polit.-studiet, der vandt, og det førte til, at han allerede som 29-årig – efter tre år i Håndværksrådet – kunne skrive under på sin første direktørkontrakt i Dansk VVS, hvilket gjorde ham til landets yngste direktør for en arbejdsgiverorganisation. Da Dansk VVS og ELFO i 2002 dannede TEKNIQ, indtrådte Flemming Preisler som direktør i det nye TEKNIQs direktion.\nHan har altid vist stor respekt for håndværksmestre og deres vilje til at fighte for deres virksomhed dag og nat, også når resultaterne lader vente på sig. Fascinationen af håndværkerkulturen og det politiske arbejde har været medvirkende til, at Flemming Preisler nu i snart 30 år har haft installationsbranchen som sin hjemmebane.\nI de senere år har Flemming Preisler igen fundet bassen frem, og spiller i dag i bandet The Caravans. Flemming Preisler er i 2009 benådet med Dannebrogsordenen.\nAdministrerende direktør for Dansk VVS 1976-2001\nDirektør i TEKNIQ 2002-2008\nUddannelsesrådet for arbejdsmarkedsuddannelser 1993-2000\nDet Tekniske Sikkerhedsråd 2000-2007\nLægdommer i Ankestyrelsen ( 2006-\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Flemming_Preisler&oldid=8388732"\nDenne side blev senest ændret den 22. december 2015 kl. 11:18.


BOOK OF VISUAL COMEDY - Pat Page - Pegani\nHer er inspiration til alle, der beskæftiger sig med at underholde: tryllekunstnere, klovne, komikere, foredragsholdere, konferenciers, toastmasters, etc. Alle vil finde denne bog af Patrick Page særdeles værdifuld.\nIkke alene vil du her finde materiale der vil give en god sund latter for dine tilskuere, bogen giver også forklaringen på hvorfor og hvordan det virker. Du vil lære en lang række stunts, gags, jokes, udtryk og sjove vendinger. Ingen kræver specielle hjælpemidler. De fleste kan du blot have lagret og udføre, når de lige passer til situationen.\nForfatteren har selv over 50 års erfaring som entertainer og producer og har utallige shows i bagagen. Alle der har oplevet ham, ved at han er en sand entertainer. Gennem hele sin karriere har han indsamlet materiale til denne bog. Indholdet er professionelt, men det kan bruges af enhver, der har lyst til at få et publikum til at grine.\n123 store sider der er krydret med sjove illustrationer.\nBOOK OF VISUAL COMEDY - Pat Page varenummer 2421


Forhandlere vælger Shimano som bedste leverandør af motorer til elcykler - SHIMANO STEPS\nForhandlere vælger Shimano som bedste leverandør af motorer til elcykler\nNy rundspørge til forhandlere viser, at Shimano er den bedste leverandør af elcykler for andet år i træk.\nIngen kender elcykler bedre end forhandlere af elcykler. Dag ud og dag ind servicerer de tusindvis af elcykler. De kan vurdere, hvilke elcykelsystemer er de meste pålidelige, kræver mindst vedligeholdelse og hvilken leverandør der tilbyder den mest effektive garanti og service. Shimano og vores partner Paul Lange & Co. var igen de bedste i en rundspørge blandt 400 forhandlere af elcykler. Dette er bevis på, at Shimano er det sikreste valg, når det drejer sig om produktkvalitet, kundeservice, servicering, vedligeholdelsesomkostninger og garanti.\nDen uafhængige rundspørge udføres hvert år af det tyske branchetidsskrift SAZbike. Ved hjælp af en række kriterier vurderes 11 elmotorproducenters præstationer i løbet af sidste år.\nHvordan fungerer rangeringerne? Leverandører kan give karakterer i seks kategorier, fra 1 (meget god) til 6 (utilfredsstillende). Den samlede score beregnes fra de seks individuelle scorer. En producent skal have mindst 25 vurderinger for at blive opført på listen. De seks kategorier er: produktkvalitet, behandling af klager, service, træning, vedligeholdelsesomkostninger og batterier.\nShimano er bedst i produktkvalitet og after-sales service\nShimano har et tæt samarbejde med sin partner Paul Lange & Co. for at opnå et fremragende serviceniveau. Dette resulterede i, at Shimano blev den bedste i fire kategorier og nummer to i to andre, hvilket er en forbedring af sidste års resultater. Faktisk var Shimanos samlede score en af de få, der steg med en gennemsnitlig score på 1,73, sammenlignet med de 1,87 året før.\nResultaterne viser, at hvis du køber Shimano, så får du mere end det bedste elcykelsystem. Oven i købet får du en cykeloplevelse uden bekymringer.\nSHIMANO STEPS-systemet er ikke blot yderst pålideligt; det samme gælder for after-sales-service. Sammen med vores netværk af kvalificerede forhandlere og servicemontører, samt et udmærket reservedels- og garantisystem.\nShimanos tyske partner i Stuttgart – Paul Langes team – spiller en nøglerolle ved styring af disse aktiviteter. De understøtter forhandlere med undervisning og besvarer alle spørgsmål vedrørende garanti, håndtering og levering af nye produkter.\nVi vil blive bedre hele tiden på alle områder, så du bare kan koncentrere dig om at cykle, nyde omgivelserne, så du ikke behøver at bekymre dig om din cykel.


Ny guide: Sådan lever du op til kemikrav for tekstiler\nGrøn virksomhed Kemikalier\n"Safer Textiles" skal hjælpe små og mellemstore virksomheder til en mere miljøvenlig tøjproduktion.\nVed du, hvilke kemikalier dine produkter indeholder? Har du styr på produktionen – også hos dine leverandørers leverandører?\nEU’s RAPEX-register for farlige produkter er fyldt med tøj- og tekstiler, der ikke lever op til reglerne. For producenter kan det have alvorlige økonomiske konsekvenser, hvis for eksempel en hel tøjlinje må trækkes tilbage, og det kan medføre dårlig omtale af virksomheden.\nPå vegne af Nordisk Ministerråd har Miljøstyrelsen sammen med de nordiske brancheorganisationer taget initiativ til at udvikle den nye guide ”Safer Textiles”. Den skal gøre det nemmere for især små og mellemstore virksomheder (SMV) at leve op til krav for tøj og tekstiler.\n- Målet har været at gøre det så enkelt som muligt for producenten. Derfor har vi udviklet en trin for trin-guide, hvor man for eksempel kan vælge, at ens produkt består af bomuld med metalknapper og print og derudfra få at vide, hvilke krav der gælder. Det gør det nemt at stille lige præcis de relevante krav til sine leverandører, siger projektansvarlig i Miljøstyrelsen Louise Fredsbo Karlsson.\n”Safer Textiles” er altså en vejledning i at leve op til de gældende regler. Men den er også en god indgang for producenter, der har større ambitioner.\n- Bæredygtig mode boomer i de her år, og hvis man gerne vil have et grønt brand, findes der flere konkrete værktøjer til det. Dem har vi også en indgang til, så ”Safer Textiles” er både til de grønne frontløbere og til alle andre tøj- og tekstilvirksomheder – for alle skal jo leve op til lovkravene, siger Louise Fredsbo Karlsson.\nDu kan finde Safer Textiles her.


Vegetarisk Arkiv - Chilihouse\nTag - Vegetarisk\nHjem » Vegetarisk\nPinto Bønner – hvad og hvordan?\nPinto Bønner - Tips og tricks Pinto Bønner er en sort af bønner, som man typisk finder i det mexicanske køkken. Bønnerne bliver primært produceret i det nordlige Mexico samt det sydvestlige USA. Bønnerne bliver spist...\nBlomkålsris Blomkålsris siges at være opfundet af den amerikanske kok Ben Ford tilbage i 1998, hvor han for første gang valgte at hakke blomkål i en foodprocessor og lave det, han kaldte 'Cauliflower Couscous'. Vores opskrift...\nVegetariske grillspyd Nemme chipotle-marinerede, vegetariske grillspyd, som er perfekte at smide på grillen en dag. Den røgede smag af chipotle-chilierne bidrager kun til den gode smag, og sammen med den søde smag af marinaden skabes en...\nVegetarisk Pulled Pork Denne vegetariske version af Pulled Pork er lavet med aubergine i stedet for svinekød og har stadigvæk den gode smag af klassisk, amerikansk BBQ. Under tilberedningen af auberginerne bliver de revet i strimler,...