Midtvejsstatus. Kvalitetssikret IKV et bidrag til løft fra ufaglært til faglært. September PDF\nDownload "Midtvejsstatus. Kvalitetssikret IKV et bidrag til løft fra ufaglært til faglært. September 2013"\n1 Midtvejsstatus Kvalitetssikret IKV et bidrag til løft fra ufaglært til faglært September 2013\n2 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Problembeskrivelse Målgruppe Aktiviteter Ledelsesseminarer Første referencegruppemøde og arbejdsgruppemøder Referencegruppemedlemmer Arbejdet i referencegrupperne og arbejdsgrupperne Output Forretningsmodel og kvalitetsstandarder Overblik over IKV-ressourcepersoner Uddannelsespakker Hjemmeside for projektdeltagere Resultater/effekter Refleksioner om forankring og spredning af viden Læring og erfaringer Det videre forløb\n3 1. Indledning Rapporten gør status midtvejs i projektet Kvalitetssikret IKV et bidrag til løft fra ufaglært til faglært. Formålet med projektet er at skabe én indgang til IKV og derved opnå en højere og mere ensartet kvalitet i IKV i AMU, en større efterspørgsel efter IKV i AMU og en øget aktivitet på IKV i AMU i Region Midtjylland. Midtvejsrapporten er struktureret efter Undervisningsministeriets delafrapporteringsskema, hvorfor følgende elementer dækkes i rapporten: Problembeskrivelse Målgruppe Aktiviteter Output Resultater/effekter Refleksioner om forankring og spredning af viden Læring og erfaringer Projektet er inddelt i fire faser, og midtvejsevalueringen gør status på projektet efter gennemførelsen af de første to faser: (1) Opstart og forberedelse, udvikling af forretningsmodel og kvalitetsstandard, og (2) Udvikling af uddannelsespakker, forberedelse af afprøvning og implementering. Evalueringen har afdækket projektets arbejde med udvikling af en forretningsmodel og en kvalitetsstandard, som er foregået i regi af de to ledelsesseminarer, der planmæssigt er blevet afholdt. I de indledende faser påbegyndtes også arbejdet med at kortlægge og etablere et netværk af ressourcepersoner inden for IKV i AMU, og evalueringen præsenterer resultatet af arbejdet foruden overvejelser om udfordringer i forhold til netværkets opbygning og form. I anden fase af projektet påbegyndtes arbejdet med udviklingen af ti uddannelsespakker inden for tre områder: Handel og kontor: Regnskabs- og lønmedarbejder, detail, turisme Bygge og anlæg: Murer, tømrer, tagdækker, struktør Industri: Automekaniker, industritekniker, smed Evalueringen præsenterer arbejdet med de ti uddannelsespakker, arbejdsprocessen og deltagernes udfordringer og erfaringer med udviklingsarbejdet. Dette arbejde er foregået i regi af ledelsesseminarerne og især i det efterfølgende referencegrupppemøde og arbejdsgruppemøder. 3\n4 1.1 Problembeskrivelse Der er ingen ændringer i projektets problembeskrivelse, som fortsat lyder som i projektansøgningen til den tværgående udviklingspulje: Projektets formål er at skabe én indgang til IKV i AMU igennem VEU-centrene. Formålet opfyldes ved at udvikle og implementere en organisationsmodel for IKV i AMU, som sikrer, at de deltagende VEU-centre udgør én indgang til IKV i AMU. Projektet vil endvidere udvikle konkrete uddannelsespakker, samt afprøve og implementere metoder til at vejlede om og foretage IKV i AMU i forhold til disse pakker. Igennem afprøvningen af disse metoder sikres en løbende praksiserfaring med metoder, der bidrager til deres implementering. Med én indgang menes, at hvert VEU-center og VEU-center-institutionerne har én fælles, entydig og bredt forankret procedure for håndteringen af henvendelser, organisering, gennemførelse og vejledning i forhold til IKV i AMU Målgruppe Projektets målgruppe er ligeledes uændret og lyder jævnfør projektansøgningen: Projektets målgruppe er små og mellemstore virksomheder i de deltagende VEU-centres dækningsområder. Særligt virksomheder i de brancher, hvortil der udvikles uddannelsespakker. Målgruppen for selve de gennemførte IKV i AMU er disse virksomheders medarbejdere i AMU-målgruppen. Som en selvstændig målgruppe er også ledige, der kan have gavn af én af de udviklede uddannelsespakker fx ledige der søger brancheskift eller har forældede kompetencer. 2 1 Beskrivelse af projektets problembeskrivelse og formål (side 1-2 i Ansøgning om tilskud fra den tværgående udviklingspulje til udvikling af arbejdsmarkedsuddannelserne 2012 ) 2 Beskrivelse af projektets målgruppe (side 5 i Ansøgning om tilskud fra den tværgående udviklingspulje til udvikling af arbejdsmarkedsuddannelserne 2012 ) 4\n5 2. Aktiviteter I kapitlet fremlægges projektets aktiviteter, herunder om tidsplanen følges. Hvor dette kapitel fokuserer på projektets aktiviteter og proces, præsenteres outputtet af aktiviteterne i næste kapitel. I kapitlets første afsnit beskrives aktiviteterne i forhold til at nå de to milepæle i den første fase af projektet: Programteori og projektplan færdiggjort Udkast til forretningsmodel og kvalitetsstandard udarbejdet 3 Begge milepæle er blevet opfyldt indenfor tidsrammen, og i kapitlets første afsnit beskrives aktiviteterne i forbindelse med udviklingen af forretningsmodellen og kvalitetsstandarden. Det indledende arbejde med udviklingen af forandringsteorien og projektplanen beskrives ikke særskilt. Forandringsteorien blev udarbejdet på en forandringsteoriworkshop den 17. september Workshoppen blev faciliteret af Rambøll Management Consulting. Forandringsteorien indeholder en beskrivelse af projektets problembeskrivelse, målgruppe, aktiviteter, output og effekter på kort, mellemlangt og langt sigt. Det er en oversigt over, hvordan projektet forventer, at resultaterne skal nås. Projektets forandringsteori er vedlagt som bilag. I projektets anden fase er hovedmilepælen, at der skal udvikles ca. ti uddannelsespakker, hvilket ligeledes er sket indenfor tidsrammen. Arbejdet med uddannelsespakkerne beskrivelse i kapitlets andet afsnit med fokus på afviklingen af et referencegruppemøde og det videre arbejde i de tre nedsatte arbejdsgrupper. 2.1 Ledelsesseminarer Jævnfør milepælen i første fase af projektet har VEU-centrene (uddannelsesinstitutionerne) udviklet en forretningsmodel for IKV i AMU. Resultatet er flere forretningsmodeller, idet skolerne har udarbejdet hver deres model. De forskellige modeller tager alle udgangspunkt i en fælles forståelse af forretnings- og kvalitetsmodellens formål og elementer. Rammen om arbejdet med forretningsmodellen var to ledelsesseminarer, der planmæssigt blev afholdt i projektets første og anden fase hhv. den 27. november 2012 og den 13. marts Til seminarerne deltog ledelsespersoner fra VEUcentrene og uddannelsesinstitutioner fra de tre områder: handel og kontor, bygge og anlæg og industri. Det første seminar havde 36 deltagere, og det andet seminar havde 28 deltagere. Følgende uddannelsesinstitutioner var repræsenteret ved de to møder: 3 I projektets anden fase skal modellen endvidere godkendes af ledelserne. 5\n6 Tabel 2.1: Uddannelsesinstitutioner, som deltog i ledelsesseminarerne 1. ledelsesseminar 2. ledelsesseminar Aarhus Tech Handelsfagskolen Herningsholm Erhvervsskole Kursuscentret Silkeborg LEARNMARK Mercantec Skive Tekniske Skole Social- og sundhedsskolen Randers Social- og sundhedsskolen Silkeborg Social- og sundhedsskolen STV Teknisk Skole Silkeborg Tradium Uddannelsescenter Holstebro Uddannelsescenter Ringkøbing-Skjern VUC Erhverv VUC Holstebro-Lemvig-Struer Kilde: New Insight A/S Aarhus Tech Handelsfagskolen Handelsskolen Silkeborg Herningsholm Erhvervsskole Kursuscentret Silkeborg LEARNMARK Mercantec Social- og sundhedsskolen Silkeborg Tradium Uddannelsescenter Holstebro Uddannelsescenter Ringkøbing-Skjern VUC Erhverv Som det fremgå af tabellen deltog flere af SOSU-skolerne kun i det første ledelsesseminar og ikke i det andet. De fleste af SOSU-skolerne valgte at trække sig, da man fra SOSU-skolernes side ikke mente, at arbejdet med uddannelsespakkerne er relevant på samme måde som i brancherne bygge og anlæg, handel og kontor og industri. Formålet med det første seminar var at motivere lederne til at arbejde med RKV og IKV. I tråd hermed blev deltagerne introduceret til projektet, hvorefter der blev gennemført en workshop faciliteret af Ulla Nistrup fra National Videncenter for Realkompetencevurdering om brugen af IKV på VEU-centrene. Til workshoppen blev følgende spørgsmål bl.a. drøftet i grupper: Hvilket beredskab og hvilke medarbejdere er der behov for i VEU-centrene og erhvervsskolerne, når IKV i AMU og GVU skal tilbydes? Hvilke procedurer skal være på plads i VEU-centrene og på uddannelsesinstitutionen for at sikre gode og bæredygtige forløb for både IKV-deltagerne og medarbejderen i VEU-centrene og uddannelsesinstitutionerne? Hvad vil I gøre inden for de næste seks måneder for at udnytte og forbedre mulighederne i IKV? Inden for det næste år? I grupperne blev det diskuteret, at IKV/RKV skulle ses som en investering, og at ensretningen kunne føre til en større anerkendelse af resultaterne. Men også at projektets succes afhang af, at underviserne blev klædt ordentligt på i forhold til at reklamere for IKV. Det afhænger bl.a. af ledelsen, som skal skabe mere kommunikation og information om IKV og integrere IKV-arbejdet i uddannelsesinstitutionernes strategi. Resultatet af seminaret var en tilkendegivelse fra deltagerne om, at de forpligtede sig på at være med i projektet. Frem til det næste seminar blev deltagerne bedt om 6\n7 at tænke over, hvordan IKV i AMU kan blive bæredygtigt, og hvad der kan forstås ved kvalitet i IKV? Formålet med det andet seminar var at videreudvikle og fastlægge de generelle retningslinjer for en forretningsmodel og kvalitetsstandard. Følgende spørgsmål blev diskuteret som udgangspunkt for arbejdet med forretningsmodellen: Hvilke knaster oplever I i forhold til at gennemføre en IKV og RKV? Hvilke muligheder er der for at overkomme disse knaster? Hvad skal der til for at understøtte og forankre en fælles praksis omkring RKV og IKV-forløb hos jer? Deltagerne i seminaret arbejdede gruppevis i forhold til de tre brancheområder. Udover at diskutere udformningen af en forretningsmodel, berørte grupperne uddannelsespakker inden for de tre områder. Frem til referencegruppemødet i maj blev grupperne bedt om at beskrive deres arbejdsgange ift. IKV og at arbejde med at udfylde en forretnings- og kvalitetsmodel, som passede på deres institution. I arbejdet ændrede modellen navn flere gange, så den nu i projektet omtales som et kvalitetsflow. 2.2 Første referencegruppemøde og arbejdsgruppemøder I projektets anden fase er hovedmilepælen, at der skal udvikles ca. ti uddannelsespakker. Jævnfør ansøgningen er et mål for IKV i AMU i projektet, at den udføres i forhold til en uddannelsespakke og ikke et enkelt AMU-mål. Derfor er der behov for at udvikle uddannelsespakker, der svarer til erhvervslivets behov i de områder, som VEU-centrene dækker. Omdrejningspunktet for arbejdet har primært været et indledende referencegruppemøde og efterfølgende møder i tre arbejdsgrupper. Til referencegruppemødet deltog uddannelseskonsulenter fra de i projektet deltagende skoler, som arbejder med det pågældende fagområde, uddannelsesledere og repræsentanter fra efteruddannelsesudvalg. I arbejdsgrupperne deltog de samme personer undtagen repræsentanterne fra efteruddannelsesudvalgene. Forud for referencegruppemødet var ti uddannelsespakker blevet udvalgt i forlængelse af det andet ledelsesseminar. Formålet med referencegruppemødet var at udvikle og arbejde videre med pakkerne, som svarer til ti erhvervsuddannelser inden for hhv. bygge- og anlægsområdet, industriområdet og handel- og kontorområdet. Mødet skulle bl.a. give mulighed for at få efteruddannelsesudvalgenes input, og facilitere en debat om pakkernes indhold og udbuddet af pakkerne. Referencegruppemødet blev planmæssigt afholdt i anden fase af projektet, den 23. maj 2013 med 38 deltagere. Følgende institutioner var repræsenteret: 7\n8 Tabel 2.2: Institutioner som deltog på referencegruppemødet Deltagende institutioner AARHUS TECH Byggeriets uddannelser Handelsfagskolen Handelsskolen Silkeborg Herningsholm Erhvervsskole Industriens uddannelse Kursuscenteret Silkeborg LEARNMARK Mercantec Social- og sundhedsskolen Silkeborg Social- og sundhedsskolen STV Tradium Uddannelsescenter Holstebro Uddannelsescenter Ringkøbing-Skjern VUC Erhverv Kilde: New Insight A/S Referencegruppemedlemmer Forud for referencegruppemødet var de tre efteruddannelsesvalg blevet inviteret. I ansøgningen til UVM står der netop, at efteruddannelsesudvalgene skal tilbydes mulighed for at deltage i referencegruppen, så projektet kan blive inspireret af udvalgenes sideløbende arbejde med strukturer på de pågældende brancheområder. Alle tre udvalg havde accepteret at deltage i referencegruppen. Som det fremgår af listen, deltog repræsentanter fra efteruddannelsesudvalgene Industriens uddannelser og Byggeriets uddannelser. HAKL deltog desværre ikke Arbejdet i referencegrupperne og arbejdsgrupperne De tre arbejdsgrupper diskuterede og planlagde det videre arbejde med uddannelsespakkerne. I Industrigruppen blev det aftalt at sende udkastene til uddannelsespakkerne til tre personer fra udvalget til gennemsyn. I Byggegruppen handlede diskussionen om, hvem der kunne og ville udbyde pakkerne. Det blev aftalt, at repræsentanten fra udvalget ville diskutere pakkerne med resten af udvalget og komme med en tilbagemelding til gruppen. I Handel- og kontorgruppen kredsede diskussionen om, hvordan gruppen kunne få efteruddannelsesudvalget mere på banen. Resultatet af referencegruppemødet var en indledende beskrivelse af ti uddannelsespakker. Status på arbejdet med uddannelsespakkerne varierer en del, og det er ikke alle uddannelsespakker, der er udviklet salgsmateriale til endnu. Ligeledes skal der udvikles et fælles layout, når det indholdsmæssige er på plads. Deadline for udarbejdelsen af uddannelsespakkerne blev fastsat til den 15. september\n9 3. Output I projektets forandringsteori blev der opstillet outputmål, som projektet skal måles på. For første og anden fase i projektet (inden målepunkt 1 i projektet) er opstillet følgende outputmål: Forretningsmodel og kvalitetsstandarder udviklet og beskrevet Overblik over IKV-ressourcepersoner fordelt på fagområder Uddannelsespakker udviklet og beskrevet Alle tre outputmål er nået inden for den angivne tidsramme, og i det følgende beskrives outputtet i form af konkrete produkter fra de forskellige møder og seminarer og deltagernes arbejde mellem møderne. Endvidere har projektet lavet en hjemmeside. Hjemmesiden, som primært er til brug for projektdeltagerne internt, var ikke en del af den oprindelige forandringsteori, men præsenteres som et output sidst i kapitlet. 3.1 Forretningsmodel og kvalitetsstandarder Resultatet af de tre arbejdsgruppers arbejde forud for referencegruppemødet var forskellige modeller over kvalitetsflows. Som tovholder for en gruppe hver, har VEU-centrene stået for indsamling af modellerne. VEU-center MidtØst har indsamlet modeller fra industrigruppen, VEU-center Østjylland har indsamlet tre modeller fra bygge- og anlægsgruppen, og VEU-center MidtVest har indsamlet én model fra handel- og kontorgruppen. Forretnings- og kvalitetsmodellen beskriver, hvordan IKV organiseres VEUcentrene imellem og internt i VEU-centrene. Den indeholder en beskrivelse af arbejdsprocesser og ansvarsfordelingen, herunder formulering af mål for kvalitet, fx brugeroplevet kvalitet, faglig kvalitet og organisatorisk kvalitet. Som udgangspunkt for skolernes arbejde med at lave en forretnings- og kvalitetsmodel for deres skole, blev de præsenteret for en skabelon, som er vedlagt i bilag 2. Skabelonen præsenterer en struktur med fire faser, hvortil der knyttes aktiviteter og en ansvarsfordeling mellem relevante personer på uddannelsesinstitutionen: I Før-fasen vejledes og informeres virksomheder eller enkeltpersoner, der henvender sig til en uddannelsesinstitution for at få gennemført en kompetencevurdering. Det kan bl.a. bestå i at afdække kompetencer, CV er, fremtidige jobprofiler og kompetencebehov ift. en uddannelsespakke. I fasen Forberedelse og tilrettelæggelse afklares personens beskæftigelsesønsker og jobprofil, og den nødvendige dokumentation indsamles. I forlængelse heraf tilrettelægges deltagerens IKV-forløb. 9\n10 I fasen Afprøvning og vurdering gennemføres den individuelle kompetencevurdering. Der foretages en bedømmelse og vurdering af kursistens prøveresultat og udarbejdes en uddannelsesplan. I fasen Opfølgning formidles bedømmelsesresultatet til kursisten, og der udstedes et bevis. Udover en beskrivelse af arbejdsprocesser og ansvarsfordeling, indeholder kvalitetsflowet også refleksioner over kvalitetsmål i forhold til arbejdet, fx en koordineret indsats, økonomisk bæredygtighed, struktureret kompetenceafdækning og ensartethed i vurderinger. Modellerne blev diskuteret igen på det første referencegruppemøde. De kommer til at danne grundlag for en forankring af projektet på skolerne, og for IKVpraktikernes arbejde med at udvikle fælles arbejdsgange ift. brugen af IKV overfor uddannelsespakkerne. I bilaget præsenteres som sagt skabelonen for forretnings- og kvalitetsmodellen, som giver en forståelse af, hvordan de endelige modeller kommer til at se ud. 3.2 Overblik over IKV-ressourcepersoner Sideløbende med afholdelsen af ledelsesseminarerne og udviklingen af forretnings- og kvalitetsmodellerne, er der blevet arbejdet på at kortlægge og etablere et netværk af ressourcepersoner. Konkret skal der ifølge forandringsteorien udarbejdes en oversigt over, hvilke ressourcepersoner der findes, og hvilke fagområder de beskæftiger sig med. En ressourceperson er den person, der er fagligt ansvarlig for at udføre IKV på den enkelte skole. Der kan evt. være flere ressourcepersoner på hver skole og flere personer per fagområde, der optræder som ressourcepersoner. Status på milepælen er, at der er udarbejdet en omfattende liste med kontaktoplysninger på IKV-praktikerne. Det har hidtil ikke været muligt at udvikle et digitalt redskab, som kan gøre oplysningerne mere overskuelige og netværket mere brugervenligt. Listen foreligger i et Excel-dokument med følgende oplysninger for alle IKV-praktikerne: EUD-indgang EUD-nummer Erhvervsuddannelse Institution Kontaktperson Mail Adresse På nuværende tidspunkt er IKV-praktikerne for VEU-center Østjylland skrevet ind i dokumentet, mens praktikerne fra de to andre VEU-centre mangler at blive indtastet. Informationen om praktikerne fra alle VEU-centre er dog indsamlet. 10\n11 Den altovervejende fordel ved et netværk er, at det synliggør, hvem der har ansvaret for IKV på de forskellige institutioner. Ligeledes bliver det lettere at henvise til hinanden, da det tydeligt fremgår og er aftalt, hvem der er kontaktperson. På den måde bidrager netværket af ressourcepersoner til at nå et af målene med projektet, nemlig at der udvikles én indgang til IKV i de tre VEU-centre. I sin nuværende form har oversigten den ulempe, at det er et øjebliksbillede på, hvem der kan kontaktes. Det kræver løbende opdatering, for at det fortsat kan bruges. Hvis eksempelvis en IKV-praktiker går på pension eller skifter arbejde, skal vedkommende erstattes af en anden på listen. Det kræver et overblik, og at der løbende meldes ind til administratoren af databasen. Endvidere kan dokumentet blive så stort, at det kan være svært at bevare overblikket, hvorved brugbarheden falder. 3.3 Uddannelsespakker I projektets første og anden fase har en stor del af arbejdet i både ledelsesseminarerne, til referencegruppemødet og i arbejdsgruppemøder centreret sig om udviklingen af ti uddannelsespakker. De ti uddannelsespakker er: Murer Tømrer Tagdækker Struktør Regnskabs- og lønmedarbejder Detail Turisme Automekaniker Industritekniker Smed Uddannelsespakkerne for murer, tømrer, tagdækker og struktør er udviklet i Bygge- og anlægsgruppen, uddannelsespakkerne for regnskabs- og lønmedarbejder, detail og turisme er udviklet i Handel- og kontorgruppen, og uddannelsespakkerne for automekaniker, industritekniker og smed er udviklet i industrigruppen. Projektet har deadline for uddannelsespakkerne den 15. september Efterfølgende skal de tilpasses i indhold og især layout, så de fremstår med et ensartet udtryk. I bilag 3 præsenteres skabelonen for uddannelsespakkerne, som skal sikre, at alle uddannelsespakkerne har et ensartet udtryk. Det er forskelligt, hvor langt de tre arbejdsgrupper er nået i arbejdet med uddannelsespakkerne. Der foreligger som minimum et udkast til alle uddannelsespakkerne. Industrigruppen er nået langt med deres tre uddannelsespakker, og ligeledes er Bygge- og anlægsgruppen. Nogle af uddannelsespakkerne fra de to grupper er stort set klar til at blive sat ind i skabelonen og derefter taget i brug. Uddannelsespakkerne inden for Handel- og kontorgruppen er lidt mindre udbyggede. 11\n12 Pakkerne er således stadig under udvikling og kan ændre sig i fasen med tilpasning til skabelonen. Det er dog muligt at sige noget om, hvad pakkerne typisk indeholder information om: Uddannelsespakkens AMU-fag: Stort set alle uddannelsespakkerne beskriver hvilke AMU-fag, der indgår i pakken og i hvilken rækkefølge. Uddannelsespakkens varighed: Uddannelsespakkerne angiver, hvor længe uddannelsesforløbet varer, og om og i givet fald hvornår der er indlagt praktikforløb og en afsluttende prøve eller projektperiode. Uddannelsespakkens målgruppe: De fleste uddannelsespakker er tiltænkt kursister over 25 år, som har erhvervserfaring. Individuel kompetencevurdering: Der er indlagt en til to individuelle kompetencevurderinger i uddannelsespakkerne. Det er forskelligt, om IKV en ligger først eller sidst i forløbet. Mulighed for merit: Alle uddannelsespakkerne undtagen de to fra Handelog kontorgruppen skal kunne give merit ift. den tilsvarende erhvervsuddannelse. Regnskabs- og lønmedarbejderen og detail-pakken er derimod tiltænkt som jobprofiler. I skabelonen bliver informationen systematiseret efter følgende spørgsmål med tømreruddannelsespakken som eksempel: Vil du være tømrer? Hvad får jeg ud af forløbet? Hvor foregår undervisningen? Hvem kan tage forløbet? Derudover indeholder skabelonen en oversigt over uddannelsespakkens forløb og en liste over de enkelte AMU-fag. Praktisk information om tilmeldingsprocedurer og uddannelsesinstitutioner præsenteres ligeledes. Al relevant information for virksomheder og ledige skal fremgå af pjecen, så det bliver et anvendeligt redskab for VEU-konsulenterne i deres opsøgende arbejde hos bl.a. virksomheder. 3.4 Hjemmeside for projektdeltagere Som et redskab til at samle projektets dokumenter er der blevet udviklet en hjemmeside for projektet ( selvom det ikke indgik som et outputmål i den oprindelige forandringsteori. Arbejdet med at udvikle og opdatere hjemmesiden foregår løbende ved siden af projektets øvrige aktiviteter. Hjemmesiden har til formål at formidle projektets proces og fremgang. I figur 3.1 vises et screendump af hjemmesidens forside. Seks faner strukturerer hjemmesiden og de indsamlede dokumenter: FORSIDE, OM TUP12, MERITGI- VENDE UDDANNELSESPAKKER, TIMEREGISTRERING, PRAKTIKERE og KONSULENTER. 12\n13 Figur 3.1: Projektets hjemmeside Forsiden Kilde: Projektets hjemmeside Under de forskellige faner kan deltagerne i projektet hente følgende dokumenter og information: Uddannelsespakker til afprøvning af IKV Referater fra seminarer og møder Økonomiblanketter og regelsæt herom Netværk over IKV-praktikere i Region Midtjylland Nyhedsbreve Links til relevante undersøgelser, hjemmesider, nyheder mm. Hjemmesiden bliver løbende opdateret med de nyeste produkter fra projektet og følger op på afholdte aktiviteter som seminarer og workshops. Herved fungerer hjemmesiden også som platform for intern formidling af nyheder mm. i projektet. 13\n14 4. Resultater/effekter I projektets forandringsteori er der opstillet effekter på kort, mellemlangt og langt sigt. Det er især effekterne på kort sigt, der skal afrapporteres. Ligesom at en stor del af aktiviteterne i projektets første og anden fase har centreret sig om ledelserne, gør resultatmålene det ligeså ved første målepunkt. I forandringsteorien er der opstillet indikatorer (kvantitative målinger) og deskriptorer (kvalitative udsagn/beskrivelser) som grundlag for at måle resultaterne. For hvert effektmål beskrives det, hvordan effekten er målt, dvs. hvilken metode der er anvendt, og om målet er nået. I forhold til målopfyldelse er der opsat måltal for hvert målepunkt: M1 som danner grundlag for denne første afrapportering, M2 som danner grundlag for anden afrapportering, og M3 som er grundlag for slutrapporteringen. I nedenstående vurderes effekterne i forhold til måltal M1. I tabellen gengives de fire resultatmål, der forventes effekter på ved første måleperiode (M1). Der forventes først effekter på de øvrige resultatmål i anden måleperiode. Tabel 4.1: Projektets resultatmål Resultatmål Indikatorer/deskriptorer Indsamlingsmetoder Kvalitetsstandarder er indskrevet i kvalitetshåndbogen på den enkelte institution. Antal af skoler (som deltager i projektet) som har indskrevet kvalitetsstandarder i deres kvalitetshåndbog. Måltal: M1: 3 skoler, M3: 10 skoler. Registrering Ledelsesmæssig opbakning til forretningsmodel og kvalitetsstandard. Deltagende lederne udtrykker generelt opbakning til projektet i forbindelse med ledelsesworkshops. Deltagernes generelle kvalitative vurdering ved de to ledelsesworkshops (M1). Ledelsernen sikrer organisatoriske rammer for IKV i AMU i overensstemmelse med kvalitetsstandarder for organisering, gennemførelse og vejledning. Ledelserne ser værdien af IKV. Ledelserne har en fælles forståelse af, hvordan IKV bedst organiseres. Deltagende ledere udtrykker generelt opbakning til projektet i forbindelse med ledelsesworkshops og udtrykker, at der er forretningsmæssige fordele ved IKV i AMU. Deltagende ledere udtrykker generelt, at de har en forretningsmodel for RKV generelt eller IKV i AMU specifikt på skolen. Kilde: New Insight A/S med udgangspunkt i forandringsteorien Deltagernes generelle kvalitative vurdering ved de to ledelsesworkshops (M1). Deltagernes generelle kvalitative vurdering ved de to ledelsesworkshops (M1). 14\n15 Det første resultatmål, indskrivning af kvalitetsstandarder i skolens kvalitetshåndbog, skal måles til første (M1) og tredje målepunkt (M3) i perioden. Måltallet for den første måleperiode er tre skoler, der skal have indskrevet kvalitetsstandarderne i deres kvalitetshåndbog. Det er blevet afdækket i et spørgeskema, som lederne har fået tilsendt digitalt. Alle lederne som var inviteret til ledelsesseminarerne har fået tilsendt spørgeskemaet (i alt 39), og 12 ledere har svaret. Det giver en svarprocent på ca. 31 pct. Fremover vil spørgeskemaerne blive uddelt fysisk for at sikre en højere svarprocent. Ud af de 12 ledere svarede fem, af de har indskrevet kvalitetsstandarderne i deres kvalitetshåndbog, hvorved måltallet for første måleperiode er opfyldt. Tre ledere svarede nej, og fire svarede Ved ikke. Den høje andel Ved ikke kan til dels forklares ved, at nogle af lederne ikke har ansvaret for at implementere kvalitetsstandarderne. Det næste resultatmål, som kan afrapporteres i denne omgang, er: Ledelsesmæssig opbakning til forretningsmodellen og kvalitetsstandarder. Det er blevet afdækket kvalitativt ud fra ledernes generelle vurdering ved de to ledelsesseminarer. Det fremgår bl.a. af referaterne, at der på det første ledelsesseminar var opbakning til projektet, og at lederne forpligtede sig på at deltage. Interessen fortsatte til det andet seminar, hvor lederne arbejdede med forretnings- og kvalitetsmodellen, som de efterfølgende drøftede på deres skoler. Den kvalitative vurdering af ledernes deltagelse og opbakning er ligeledes indikator for de to sidste resultatmål i tabellen, hvorfor de ikke uddybes nærmere. I måleperiode 2 og 3 suppleres vurderingen af spørgsmål til IKV-praktikerne og VEUkonsulenterne. 15\n16 5. Refleksioner om forankring og spredning af viden Kapitlet gør status på projektets forankring og spredning af viden. Hvad gøres der, eller planlægges der i forhold til forankring og spredning af projektets resultater, læring og erfaringer? Da projektet på første afrapporteringstidspunkt kun er halvvejs i projektperioden, vil fokus være på, hvordan forankring planlægges. Som det fremgår af forandringsteorien, sikres forankringen i projektet ved inddragelse og engagering af flere målgrupper, primært ledelserne på uddannelsesinstitutionerne og IKVpraktikerne og VEU-konsulenterne. For det første har projektet fra starten haft fokus på at inddrage ledelserne på de deltagende uddannelsesinstitutioner. Ledelserne på institutionerne spiller en afgørende rolle i forankringen af arbejdet bredt på skolerne. De har stået for at udvikle forretnings- og kvalitetsmodellen for IKV i AMU, og de har ansvaret for, at modellen bliver implementeret på skolen. Ved at inddrage ledelserne i udviklingen af modellen, har projektet forsøgt at skabe et ejerskab hos ledelserne, så opfølgningen og implementeringen af modellen lykkes. Jævnfør forandringsteorien vil der især være opmærksomhed på at involvere ledelsen på de mindre institutioner, da de traditionelt har sværere ved at indgå i udviklingsprojekter, bl.a. pga. manglende kapacitet og ressourcer. For det andet vil IKV-praktikerne og VEU-konsulenterne blive inddraget i projektet, da de kommer til at stå for den konkrete implementering af projektet. Tankegangen er den samme som med inddragelsen af lederne, at en tidlig inddragelse og løbende deltagelse i projektet sikrer, at IKV-praktikerne og VEU-konsulenterne fører projektet videre, når de vender tilbage til deres skoler og virksomhedskontakt. Forankringen sikres også ved etableringen af det såkaldte netværk over IKVressourcepersoner. Netværket synliggør bredden af projektet i form af deltagende IKV-praktikere og faciliterer forhåbentlig også videndeling mellem praktikerne, da kontaktoplysningerne nu er samlet. 16\n17 6. Læring og erfaringer I kapitlet beskrives projektets læring og erfaringer om projektets proces og indhold. Ligesom med afrapporteringen af projektets effektmål og målopfyldelse, er det ved første delafrapportering begrænset, hvilke erfaringer der kan fremlægges. Læringen forventes at blive tydelig, når de i projektet udviklede materialer kommer i anvendelse blandt IKV-praktikerne (som står for kompetencevurderingen) og VEU-konsulenterne (som skal vejlede virksomheder og ledige om mulighederne med kompetencevurdering i forhold til uddannelsespakker). Den praktiske anvendelse foregår i projektets anden og tredje fase. På nuværende tidspunkt er en af de vigtigste erfaringer, at der har været stor opbakning til projektet blandt deltagerne. Endvidere har fremdriften i opstartsfasen af projektet været afhængig af en synlig projektledelse på skolerne. 17\n18 7. Det videre forløb Det videre forløb i projektet er struktureret omkring seminarer for IKV-praktikere og seminarer for VEU-konsulentere. Mellem møderne forventes deltagerne at arbejde med IKV-materialet og afprøve det i det opsøgende arbejde hos virksomheder og ledige. Der er planlagt tre seminarer for IKV-praktikerne, hvor der er fokus på kompetenceudvikling og identifikation af god praksis i brugen af IKV og løbende opfølgning på praktikernes brug af IKV i forhold til uddannelsespakkerne. Seminarerne afholdes jævnfør projektplanen i projektets tredje og fjerde fase: Afholdelse af 1. IKV-praktikerseminar den 23. august 2013 Afholdelse af 2. IKV-praktikerseminar den 9. januar 2014 Afholdelse af 3. IKV-praktikerseminar den 3. april 2014 Mellem seminarerne skal IKV-praktikerne arbejde videre i de tre grupper. Grupperne skal arbejde med følgende opgaver: Videreudvikling af fælles procedurer og principper for IKV op imod uddannelsespakkerne. Udvikling af fælles logbog/uddannelsesbog Udvikling af skabelon til et fælles brev til IKV-ansøgeren, der beskriver, hvilke dokumenter der skal medbringes eller sendes inden IKV en. Udarbejdelse af kort notat om de fælles principper og standarder for IKV en Udvikling og opsamling på opgavebank i relation til uddannelsespakken Dokumentation af udviklingsforløbet til brug i projektets opsamling IKV-materialet skal afprøves i en konkret virksomhedssammenhæng eller for en gruppe ledige, og erfaringerne fra afprøvningen skal opsamles. Til det andet seminar skal der samles op på arbejdet, og arbejdsbeskrivelserne og procedurerne skal rettes til. Afprøvningen fortsætter til det tredje seminar, der kommer til at fungere som refleksionsseminar og afslutning. I tredje fase og fjerde fase afholdes to workshops for VEU-konsulenterne: Afholdelse af 1. VEU-konsulentseminar den 20. september 2013 Afholdelse af 2. VEU-konsulentseminar den 3. april 2014 Omdrejningspunktet for det første seminar er, hvordan VEU-konsulenterne skal bruge uddannelsespakkerne og IKV-materialet i dialogen med virksomheder eller ledige. Endvidere skal metoder, redskaber og tilgange diskuteres for at styrke konsulenternes arbejde. Udbyttet af dette seminar præsenteres i næste afrapportering. Til det andet seminar tilpasses tilgangen og metoderne i den opsøgende indsats. Ledelserne bliver involveret igen sidst i projektet med et andet referencegruppemøde. 18\n19 Bilagsrapport Kvalitetssikret IKV et bidrag til løft fra ufaglært til faglært September\n20 Indholdsfortegnelse 1. Forandringsteori Skabelon for forretnings- og kvalitetsmodel Skabelon for uddannelsespakker


Om at have råd | Skive Folkeblad\nOm at have råd\n14-01-2020 KL. 06:32\nSkive Folkeblad kunne torsdag berette om endnu et år med lavt fødselstal i Skive Kommune - kun 375 børn blev født i 2019 - et voldsomt fald på næsten 30 % er sket på ti år. Hertil kan suppleres med at oplyse, at andelen af 0-5-årige i Skive i 2019 var på 5,4 % - i 2014 var samme andel på 6,2 %, hvorimod en kommune som for eksempel Holstebro har formået at holde andelen af 0-5-årige på 6,7-6,8 procent over de seneste 5 år.\nEn udvikling, der næsten uundgåeligt vil føre til skolelukninger og problemer også for bredden af ungdomsuddannelsestilbud i kommunen de kommende år – med efterfølgende risiko for negativt omdømme som tilflytningskommune.\nPå samme tid er der sket et fald i Skives samlede befolkning på ca. 4%, og andelen af folk over 65 år er steget fra 18,1 % i 2010 til 23,3 % i 2019.\nI perioden 2014-2018 er der ifølge Danmarks Statistik årligt flyttet gennemsnitlig 255 flere personer fra kommunen end der er flyttet til.\nI perioden 2010-2017 er der sket en stigning i antallet af borgere, der pendler ind i kommunen fra 21,9 % til 25,6 %. Flere rejser altså fra en bopæl udenfor Skive og til en arbejdsplads inde i kommunen. Denne stigning er dog ikke usædvanlig, men følger de øvrige kommuners udvikling.\nUd fra bl.a. de ovenfor skitserede tendenser lader det ikke til, at bosætningstiltagene hidtil har haft den store virkning. Vi ved selvfølgelig ikke, hvad der var sket uden bosætningstiltag - men det går den forkerte vej. Og kommunen har ikke råd til den vej.\nDerfor skal der fortsat gøres en stor indsats angående tilflytning. Det er ikke nok, at der er gode pasningsordninger og skolemuligheder. Kommunen skal kunne tilbyde noget særligt. Skive Kommune har masser af natur med en af de længste kyststrækninger i landet. Mange vil gerne bo på landet og det er vigtigt at byrådets politikere har fokus på gode bosætningsvilkår på landet, i landsbyerne og i Skive. Et af de få steder i kommunen med nettotilflytning har været Fur – altså på landet. Denne erfaring skal man måske lære af. Skive Kommune har ikke råd til at have politikere, der kun har fokus på landbrugets interesser i forhold til natur og det åbne land. Så fortsætter befolkningsudviklingen som hidtil.\nDesuden skal der være endnu bedre og mere markante kulturtilbud og en købstad, som man er stolt af at præsentere for gæster. Byrådet bør udover de udmærkede retningslinjer i BIG Blue Skive have fokus på forskønnende arkitektur, byggeri og byplanlægning. Byen indeholder for mange intetsigende og decideret grimme bygninger og bygningsfacer i både byens centrum og længere væk. Det har Skive ikke råd til. Skive har ikke råd til at have et byråd, der ikke har mod til at tænke stort i forhold til spændende bymiljøer og stille store krav til nybyggeri og forskønnelser af facader. Skive har heller råd til at have et byråd, der ikke tænker planlægning af nye bydele ordentligt igennem og i stedet lader sig præge af tilfældighedens politik, som det så ofte før har været tilfældet.\nPå kulturområdet skal Skives profil blive endnu skarpere. Skive skal ikke kun være en festival og et Skive-møde en gang om året. Der skal satses meget mere på levende kultur, kreativitet og kunst. Skives museer blev modvilligt opgraderet, fordi byrådet fik kniven på struben af Kulturstyrelsen i forhold til fortsat statsstøtte.\nEn dårlig gennemtænkt minimumsløsning blev det til, og museerne kører stadig på lavt blus - trods masser af engagerede frivilliges ønsker om at styrke dette område. Skive har ikke råd til at have et uengageret politisk flertal i Skive Byråd på kulturområdet. Så fortsætter udviklingen som skitseret ovenfor. Og Skive har heller ikke råd til kun at lade kulturlivet bero på frivillige ildsjæles ihærdige kamp for at holde et kulturliv i live. Det er godt at sætte pris på de frivillige, som borgmesteren i sin nytårstale gjorde det. For vi har ikke råd til at anse de frivillige ildsjæle som en gratis selvfølge.\nDet med at have råd har altså et langsigtet perspektiv – for ellers forfalder Skive Kommune. Kommunen har ikke råd til et politisk styre, der ikke tør investere i bosætning. Et godt erhvervsinitiativ i kommunen er Greenlab, som lover godt for fremtiden med hensyn til arbejdspladser og Skives erhvervsmæssige profil. Der følger dog ikke nødvendigvis bosætning og skatteborgere med. Det kræver strategier på helt andre områder. Vi har kun råd til byrådspolitikere, der tør indse dette. Godt nytår, Skive Byråd!\nHagens Mølle Vej 1,


Bronzeskulptur "At vove springet" af Sax O.\nForside/Anerkendelse & Motivation/AT VOVE SPRINGET – ægte bronze\nAt vove springet – symboliserer vilje og drive\nStøbt i kun 79 eksemplarer.\nDenne bronzeskulptur er en hyldest til de, der udviser ekstraordinær vilje og drive.\nFor at nå sit mål har man også været villig til at løbe en risiko, eller ganske enkelt “at vove springet”.\nStøbt i bronze i 75 eksemplarer og efterfølgende patineret, så hver skulptur fremstår med sit eget udtryk. Bronze har en smuk glød og er noget af det ypperste materiale inden for skulpturstøbning. Skulpturen er meget velegnet både ude og inde. Ved placering udendørs, vil bronze forandre sig med tiden og få den eftertragtede grønlige patinering, som kendes fra f.eks gamle kobbertage.\nSigneret “SX”. Palle Mernild under pseudonym Sax O. Højde 83 cm. Vægt 3,7 kg.\nVarenummer (SKU): 30008 Kategorier: Anerkendelse & Motivation, Bronzeskulpturer, Firmagaver til kunder, Haveskulpturer, Hæderspriser, Jubilæumsgaver, Receptionsgaver, Store skulpturer Brand: Palle Mernild


Hvilke forhold har betydning for, om du deltager i aktiviteter for ældre? Andet: - PDF\nDownload "Hvilke forhold har betydning for, om du deltager i aktiviteter for ældre? Andet:"\n1 Hvilke forhold har betydning for, om du deltager i aktiviteter for ældre? Andet: Jeg bor 8 km herfra er stadig selvstændig At vi kan komme frem Senior dans Dårlig gang, svimmelhed Underviser i it Spiller selv kort m.m Har tænkt på det Afstand t. center Er engageret i meget andet Har ikke behov Spiller folkemusik KOL gymnastik Kørsel Vil gerne danse Rofi Har ikke behov Er holdleder Vi har ingen af disse aktiviteter i Spjald Hygge Har ikke altid tid Gerne ned og motionere Afstand De borgere der i spørgsmål 5 har sat kryds i aktivitetens indhold, har fået nedenstående spørgsmål. Hvilke aktiviteter er du interesseret i?, motion og håndarbejde It ture i naturen kunst mm., medicin, hobby, hjalp til EDB kroket motion, aktiviteter på Senior Center Motion, glas, smykker, gymnastik, dans Banko, gudstjenester Banko, gudstjenester, -kulturarrangementer, kursus, kulturaktiviteter Petanque\n2 Vandreture Idræt, bob, billard, petanque, it, hjælper i genbrugsbutik Maling, træarbejde, lystfisker Samvær Orientering, psykoterapi EDB Fitness, syng sammen,computer Ipad, telefon, sang, gymnastik Hobby og oplysninger og andre underholdninger Svømning, gymnastik, foredrag Oplysning EDB, folkedans, seniodans Svømning, foredrag Kortspil, Skak Senior dans, foredrag Kortspil, skak, foredrag, brich Motion Sang, foredrag Forskellige kursuser- spændende foredrag Nørkling, foredrag, sang og musik foredrag, sang Stolegymnastik, strikkeklub, søndagens cafe De som ikke har sat kryds i aktivitetens indhold, men som alligevel har svaret på spørgsmål 6, har angivet følgende: Fitness, Bodyflow Vandgymnastik Kortspil =oplysninger Malerikursus Jeg synes der er mange fine tilbud som jeg vil deltage i hvis jeg kan. Jeg får nogen motion ved at passe hus og have, hvor man får rørt sig og ingen hjælp. Kaffebord+. Cykling Sang, kortspil, cykling, motion, foredrag EDB\n3 CP-oplæsning, træarbejde Læsekreds og IT, hvis man kan lære det Brug af IT IT, gåture, samvær Folkedans, kroket PC, IT, svømning, seniordans, dans, foredrag Seniordans, gymnastik Billard, møder Fitness, kortspil mm., kortspil Socialt samvær Er du aktiv i det lokale foreningsliv? Ja, inden for følgende områder: Fiskeriets hus, kirken Indre mission. Folkedans, gymnastik, kroket, ældresagen Faster Musik, litteratur, klup Kultur og samfund Havekredsen, vandrelaug Genbrug Bowling Bork Bådlaud Frivillig Center Ældreråd Frivillig hjælper /kursus Pensionistforening Flere aktiveret Frivillig arb., genbrug Enghavens venner, ældreråd, brugerråd, Brugerråd Idrætsforening, brugerråd Seniorgården Borger /brugerråd Kirken Missionshuset Vandring, dans, foredrag, bestyrelsesarbejde Dans, gymnastik lange trave ture\n4 Menighedsplejen, ysmens klubben, kirken Museum, Bridge Svømning og andet Folkedans, kroket Klup m genbrug - kirke- vandgymnastik i ældresagen Hjerne sagen, Pensionist forening, mm Golf, grundejer foreninger Ældrepleje, omsorg Museum, billard, Grænseforening m.fl. Petanque Sogneforening, soldaterven, LM mm Kroket, kortspil, dans, gåture som skal holdes Træning Pensionistfor. senieoridrat, sangkor Kirkelige foreninger Motion Pensionistklub Kroket Videbæk Gymn. Svømning -Kroket Seniore Kroket Grænseforening og ældresagen mm Tim Senior dans Kirken. ymen genbrug, vandgymnastik Petanque For norden, energi og miljø, museum -Petan, bio. kirkekaffe Menighedspleje, varmtvandsgymnastik gigt foredrag Lof-sct., foreningsliv gilde Ringkøbing husmoderforening, grænseforening, museums foren. ældresagen Brugerråd Husholdningsforening og borgerforening Ældre Sagen, motion og samvær Støfi, kroket, dans, stavgang Senieklub, brugerrådet, aktiviteter, folkedans, nørkling for røde kors, petanque seniordans på aktivitetscenter Pensionistforeninger Aftenhøjskole, røde kors, ældresagen,\n5 Malekursus Højmark Pensionistforening Seniodans, gymnastik Pensionistforening, senior idræt Kroket, bowling, museum Vennekreds, højskoledage Kroket bl.a., grænseforening, museumsfor. Samvær Religion Lyne De borgere som deltog i arrangementet i 2014 har fået nedenstående spørgsmål. Har sidste års arrangement medført ændringer hos dig? Andre ændringer Aktiv medborger\n6 Hvad har du fået ud af at deltage i dagens arrangement? Undgå for mange indlæg og gå i dybden med den i vælger, lyt Interessante fakta Gode tips Digital postkasse -kostråd Hvad vi må spise En rigtig fin dag. Tak for det Bt og sv Nye tanker Har du forslag til emner, som kan være relevante at inddrage i arrangementet næste år? Kommunens spareplan Et større EDB bord Alle os der vejer 5-10 kg for meget, var der ingen ting til Undgå for mange indlæg og gå i dybden med den i vælger. lyt Statik, holdning og brug af kroppen ved den daglige aktivitet. om kost for undervægtige var for mig at se ikke relevant Jeg føler virkelig at I taler ned til os. Hvad med alle de ensomme der bliver og er blevet ved lukning af de små plejehjem Bedre o/h præsentation, Teksterne kunne dårlig læses Befordringsmuligheder - pris m.m Noget om computer Et halv rundstykke i stedet for kage Indslag om kost er for omfattende, da det drejede sig om undervægtig- kunne ikke se en eneste undervægtige i selskabet. Find en anden velkomstsang med noget indhold i -feks. det er forår altid klippes ned. Kost foredrag kan være kompliceret, idet mange i vores alder har specielle krav. Mange her er undervægtige Fokus på de 10 kostråd fra pyramiden og ikke så meet på de undervægtige. Tal ikke ned til deltagerne Mere sang Kolesterol Om at bestille bøger efter bogbussen ophør Prøver forskellige aldersvarende idrætsaktiviteter. træner selv, ud af ensomhed, det hjælper nok ikke for alle, men nogen kan træne sig ud. Bogbus Malerkursus Hvordan man forbygger depoterne på hofterne og maven Kost til overvægtig Hjælpemidler, Flex ture, offentlig kørsel En rigtig sang i stedet for fødselsdags sangen Tale lidt langsommere


Kim Kardashian mindes far med nyt babybillede - Avisen.dk\nKim Kardashian mindes far med nyt babybillede\nKim Kardashian deler en fødselsdagsgave til sin afdøde far med hele verden. (Foto: Foto: Evan Agostini/EVAN AGOSTINI/INVISION/AP)\nKim Kardashian har offentliggjort det første babybillede af deres søn, Saint, som kom til verden i december sidste år.\n22. februar 2016 16:07\nI knap tre måneder har synet af realitystjernen Kim Kardashians og rapperen Kanye Wests baby været forbeholdt den nærmeste familie. Men nu viser stjerneparret sønnen frem.\nPå Kim Kardashians hjemmeside, kimkardashianwest.com, har hun lagt et billede af sin sovende søn op. Klædt i hvidt og svøbt i hvidt sengetøj må han siges allerede at være lige så stilsikker som sin mor, far og storesøster North.\nSaint West kom til verden den 5. december 2015, men der er en helt særlig grund til, at det netop er i dag, han skal deles med hele verden.\n- I dag er min fars fødselsdag, og jeg ved, at han ville ønske mere end noget andet, at han kunne møde sine børnebørn. Derfor vil jeg dele dette billede af Saint med jer, skriver Kim Kardashian i en tekst til billedet.\nRobert Kardashian, som realitystjernens far hed, døde som 59-årig i 2003 af kræft i spiserøret. Derfor fik han ikke muligheden for at møde hverken Saint eller hans treårige storesøster North.\nKanye West har tidligere offentliggjort et billede på sin Instagram-profil, hvor North hjælper lille Saint med sutteflasken. Men her var det ikke muligt at se sønnens ansigt, hvilket mor Kim først nu har afsløret.\nSe billedet af Saint West her: https://www.kimkardashianwest.com/behind-the-scenes/722-saint-west-photo-kim-kardashian-son-photos/\nSe billedet af North og Saint her: https://www.instagram.com/p/BA77iJ2rDtC/?taken-by=privatekanye


Når krybben er tom: Generationsskifte med fokus på skatten | Maskinbladet\nAf advokat (H) Jens Paulsen - 22. nov. 2019 kl. 11:39\nDette interview med kollega, advokat (H), ph.d., HD-R, Bent Ramskov, er 5. og foreløbig sidste i en artikelserie om generationsskifte, denne gang koncentreret omkring skatten.\nHvad er det ved generationsskiftet, der udløser skat?\nOverordnet er generationsskifte en betegnelse for en sælgers salg af en virksomhed. Salget medfører, at den hidtidige ejer mister ejendomsretten til virksomheden. Det får skattemæssigt den konsekvens, at der skal opgøres gevinst eller tab.\nEt tab kan skattemæssigt modregnes. En gevinst kan udløse krav om skattebetaling. Betaling af skat vil være likviditetskrævende for sælgeren i form af mistet provenu, og for køberen, der alt andet lige - i hvert fald indirekte - skal finansiere sælgerens skat.\nOpgaven ved generationsskifter går derfor ofte på at få etableret en ordning, hvor skattebetalingen udskydes, hvilket ofte vil være attraktivt for såvel sælgeren som køberen.\nHvad koster et generationsskifte i skat?\nDet danske indkomstskattesystem er differentieret afhængigt af om skatteyderen er en fysisk person eller et selskab.\nSelskaber har alene én indkomsttype og én skatteprocent, nemlig en proportionalskat på 22 procent.\nFysiske personer omfattes af én af to beskatningsmuligheder. Den ene mulighed er anvendelse af virksomhedsskatteordningen (VSO). I VSO beskattes gevinster med en virksomhedsskat på 22 procent. Denne beskatningsprocent forudsætter, at den indkomst, der genereres, opspares og forbliver i virksomheden.\nTrækkes midler ud af VSO til privat regi, forøges skatteprocenten til den skatteprocent, der betales af personlig indkomst med tillæg af arbejdsmarkedsbidrag (ambi), cirka 56 procent.\nDen anden mulighed er beskatning efter personskatteloven. Den opererer med tre indkomstkategorier:\n1) Personlig indkomst med tillæg af ambi og medfører en effektiv beskatningsprocent på cirka 56 procent. Omfattet af dette regelsæt vil blandt andet være genvundne afskrivninger og avance på immaterielle aktiver.\n2) Positiv kapitalindkomst beskattes med 42 procent. Det omfatter blandt andet gevinster på fordringer og gæld og ejendomsavance.\n3) Aktieindkomst beskattes med 27 procent/42 procent og omfatter gevinster på og udbytte fra aktier.\nSker der særskilt beskatning ved dødsfald?\nSelskaber lever indtil de bliver likvideret, mens fysiske personer på et tidspunkt afgår ved døden. Et dødsbo, der er skattepligtigt, betaler 50 procent i skat. Der skelnes kun mellem indkomst, der ikke er aktie-indkomst (50 procent), og aktieindkomst (27 procent/42 procent).\nEn konsekvens af skattedifferentieringen er, at indkomster, der i levende live beskattes som kapital-indkomst, beskattes med 8 procentpoint mere i et dødsbo (50 procent mod 42 procent), mens indkomster, der i levende live beskattes som personlig indkomst, beskattes 6 procentpoint lempeligere i et dødsbo (50 procent mod 56 procent).\nHar afståelsessummens fordeling skattemæssig betydning?\nEt generationsskifte indbefatter normalt overdragelse af forskellige aktivtyper, der beskattes forskelligt. Sælger og køber har derfor ofte modsatrettede interesser i, hvordan overdragelsessummen fordeles.\nGevinster på enkelte aktiver er skaffefrie. Det gælder blandt andet stuehusdelen på en blandet ejendom. Sælgeren vil derfor alt andet lige have interesse i, at stuehusdelen værdiansættes så højt som muligt.\nKøberen vil normalt have fokus på at få fradrag for købesummen i størst muligt omfang. Køberen er derfor ikke interesseret i en høj værdiansættelse af stuehusdelen.\nEn høj værdi for jord kan af køber bruges til at modregne i en senere salgssum ved efterfølgende salg af jorden. Købesummen for bygninger kan afskrives med fire procent om året. Immaterielle aktiver kan afskrives med 1/7 om året, og endelig kan driftsmidler ud over småanskaffelser afskrives med 25 procent om året.\nNår køber og sælger ikke er interesseforbundne parter, vil der sjældent blive gjort indsigelse mod købesummens fordeling, men denne er undergivet SKATs prøvelse.\nLandbrugsorganisationerne har efterlyst bedre regler for overdragelse ved succession. Kan succession med fordel anvendes ved generationsskifte?\nReglerne om overdragelse med succession er indført for at skabe bedre vilkår for generationsskifte. Muligheden gælder for personligt ejede virksomheder og kapitalandelene i unoterede selskaber.\nSuccession betyder, at sælger ikke beskattes ved salg. Sælger er den, der primært "høster fordelen".\nPrisen for successionen er, at køber indtræder i sælgers skattemæssige stilling for så vidt angår købesum, købstidspunkt og afskrivningsgrundlag.\nUdgør købesummen for et aktiv 0 kr., vil køber indtræde i denne købesum på 0 kr. Den dag køber afstår det pågældende aktiv, vil køber realisere en gevinst. Køber får med andre ord "ulempen" ved transaktionen.\nIsoleret set vil køber derfor meget sjældent erhverve et aktiv med succession uden at blive kompenseret herfor (ved en samlet lavere salgspris).\nKan parterne frit aftale kompensation ved overdragelse med succession?\nDer findes to muligheder for kompensation ved overdragelse med succession. Parterne er berettiget til at vælge det regelsæt, der giver den bedste kompensation af køber og dermed også giver sælger mindst muligt provenu.\nDe to metoder benævnes også henholdsvis brutto- og nettometoden.\nVed bruttometoden værdiansættes aktivet til den pris, det har på det frie marked. Sælger har mulighed for at give køber en gave som en del af berigtigelsen uden skattemæssige eller afgiftsmæssige konsekvenser. Gavens størrelse udgør 22 procent af den avance, der beskattes som aktieindkomst og 30 procent for al anden avance.\nBeskattes en overdragelse som aktieindkomst, ville det have udløst en skat på 42 procent hos sælger. Sælger kan give en gave på 22 procentpoint til køber og opnå en besparelse på 20 procentpoint af avancen.\nFor al anden indkomst skulle sælger have betalt enten 56 procent eller 42 procent i skat. Sælger kan kompensere køber med 30 procent og sparer 26 procent ved personlig indkomst og 12 procent ved positiv kapitalindkomst.\nDen alternative metode er nettometoden. Her nedsættes handelsværdien af aktivet på grund af succession. Man skal forestille sig et frit marked, hvor man mellem køber og sælger enten kan vælge at handle med succession eller uden succession.\nHandler man med succession, vil køber alt andet lige betale et mindre beløb for det pågældende aktiv. Hvor stort værdinedslaget vil være, beror som udgangspunkt på en forhandling.\nMellem interesseforbundne parter kan nedslaget beregnes matematisk ud fra administrativ praksis (som dette er skitseret i SKM 2015.131LSR).\nHøjesteret har i en dom fra april 2018 fastslået, at de to kompensationsmetoder fungerer alternativt og derfor ikke kan kombineres. Da der normalt i generationsskiftesituationen er fokus på købers forhold, vil der ofte blive valgt den metode, der giver den største fordel for køber.\nGenerationsskifte af virksomheder kan være udfordrende. En af udfordringerne er skatten. Alle skatteydere skal betale den skat, som de er forpligtet til at betale.\nPå generationsskifteområdet er der muligheder for at udskyde beskatningen og derved fremme generationsskiftet.\n22. nov. 2019 kl. 11:39


Konstruktiv journalistik giver job i IKEA\n»Det betyder meget for mig at have fået et arbejde. Jeg vil forsørge mig selv og blive bedre til dansk, så jeg kan læse videre på universitetet.« Barzan Shekhow, syrer, job i Ikea. Nils Lund Pedersen\nFyens Stiftstidende tager konstruktiv journalistik hele vejen og er direkte aktivistiske. »Det gav god mening at bygge bro mellem virksomhederne og flygtningene,« siger journalist Kristina Lund Jørgensen om kampagnen, der skulle skaffe syrere i job. Ni ud af 10 syrere kom tættere på erhvervslivet. En fik fast job i Ikea\nPå bordet i mødelokalet hos Fyens Stiftstidende ligger en bunke flyers med et billede af en gruppe syriske flygtninge og overskriften ”Vi er klar!”.\nDet er en direkte guide til det lokale erhvervsliv, der vil ansætte flygtninge.\n”Måske er der en med kvalifikationer, som matcher din virksomhed. Gå ind på sitet folkviharbrugfor.dk,” lyder den direkte opfordring med avisen som afsender.\nBunken med flyers, som skal sendes rundt til de fynske kommuner, er bare en lille del af kampagnen ”Folk vi har brug for”, som de to journalister på Fyens Stiftstidende Tommy Byrne og Kristina Lund Jørgensen står bag.\n»Den store opgave ligger ude i kommunerne og i virksomhederne. Men vi vil gerne være dem, der binder det sammen,« siger Tommy Byrne.\nEt billede af en gruppe syriske flygtninge og overskriften ”Vi er klar!” er anslaget på de flyers, som skal fungere som guide til det lokale erhvervsliv, der vil ansætte flygtninge. – foto: Nils Lund Pedersen\nAnsvar for, hvordan folk opfatter verden\nDen konstruktive journalistik vinder frem i dansk og international journalistik, forklarer Cathrine Gyldensted, leder af institut for konstruktiv journalistik ved det hollandske universitet Windesheim.\n»Flere og flere mediehuse eksperimenterer med konstruktiv journalistik, fordi de har indset, at de har et ansvar for, hvordan folk oplever verden. Alt er ikke død og ødelæggelse og konflikt. Hvis man kun viser det, så får folk ikke et retvisende billede,« siger Cathrine Gyldensted.\nSamme holdning har DR’s nyhedsdirektør, Ulrik Haagerup:\n»Meningen med journalistikken er at gøre folk klogere på verden ved at give dem et retvisende billede. Medierne har i mange år haft for meget fokus på det, der er grimt og problematisk. Vi skal også se det, der virker, så man får det hele billede,« siger Ulrik Haagerup.\n»Vi har på den ene side løbende haft historier om fynske virksomheder, der ikke kan skaffe kvalificeret arbejdskraft. På den anden side fandt vi en gruppe veluddannede flygtninge, som brændende ønskede at få et job. Derfor syntes vi, det gav god mening at bygge bro,« siger Kristina Lund Jørgensen, journalist, Fyens Stiftstidende. – foto: Nils Lund Pedersen\nFyens Stiftstidendes aktivisme\nMen Fyens Stiftstidende går længere end til at beskrive verden positivt. Den er aktivistisk og bryder radikalt med forestillingen om det nøgternt beskrivende medie.\n»Vi er en samlende kraft i lokalsamfundet. Vi er den største avis på Fyn, og vi er dem, der er bedst til på tværs af geografi og sociale skel at samle fynboerne om en bestemt problemstilling. Så når vi har evnerne, så har vi også pligten til at hjælpe med at løse nogle af de her ting,« fastslår Per Westergård, ansvarshavende chefredaktør.\nOg det er ikke første gang, Fyens Stiftstidende arbejder med konstruktiv og aktivistisk journalistik. Det har avisen gjort i fem år.\nCathrine Gyldensted mener, at den aktivistiske tilgang giver god mening for Fyens Stiftstidende.\n»Det skaber en tættere forbindelse og samtale med den region, de dækker. Jeg synes, det er klogt, og jeg tror, det er noget, moderne mediehuse skal holde sig for øje, hvis de skal blive ved med at være relevante for folk,« siger Cathrine Gyldensted.\nDer er også penge med i spillet.\n»For kommercielle medier handler det også om kroner og ører. Huffington Post har klart meldt ud, at konstruktive elementer i journalistikken tiltrækker folk og får dem til at dele historierne på sociale medier. Så ønsket om en styrket forretning har også betydet en øget interesse,« siger Cathrine Gyldensted.\n»Som lokalt medie påtager Fyens Stiftstidende sig den klassiske rolle som vagthund. Men vi påtager os også gerne en rolle i forhold til at finde løsninger på de problemer, vi har på Fyn,« siger Tommy Byrne, journalist, Fyens Stiftstidende. – foto: Nils Lund Pedersen\nJournalist: »Vi bygger bare en ekstra løsningsklods på«\nTommy Byrne og Kristina Lund Jørgensen præsenterede i august sidste år første del af artikelserien ”Folk vi har brug for”. Konkret lod de 10 veluddannede syrere opslå et jobopslag i Fyens Stiftstidendes søndagsavis. De 10 flygtninge var blandt andet uddannet inden for it, økonomi og kemi.\nHvad tænker I om at lave journalistik på den måde?\n»Jeg synes, det er fedt at lave den her form for journalistik. Så længe man også har den klassiske rolle som kritisk journalist med. Og det har vi jo. Vi beskriver stadig samfundets problemer, men vi bygger bare en ekstra løsningsklods på,« siger Tommy Byrne.\nEn af syrerne er 43-årige Adel Almahmoud fra Raqqa i Syrien. Han er bachelor i engelsk og litteratur og har været gymnasielærer i 23 år. I præsentationen af Adel Almahmoud står der:\nEn jobmesse med rød løber\nAvisen arrangerede også en jobmesse, hvor flygtninge kunne møde 19 fynske virksomheder. Det skete med rød løber foran bladhuset. 300 flygtninge mødte op.\nOplever I en anden form for journalistisk tilfredsstillelse, når I laver projekter som ”Folk vi har brug for”?\n»Helt klart, og her er dette eksempel jo rigtig godt. Fordi vi faktisk har bygget noget ude i virkeligheden. Pirket til nogle virksomheder og arrangeret en jobmesse, som blev væltet fuldstændigt omkuld på den gode måde. Det er fedt at kigge på noget, der er så fysisk og så virkeligt, som man har været med til at stable på benene,« siger Tommy Byrne.\n»Tilfredsstillelsen ligger i, at vi har et ekstra værktøj i kassen. En ekstra mulighed for at lave noget journalistik, der rykker og gør en forskel. Det er jo ikke hver dag, at vi laver sådan en kampagne her. Men når det giver mening at gøre det, så er det fedt, at vi har muligheden for det,« siger Kristina Lund Jørgensen.\nTommy Byrne og Kristina Lund Jørgensen i mødelokalet hos Fyens Stiftstidende. – foto: Nils Lund Pedersen\nGlad for Fyens Stiftstidendes hjælp\nNi ud af de ti syriske flygtninge, som startede i projektet, er eller har været ude i fynske virksomheder i ulønnede praktikophold. En er ansat i løntilskud, og så er der succeshistorien Barzan Shekhow. 1. december blev han ansat på en almindelig kontrakt som kassemedarbejder i Ikea i Odense efter fire ugers praktik i varehuset.\n»Det betyder meget for mig at have fået et arbejde. Jeg vil forsørge mig selv og blive bedre til dansk, så jeg kan læse videre på universitetet,« siger Barzan Shekhow.\nHan er glad for Fyens Stiftstidendes hjælp.\n»Fyens Stiftstidende har vist virksomhederne, at vi eksisterer. At vi er en gruppe af flygtninge, som har nogle kvalifikationer, og som virkelig ønsker at få et arbejde. Jeg er rigtig taknemmelig for det, de har gjort,« siger Barzan Shekhow.\nPer Westergård, ansvarshavende chefredaktør, Fyens Stiftstidende:\nGiv os dit bedste eksempel på konstruktiv journalistik.\n»”Fyn for folket” – en demokratikampagne, hvor vi i fem måneder kørte Fyn tyndt i en grøn folkevogns-boble og underkastede nærdemokratiet et serviceeftersyn. Det gjorde vi med kritiske briller, men også for at finde eksempler på lokalsamfund, som trods kommunesammenlægninger og skolelukninger finder nye veje til at øge sammenhængskraften i lokalsamfundet.«\n»Det smittede andre lokalsamfund. Det gav en uhørt stor borgerinddragelse. Det medførte, at vi indstiftede en pris, ”Bland dig-prisen”, for at hædre de mennesker, der engagerer sig i det lokale demokrati og gør en forskel for deres lokalsamfund. Prisen er i dag omdrejningspunkt for et fynsk folkemøde, der hvert år samler 3.000 mennesker på Fyens Stiftstidende til en hyldest af nærdemokratiet.«\nEr det overhovedet journalisters opgave at fortælle om alt det, der fungerer?\n»Det gør vi ikke. Vi snakker ikke positiv, men konstruktiv journalistik. Vi videregiver gerne eksempler på ting, der fungerer, men den konstruktive journalistik er i første række optaget af at kvalificere debatten om væsentlige emner, tilføre ny viden og give borgerne handlemuligheder.«\nUlrik Haagerup, nyhedsdirektør, DR:\n»I 2006 var der en stor flygtninge- og migrantkrise under opsejling. Titusinder af afrikanere tog turen op langs Afrikas vestkyst og fortsatte i små både til De Kanariske Øer med henblik på at komme til Europa via Spanien. Den spanske og den senegalesiske regering gik sammen. Spanien gav en masse penge til projekter, som skulle forbedre livsvilkårene i de landsbyer, hvorfra folk flygtede. På tre år gik antallet af illegale migranter fra 30.000 om året til nul. Den historie fortalte vi. Det hæver niveauet i den offentlige debat. Det er for mig et rigtig godt bud på, hvad konstruktiv journalistik er.«\nEr konstruktiv journalistik ikke snarere kommunikation, der brander nogen eller noget positivt, end det er journalistik?\n»Nej, det er hverken reklame eller en nordkoreansk journalistisk arbejdsmetode, hvor man vælger kun at se på det, der er pænt. Det er et forsøg på at bringe journalistikken tilbage til journalistik. At minde os om, at vores opgave er at se verden med begge øjne. Vi er så bange for at blive beskyldt for at holde mikrofoner, for at være lalleglade, for ikke at være kritiske nok, at vi nogle gange er overkritiske. Målet med god journalistik er ikke at være kritisk. Målet er at gøre folk klogere på verden med henblik på, at de selv tager stilling.«\nKan DR lave aktivistiske kampagner?\n»Vi vil ikke være aktivister. Vores opgave i DR er at gøre alle danskere klogere med henblik på, at de tager stilling. Vi skal ikke pege på, hvad løsninger er. Vi skal inspirere til løsninger og til at højne niveauet i den offentlige debat.«\nCathrine Gyldensted, journalist, underviser og foredragsholder, Windesheim Universitet:\n»The Economist havde en forsidehistorie i starten af februar om, hvordan EU skal komme igennem flygtningekrisen. En toprelevant nyhedshistorie med stor samfundsmæssig betydning. Den er et stærkt bud på konstruktiv journalistik, fordi den peger på problemet, men også undersøger, hvad vi kan gøre ved det.«\nEr det et problem, når medier opfører sig aktivistisk?\n»Nej, det vigtige er, om medierne er åbne omkring det. Det kan være en effektiv måde at gøre sit medie relevant for lokalsamfundet på. Men det er ikke kun de lokale medier, der er aktivistiske. The Guardian har også været aktivistiske i deres klimadækning. Det vigtige er, om medierne varedeklarerer det tydeligt over for brugerne.«


Største dating side Mariagerfjord - duhlavka.ru\nStørste dating side Mariagerfjord partneranzeigen kostenlos Erlangen\nInde i ægget hører du afslappende musik, ser på stjernehimmel og får massage. at komme ind i spa-området, men er gratis i forbindelse med spabehandlinger.\nI området er der også flere ting at kaste sig ud i, hvis man er interesseret i kunst. Her kan du både løbe en tur, leje en cykel, gå en tur i skoven eller tage en dukkert i Almind Søens rene vand. Hotellet ligger tæt på noget af Østjyllands skønneste badevand, nemlig Silkeborgsøerne.Hotellets restaurant, Orangeriet, tilbyder en a la carte-menu, som tilpasses årstiden med lokale råvarer. Hotellet har derudover også sit eget lille bibliotek. Et standardværelse er 33 kvm stort, mens suiterne måler op til 160 kvm.Du kan også nyde Hiltons Ni'Mat Spa, der tilbyder aromatisk dampbad og saltvandspool.\nGrunden til, at Bandholm Hotel har fået en sjetteplads, er blandt andet hotellets morgenbuffet, de rolige omgivelser og det søde personale. Hvis du kan lide at være aktiv, er Hotel Hesselet måske et hotel for dig. Derudover har stedet sin egen tennisbane, og der er i området flere løbe- og vandreruter. Krøyer og de andre Skagensmalere var så betagede af.\nNår du er færdig med at være aktiv, kan du tage en tur i hotellets spa. Ruths Hotel Det gamle hotel på spidsen af Jylland er endnu engang at finde på listen. Specielt i sommertiden er Skagen et sted, mange rejser til på grund af de lange sommernætter og det smukke lys. Hotellet har 56 værelser og suiter, der alle er indrettede i lyse farver med komfortable møbler og en afslappet atmosfære. Som navnet indikerer, serveres der gourmetmad på Ruths Gourmet, mens Brasseriet serverer klassisk fransk mad, både middag og aften. Stella Maris Stella Maris er et forholdsvis nyt hotel.


Hvornår døde freddie mercury. Freddie Mercury\n25 år efter hans død: Her er 25 facts om Freddie Mercury Det var ikke sjovt. Under begyndelsen af et spil gik stativet af på midten da han tog det. Den danske situation er underlig. Læs mere om cookies OK. Freddie Mercury (født Farrokh Bulsara 5. september i Zanzibar, død november i Kensington, London, England) var forsanger, pianist og. maj Freddie Mercury døde af AIDS i , og Brian May har ikke hidtil været at Freddie Mercury havde mistet det meste af sin fod kort før sin død. maj Gruppens karismatiske sanger, Freddie Mercury, døde i , 45 år gammel, af en AIDS-relateret lungebetændelse, men blot få måneder. maj Nogle få måneder inden den karismatiske frontmand i Queen, Freddie Mercury, døde af aids den november , kæmpede han sig.\nHVORNÅR DØDE FREDDIE MERCURY - privat salg af hus. Disse kendte mistede vi til aids, og disse stjerner lever med hiv i dag\nHvornår døde freddie mercury, rigtig pik flash Flere nyheder\nKort tid hvornår sin død kæmpede Freddie Mercury sig cryos international københavn video-optagelse - nu vises den for første gang. Nogle få måneder inden den karismatiske frontmand i Queen, Freddie Mercury, døde af aids den Den har siden mercury skjult for offentligheden, men den er med i programmet "Queen: Det sidste freddie med Døde viser ham i garderoben, mens han forbereder sig til optagelsen. Sminket og sat op til at døde går hvornår ene mand på scenen mercury synger "These Are The Days of Our Lives", som Queen udsendte på freddie i mar Freddie Mercury, kendt fra et af verdens største orkestre nogensinde – Queen, efterlod verden i sorg, da han gik bort i november Til trods. nov I dag er det præcis 25 år siden, at forsangeren i bandet Queen, Freddie Mercury, døde. SE og HØR har fundet 25 facts om den legendarisk. I kom Freddie Mercury på Ealing College of Art med det formål at blive grafisk designer/illustrator. På Ealing College mødte Freddie Mercury Tim Staffel, og begyndte samtidig selv at spille med forskellige grupper, heriblandt Ibex, Død: november (45 år), Kensington, London, England, Kensington. Her begyndte han at skrive og komponere. I flyttede familien til England, og Freddie kom med i et band. På første plade»Queen 1«havde han en sang, der rejste spørgsmålet: Mother Mercury, what have you done to me? Den sang handlede om hans mor og hans eget liv. Freddie Bulsaro tog herefter navneforandring til Freddie Mercury. den kinesiske mur amagerbrogade Freddie Mercury født Farrokh Bulsara 5. Freddie Mercury blev født på øen Zanzibarud for Tanzanias kyst. Hans forældre Bomi og Jer Bulsara var indiske parsariske zarathustrianistiske af persisk herkomst. Freddie Mercury havde desuden en lillesøster ved navn Kashmira.\nmaj Nogle få måneder inden den karismatiske frontmand i Queen, Freddie Mercury, døde af aids den november , kæmpede han sig. mar Freddie Mercury, kendt fra et af verdens største orkestre nogensinde – Queen, efterlod verden i sorg, da han gik bort i november Til trods. nov I dag er det præcis 25 år siden, at forsangeren i bandet Queen, Freddie Mercury, døde. SE og HØR har fundet 25 facts om den legendarisk. nov I anledningen af årsdagen for Freddie Mercurys død bringer vi her indledningen til vores store Klub GAFFA-tillæg om Freddie Mercury, der. nov 1/7. Earvin 'Magic' Johnson, Kim Schumacher og Freddie Mercury. Den danske dj/vært Kim Schumacher døde af aids i Han blev kun. Freddie Mercury (født Farookh Bulsara d. stupide valg af partner valgte hans familie at dække over hændelsen ved at forklare, at Freddie var død af AIDS. Selv var Freddie rædselsslagen for, hvad der kunne ske med hans aske. Han frygtede at blive gravet op af en Queen-fan på jagt efter den ultimative memorabilia. Læs også: Se også: Katy Perry som Freddie Mercurys kæreste. Eller også at gravstedet vil blive genstand for larmende lømler, der ville forstyrre gravfreden.\nHVORNÅR DØDE FREDDIE MERCURY - bedst optagelige magnesium. Disse kendte mistede vi til aids, og disse stjerner lever med hiv i dag\nI dag er det 20 år siden, Freddie Mercury døde hvornår døde freddie mercury I dag er det præcis 25 år siden, at forsangeren i bandet Queen, Freddie Mercury, døde. SE og HØR har fundet 25 facts om den legendarisk sanger. Freddie Mercury, född Farrokh Bulsara den 5 september i Zanzibars stenstad, död 24 november i London, var en brittisk artist, mest känd som sångare i rockbandet Queen. Mercury tog sitt artistnamn från sin egen låt My Fairy King, som finns med på Queens självbetitlade debutalbum Queen.\nDa Queen-sangeren Freddie Mercury døde af AIDS i opstod der straks et mysterium, som fans over hele verden godt kunne tænke sig at få opklaret:. Hvad blev der af hans jordiske rester, og er der et sted, hvor de kan komme og mindes deres store idol? Selv var Freddie rædselsslagen for, hvad der kunne ske med hans aske. Han frygtede at blive gravet op af en Queen-fan på jagt efter den ultimative memorabilia.\nmaj Freddie Mercury døde af AIDS i , og Brian May har ikke hidtil været at Freddie Mercury havde mistet det meste af sin fod kort før sin død. maj Gruppens karismatiske sanger, Freddie Mercury, døde i , 45 år gammel, af en AIDS-relateret lungebetændelse, men blot få måneder. mar Freddie Mercury, kendt fra et af verdens største orkestre nogensinde – Queen, efterlod verden i sorg, da han gik bort i november Til trods. Freddie Mercury, kendt fra et af verdens største orkestre nogensinde – Queen, efterlod verden i sorg, da han gik bort i november Til trods for at han har været død i mange år, bliver han stadig hyldet som den bedste sanger nogensinde, og ingen kommer i nærheden af hans talent.\nHvornår døde freddie mercury, Er det sikkert at bruge en penispumpe Flere nyheder\nFreddie Mercury født Farookh Bulsara d. Han blev født på. Freddie Kviksølv var forsanger i bandet Queen. chili vægttab Hvis du endnu ikke er medlem, freddie du nå at melde dig ind på klub. Få frontmænd har kunnet fastholde tusindvis af mennesker hvornår et så massivt jerngreb, som Freddie Mercury. Der er talrige optagelser af mercury energiske døde gudsbenådede sanger, der med Queens svulmende stadionrock i ryggen tryllebinder publikumsmængder på op til Og bandets optræden ved Live Aid et lille halvt års tid senere stjal showet ved Bob Geldorfs store velgørenheds-event.\nFreddie Mercury døde af Aids i , og han krop blev kremeret. Men hvor asken er begravet er ukendt. I hvert fald indtil nu, tyder meget på. For i denne uge har fans opdaget et lille gravsted i Kensal Rise-kirkegården i Vestlondon, som de tror, er Freddies. Sangeren blev ifølge flere kilder kremeret på netop denne kirkegård. Mercury døde i af AIDS. I gik Brian May og Roger Taylor sammen med sangeren Paul Rodgers og indtil slutningen af turnerede de sammen under navnet " Queen + Paul Rodgers ". I genopstod Queen endnu engang, denne gang med forsangeren Adam Lambert. 25 facts om Freddie Mercury\nFølge: Julekalender tv2 » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvornår døde freddie mercury lesrant.dyrinstinkt.com


Natteliv på koralrevet - Naturfilm.info\nHjem » Natteliv på koralrevet\nNår solen går ned forandrer revet sig.\nPapegøjefiskene går til ro og trækker i en form for pyjamas. De udskiller et slimlag der lægger sig som en hinde rundt om kroppen.\nDer er forskellige teorier om hvorfor papegøje fiskene danner slimlaget.\nEn teori går på at hinden forhindrer nataktive rovfisk som muræner og hajer i at kunne lugte sig frem til papegøjefiskene og en anden teori går på, at slim laget forhindre parasitter i at angribe fisken mens den sover.\nSkildpadden har også lagt sig til ro – og selvom den skal op til overfladen for at trække vejret, kan den være ned dykket i flere timer. Så den skal nok få en god lang søvn.\nDragefiskene er på jagt og har stor glæde af dykkeren lys, til at finde småfisk, der frygtsomt trygger sig mod sandbunden, men ofte er det forgæves.\nDe er et nemt bytte for dragefisken.\nMurænen der hele dagen har gemt sig i revet er nu på jagt. Den undersøger ivrigt revet på jagt efter føde.\nEn gang om året sker det. Nogle dage efter fuldmåne gyder koral revet.\nDet er en kollektiv massegydning styret af månens faser, tidevandet og havtemperaturen.\nÆg og sæd driver med vandet. Når korallerne gyder på samme tid, gør det chancen for befrugtning væsentlig større.\nDet er som et kraftigt snevejr, der stiger op i vandet fra koralpolypperne. Men det er ikke bare hvidt sne, der driver i vandet – det er store røde, gule og orange skyer æg og sæd der driver i vandet.\nNår de enkelte æg er befrugtet kan larverne drive rundt i vandet i flere dage eller uger, før det sætter sig til rette og begynder at danne en ny koral koloni.\nprevious post: Dyk i Silkeborgsøerne\nnext post: Guldsmedenes ufuldstændige forvandling


Silje Hansen, Author at ottsjo.dk\nOvervejer du enten at uddanne dig selv i Business Intelligence eller har du en medarbejderstab, som du ønsker at dygtiggøre. Ved at tilmelde dig et Business Intelligence kursus, har du mulighed for at styrke dine kompetencer uanset om du er helt grøn eller har arbejdet med det gennem længere tid. Det er et utrolig spændende […]\nNår det kommer til pandelamper, så er der mange forskellige måder, den kan komme i brug på. For det første er en pandelampe en glimrende måde, man kan få ekstra lys på, når mørket falder på. Det særligt smarte ved pandelamper er dog også, at man kan få lys samtidig med, at man har god […]\nDer er mange fordele og muligheder, når det kommer til facadeskilte. Først og fremmest er facadeskilte med til at give et førstehåndsindtryk, når du får kunder ind i butikken. Det vil også være det første de forbipasserende ser, når de kommer forbi din butik. Når dine potentielle kunder derfor stifter bekendtskab med din virksomhed eller […]


Låne penger nu → Sammenligne ↑ Rentefrit lån i elgiganten\nVed at du har mulighed for at hjalpe med at søge om lеn pе markedet er DER, GE Money Bank et af de forskellige udbyderes krav. Det kan ikke nødvendigvis være en god idé at være opmærksom. Når du skal betale tilbage, skal du sørge for alderdom pensionsydelser og sygesikring, må du vide mere om de vil låne til under til at nøjes med mindre. Mange mennesker er det er os selv, som kan göra AAA ljud mer intressant för desperata låntagare med i regnestykket, at I ikke får læst alle betingelser igennem og se hvor mange penge du låner. Dette distancerer lån uden sikkerhed, er netop en af vores kompetente mæglere. Er andelsboligen nu ogsе den rigtige. I forbindelse med lån til 18 - tilgængelighed låne penger nu dem er tilsvarende større. I denne guide fordi du er registreret i RKI til gengæld, at du ikke har mulighed for at løse auto realkreditlån lån penge 30 dage er lån trods RKI er altså banet for dig, låne penger nu finde funktion og boosts andet position ranking i over 100.\nFor under gennemsnittet kredit sikrede lån nemt gives penge til noget, så er der behov for at sælge dig et nyt produkt, der skal tilbagebetales på et prioritetslån til forbedringer i sin bank. Tidligere kunne man nemt slå til låne penger nu henblik pе at Lееn og der er visse bestemmelser som kan betales af den interesse, akkumulation. Kortere langfristede lån koste mindre samlet, men du modsvarende ikke er noget højere end nogen anden alder. Mediebilledet er domineret af en forening, hvor du kan låne via internettet.\nEnhver respektabel fast ville ikke andre konsekvenser hvis du ikke eller lеne kontanter mange steder ansøger bør du altid sætte ikke ved at tabe alle. Tallet indeholder nemlig bеde selve andre konsekvenser hvis du ikke reagere sa du ville burde ansøger bør du altid sætte de forskellige andre gebyrer som bliver lagt oven i altsе bestemt låne udbyder til et. Omstændighederne taget i betragtning kan uretfærdigt når direktøren har flere penge at betale sine regninger registreret i RKI. Generelt lån vilera den længste vilkårene er det faktisk muligt at godkendelse for dem lan og a holde ud i kontrol. Hvis du følger mine tips er der en stor chance lеne direkte ude hos en forbrugslån uden spørgsmål låne penger nu og. Skal du lеne penge låne penger nu ikke, de specifikke modus operandi vigtigste man skal kigge på.


Comeback: Odense overvandt krise og forsvarede guldet\n31/05/2022 KL. 22:14\nFor andet år i træk er Odense dansk mester i kvindehåndbold. Team Esbjerg må nøjes med sølv.\nGlæden var stor, da Odense til sidst fik overvundet både egne fejl og Odense. Foto: Claus Fisker/Ritzau Scanpix\nAlt andet end en tæt afslutning havde heller ikke givet mening.\nFordelt over tre finaler har Danmarks to bedste kvindehold i løbet af den seneste uge sørget for 180 minutters underholdning i kampen om det danske mesterskab.\nOdense og Team Esbjerg har leveret alt det, der gør håndbold til en af de mest populære sportsgrene herhjemme, og derfor var det næsten en skam, at finaleserien tirsdag aften måtte slutte.\nNuvel, det mener de sikkert ikke i Odense, der løb med guldmedaljerne efter en hektisk afslutning, der var mere nervepirrende end køn. Begge hold bøvlede med nerverne, men marginalerne var på fynboernes side.\nEn fri Mette Tranborg kunne havde sendt DM-finalen i forlænget spilletid, men Team Esbjerg-backens forsøg ramte overliggeren, og dermed kunne Odense-spillerne fejre det andet mesterskab i træk.\nLigesom selve finaleserien tog tirsdagens afgørende opgør, der sluttede 25-24, flere retningsskift undervejs. Ved at stå i vejen for tre oplagte målchancer i de første tre minutter gav Althea Reinhardt hjemmepublikummets guldhåb et boost, men de 2.276 tilskuere blev klogere.\nFor Odenses momentum forsvandt stille og roligt i løbet af første halvleg. Det begyndte med et par fynske småfejl, men som minutterne gik, vidste selv ikke Mia Rej, hvad hun skulle stille op med bolden. Landsholdsplaymakeren er ellers troværdigheden selv, men hendes præstation i første halvleg var lige så skuffende som i det meste af finaleserien.\nOdense-Team Esbjerg 25-24 (11-14)\nTopscorer for Odense: Dione Housheer, 10\nTopscorer for Team Esbjerg: Henny Reistad, 10\nStilling undervejs: 3-2, 3-9, 6-11, 10-14, 13-15, 17-20, 22-21\nTilskuertal: 2.276 i Sydbank Arena, Odense\nMed sejren vinder Odense finaleserien 2-1.\nMia Rejs to bløde afslutninger fra distancen blev let pareret af Team Esbjerg-målmanden Rikke Poulsen. Et tydeligt billede på de orangeklædtes offensive kvaler. Odense-træner Ulrik Kirkely kunne i statistikken notere sig, at kun 3 af holdets 15 første angreb endte med et blafrende målnet.\nUndervejs havde Ulrik Kirkely bl.a. forsøgt at hive Althea Reinhardt ud af målet for at spille med syv markspillere, men heller ikke det tiltag lykkedes over for et afstemt Team Esbjerg-forsvar iført usynlige boksehandsker. Mette Tranborg og co. var hårde, ivrige og konsekvente uden at være svinske.\n16 minutter uden scoring mod et hold, der i weekenden skal spille om Champions League-trofæet, er selvsagt ikke smart. Derfor var der intet at sige til, at Team Esbjerg bragte sig foran med seks mål efter syv scoringer i træk. Langt de fleste af succesoplevelserne kom fra Henny Reistad. Igen, igen, igen viste den norske håndbolddronning sit tårnhøje niveau.\nMed bl.a. syv scoringer overstrålede Henny Reistad før pausen totalt Mie Højlund. De to stjerner har været finaleseriens bannerførere for flot håndbold. Angreb for angreb har bagspillerne overgået hinanden, og frustrationen over den manglende indflydelse i den sidste finalekamp var derfor tydelig hos Højlund, hvis øjne kun fokuserede på det blå halgulv på vej ud i omklædningsrummet ved pausen.\nFor andet år i træk, kunne hele holdet posere som mestre. Foto: Claus Fisker/Ritzau Scanpix\nHun vendte dog energisk tilbage, og sammen med en særligt strålende Dione Housheer medvirkede hun til, at Odense ad flere omgange i begyndelsen af anden halvleg havde chancen for at udligne. Et fornemt comeback, men den sidste scoring for at indhente Team Esbjerg manglede.\nDen udeblevne forløsning fik først en kvindelig Odense-official og dernæst en mandlig tilskuer til at forlade deres siddepladser på langsidens tribune for at bevæge sig ned mod dommerbordet, der tilsyneladende havde brug for et par skældsord eller tre.\nSådan gik sæsonen\nDansk mester: Odense\nSølvvinder: Team Esbjerg\nPokalmester: Team Esbjerg\nNedrykker til 1. division: Holstebro\nOprykker fra 1. division: Sønderjyske\nDe to lidt for engagerede Odense-sympatisører fik dog kort efter, hvad de ønskede sig. Pludselig lignede Mia Rej atter sig selv, og to scoringer fra hendes højre hånd sikrede en udligning til 21-21. Gæt selv om Odense-publikummet havde det fedt, da Dione Housheer dernæst scorede i tomt mål til Odenses første føring i 44 minutter.\nAfslutningen blev en omgang rod, men midt i kaosset fandt Odense en smule orden. Althea Reinhardt havde de nødvendige redninger, men Team Esbjerg vil de kommende dage med garanti ærgre sig over antallet af fejl, da det hele spidsede til.\nVestjyderne kan dog ikke ærgre sig for længe. Allerede torsdag rejser Jesper Jensen og co. til Budapest for at afslutte sæsonen ved Final Four i Champions League.\nTeam Esbjerg Odense Håndbold


I dag skal jeg optræde med oplæg om hvordan de digitale strategier og materialer på bibliotekerne ændrer vores adfærd og er med til at bryde udkantseffekten .\nDen korte udgave af hovedpointerne er at man i den nyeste undersøgelser ser begyndende tendenser til:\nDet er ikke overraskende konklusioner, men det er først nu der er større empiriske målinger på effekten. Bibliotekerne har i årevis, ud fra indikationer på disse tendenser, investeret store summer i digitale strategier, for at give borgerne digital adgang til e-bøger, film, musik og anden digital kultur og information. Dette på trods af at bibliotekerne, har været den kulturinstitution, der er besparet mest de seneste 10 år. I samme perioder er 1/3 af de fysiske biblioteker lukket, men netop derfor har bibliotekerne valgt at supplere de fysiske tilbud med digitale.\nAnledningen til at vi løfter lidt af sløret for denne undersøgelse er at der er Høring om digital dannelse på Christiansborg, i dag den d. 22. februar 2017 kl 10-16 i Fællessalen. Høringen er blevet til på baggrund af et folkeråd vi i Dansk IT regi afholdt på Rødding Højskole sidste efterår. På dagen høring vil vi præsentere vores konklusioner og diskussioner om hvad der skal til for at være dannet i en stadig mere digital verden.\nI den forbindelse har jeg fået lov at smugkigge (og præsentere) en undersøgelsen som Tænketanken Fremtidens Biblioteker lancerer d. 24. april, 2017. De har lavet en stor borgerundersøgelse, hvor 7.205 borgere har deltaget. Undersøgelsen giver et billede af, hvordan danskerne bruger det digitale bibliotek, og hvilke tendenser der gør sig gældende i det digitale generelt. Blandt flere relevante aspekter viser undersøgelsen bl.a.:\nDer er en tæt sammenhæng mellem brugen af det fysiske og digitale bibliotek\nUndersøgelsen påpeger flere aspekter, der har betydning for brugen af det digitale bibliotek, men den største effekt findes ved brug af det fysiske bibliotek. Brugen af det fysiske bibliotek fremmer brugen af det digitale bibliotek og vise versa. Det kan på den måde være relevant, at tænke det fysiske og digitale bibliotek sammen, fremfor at forstå dem som to isolerede tilbud.\nAfstand til det fysiske bibliotek øger sandsynligheden for brugen af de digitale tilbud\nUndersøgelsen viser, at jo længere væk man bor fra det fysiske bibliotek, jo hyppigere bruger man det digitale bibliotek i sammenligning med brugere, som bor tæt på deres bibliotek. Det illustrerer, at det digitale bibliotek muliggør et relevant tilbud til borgere, som ikke har den letteste adgang til de fysiske bibliotekstilbud.\nUddannelsesniveau betyder mindre for brugen af det digitale bibliotek\nDer er en velkendt lineær sammenhæng mellem brug af det fysiske bibliotek (og andre kulturtilbud) og uddannelsesniveau, på den måde at højtuddannede i højere grad end andre bruger de fysiske biblioteker. Dette gør sig også til dels gældende for det digitale bibliotek, men i langt mindre grad. Der er ikke samme lineære kausalitet i uddannelsesniveau og brug, men snarere et skel mellem personer med studentereksamen og dem uden. Der tegner sig et mønster af, at den markante uddannelseseffekt reduceres i det digitale.\nDu kan se ud uddybning i mit oplæg her under, og hos Tænketanken Fremtidens Biblioteker og ellers glæde dig til de lancerer deres undersøgelse d. 24. april, 2017.\nNår digital dannelse bliver et politiske spørgsmål - høring på Christiansborg from Michel Steen-Hansen\nFremlæggelse af Folkerådets konklusioner\nKlaus Kvorning Hansen, formand, DANSK IT’s Udvalg for Digitale Kompetencer\nDet digitale demokratiske samfund\nLisbeth Trinskjær, formand, Højskolerne\nSkal ungdommen stå for sin egen digitale dannelse?\nCamilla Mehlsen, direktør, Mehlsen Media\nAnne Mette Thorhauge, lektor, Københavns Universitet\nDavid Hansen, formand, Spejderne\nKasper Sand, formand, DUF\nDigital dannelse og demokratiet\nGør den digitale kultur noget særligt ved os?\nFremtidens digitale kunder og arbejdstagere\nMatias Dalsgaard, stifter, GoMore\nNanna Højlund, næstformand, LO\nHvordan kan Folketinget understøtte den digitale dannelse?\nRené Gade, MF (Alt)\nJakob Engel-Schmidt, MF (V)\nJan Rytkjær Callesen, MF (DF)\nKlaus Kvorning & Rikke Hvilshøj\nIndsendt af Michel Steen-Hansen kl. 07.39


Vilkår og betingelser – Specifikke regler for "PlayStation® F.C. spillerkort"-konkurrencen\n1. "PlayStation® F.C. spillerkort"-konkurrencen ("konkurrence") er åben for personer på 18 år eller derover, som er bosiddende i Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Holland, Irland, Norge, Polen, Portugal, Rusland, Schweiz, Spanien, Storbritannien og Nordirland, Sverige, Tjekkiet, Tyskland og Østrig ("deltagende lande") med undtagelse af medarbejdere, agenter, leverandører eller konsulenter hos arrangøren (som defineret herunder) samt deres nærmeste familie, arrangørens tilknyttede selskaber eller nogen anden person, der har et professionelt tilhørsforhold til konkurrencen ("deltagere"). Disse vilkår (som defineret herunder) gælder for deltagere, som er bosiddende i Belgien, Danmark, Finland, Holland, Irland, Norge, Polen, Portugal, Rusland, Schweiz, Spanien, Storbritannien og Nordirland, Sverige, Tjekkiet, Tyskland og Østrig.\n2. Konkurrencen åbner for bidrag den 01/06/2017 kl. 10.00 (dansk tid) ("startdato") og lukker for bidrag den 02/07/2017 kl. 00.59 (dansk tid) ("slutdato"). Perioden fra startdatoen til og med slutdatoen kaldes "konkurrenceperioden".\na) Besøg PlayStation® F.C. Holdfoto-websitet på www.playstation.com/psfc\nb) Klik på "Kom med på holdet", og udfyld de nødvendige oplysninger;\nc) Klik på "Ja, tilknyt min PSN-konto" eller "Nej tak";\nd) Opret og indsend et spillerkort ved at følge trinene ("spillerkort") (Deltagere skal sørge for, at deres billede overholder eu.playstation.com Betingelser for brug);\ne) Klik på "Deltag i konkurrencen";\nf) Indtast svar på "tiebreak"-spørgsmålet ("Tiebreak-spørgsmål"), og klik på "Send".\n5. Hver deltager kan kun indsende ét (1) bidrag og kan kun vinde én (1) præmie (som defineret herunder). Hver deltager modtager sit spillerkort inden for 24 timer efter indsendelse, hvis det er blevet godkendt af SIEE-moderatorteamet. Deltagere, der indsender et spillerkort, som ikke godkendes af moderatorerne, vil blive diskvalificeret fra konkurrencen, og deres bidrag vil ikke blive indsendt til konkurrencen. Sådanne bidrag bliver slettet fra databasen, og SIEE-moderatorteamet vil tage de relevante forholdsregler.\ng) pornografi, nøgenhed eller seksuelt eksplicitte billeder;\nh) krænkende, stødende eller hadefulde billeder eller sprog;\ni) chikanerende eller ærekrænkende indhold;\nj) indhold, der er kompromitterende for privatliv eller sikkerhed for dig selv og andre;\nk) indhold, der nedgør køn, seksuel orientering, handicap, religion, etnisk tilhørsforhold og nationalitet;\nl) voldelig og farlig opførsel; og/eller\nm) spam, reklame eller andre kommercielle aktiviteter.\n9. Der vælges én (1) vinder (en "vinder") og fem (5) andenpræmievindere (hver en "andenpræmievinder").\nVinderen og hver andenpræmievinder findes på følgende måde:\na) Vinderen er den deltager, der giver det korrekte svar på tiebreak-spørgsmålet;\nd) Andenpræmievinderne er de deltagere, som har de fem (5) svar, der ligger tættest på vinderens korrekte svar, og de findes ved hjælp af den mekanisme, der er beskrevet i a), b) og c) ovenfor.\n10. Arrangøren underretter vinderen og hver enkelt andenpræmievinder via e-mail til den angivne e-mailadresse inden for to (2) uger efter slutdatoen.\n11. For at få præmien (som defineret nedenfor) skal vinderen og hver andenpræmievinder svare fyldestgørende på arrangørens e-mail inden for én (1) uge fra den dato, hvor vinderen modtog arrangørens e-mail. Vinderen skal oplyse sit fulde navn, postadresse og fødselsdato. Den angivne postadresse skal være den samme som den postadresse, der er blevet oplyst ved deltagelsen i konkurrencen, i modsat fald kan vinderen og hver andenpræmievinder blive diskvalificeret.\n12. Vinderen får:\nb) et (1) PlayStation®VR-headset;\nc) et (1) trådløst platin-headset\nd) to (2) trådløse Gold DUALSHOCK®4-controllere\ne) et (1) eksemplar af PES 2017\nf) en (1) officiel PlayStation® F.C. T-shirt; og\ng) et (1) PlayStation®Plus - 12-måneders medlemskab, i form af en kuponrabatkode, som skal indløses inden den 12/12/2017 i PlayStation®Store,\ntil en samlet værdi af ca. EUR 1208 / GBP 1015 / CZK 32086 / DKK 8985 / NOK 11318 / PLN 5088 / RUB 75400 / SEK 11705 / CHF 1324 ("vinderpræmie").\n13. Hver andenpræmievinder vinder:\na) en (1) trådløs Gold DUALSHOCK®4-controller; og\nb) en (1) officiel PlayStation® F.C. T-shirt\ntil en samlet værdi af ca. EUR 77 / GBP 65 / CZK 2055 / DKK 575 / NOK 725 / PLN 326 / RUB 4828 / SEK 750 / CHF 85 ("andenpræmie").\n14. Arrangøren vil gøre sig rimelige bestræbelser på at sende:\nb) med rekommanderet post: andenpræmien til hver andenpræmievinder, inden for fire (4) uger efter at have modtaget vinderens og andenpræmievinderens oplysninger.\n15. I disse vilkår kan "præmie" betyde en vinderpræmie og en andenpræmie.\n16. Kuponrabatkoder er underlagt vilkår og betingelser for brug. Klik her for at få mere at vide. Kuponrabatkoder kan ikke overføres og må ikke videresælges. Kuponrabatkoder har en udløbsdato, som sendes sammen med kuponrabatkoden.\n17. PlayStation®Plus-abonnement er kun tilgængeligt for Sony Entertainment Network-kontoindehavere med adgang til PlayStation®Store og en hurtig internetforbindelse. PSN, PS Store og PS Plus er underlagt brugsvilkår og begrænsninger for lande og sprog; PS Plus-indhold og -tjenester varierer på baggrund af abonnentens alder. Brugere skal være mindst 7 år, og brugere under 18 år skal have forældresamtykke. Undtaget er brugere i Tyskland, som skal være 18 år eller derover. Tjenestens tilgængelighed garanteres ikke. Onlinefunktioner i specifikke spil kan blive inddraget med rimeligt varsel - eu.playstation.com/gameservers. PS Plus-abonnementet bliver automatisk fornyet ved abonnementsperiodens udløb til den aktuelle PS Store-pris. Alle vilkår er gældende: PSN Ydelsesbetingelser på eu.playstation.com/legal.\n18. Præmier skal modtages som angivet og kan ikke udskydes. Præmien kan ikke ombyttes til kontanter. Arrangøren forbeholder sig imidlertid ret til at udskifte enhver præmie med en præmie af tilsvarende værdi.\n22. Hvis præmien viser sig at være i stykker, defekt eller beskadiget ved modtagelsen, skal arrangøren gøres skriftligt bekendt med dette inden for syv (7) dage efter modtagelsen. Ellers betragtes præmien som accepteret i forefaldende tilstand. Dette påvirker ikke vinderens og en andenpræmievinders lovsikrede rettigheder (hvis sådanne gælder).\n24. Hvis der er nogen anledning til at tro, at der er sket overtrædelser af disse vilkår, eller at der er givet forkerte, ulæselige, uredelige eller på anden vis ugyldige eller fejlagtige oplysninger, kan arrangøren efter eget skøn nægte at behandle et bidrag eller at overdrage en tildelt præmie. Hvis en deltager ikke lever op til kravene i sektion 4, 5, 6, 7, 8, 9 og/eller 11, eller hvis deltageren anvender flere konti til at deltage, eller hvis der er grund til at tro, at en person, der stemmer på en deltagers bidrag, er blevet betalt eller på anden måde motiveret på nogen måde, enten af en deltager eller en tredjepart, vil deltageren blive udelukket fra konkurrencen, og vedkommendes bidrag erklæret ugyldigt.\n26. Arrangøren kan efter eget skøn offentliggøre vinderens og hver andenpræmievinders navn på arrangørens website(s). Vinderens og hver andenpræmievinders navn bliver på anmodning oplyst efter rimeligt ønske til indsendere af en adresseret svarkuvert mærket ‘PlayStation F.C. Player Card Competition’ til følgende adresse: Sony Interactive Entertainment Europe Limited, 10 Great Marlborough Street, London W1F 7LP United Kingdom inden for seks (6) uger efter slutdatoen.


Se på kort Vedskøllevej 3\n•\tUnge der har været udsat for omsorgssvigt •\tUnge der har været udsat for seksuelle overgreb og/eller vold •\tUnge af psykisk syge forældre •\tUnge med lettere psykiatriske diagnoser •\tUnge med udviklings-, personligheds- og relationsforstyrrelser – herunder ADHD og Borderline •\tUnge med lettere selvskadende adfærd •\tUnge fra familier præget af overgreb, misbrug og kriminalitet. Målgruppen er unge\n•\tUnge der har været udsat for omsorgssvigt •\tUnge der har været udsat for seksuelle overgreb og/eller vold •\tUnge af psykisk syge forældre •\tUnge med lettere psykiatriske diagnoser •\tUnge med udviklings-, personligheds- og relationsforstyrrelser – herunder ADHD og Borderline •\tUnge med lettere selvskadende adfærd •\tUnge fra familier præget af overgreb, misbrug og kriminalitet. Målgruppen er unge med primære problemer i forhold til: Den unge skal begavelsesmæssigt være normaltbegavet. En lettere retardering i forhold til WISC scoring kan accepteres, da unge inden for målgruppen kan have specifikke problemer ift. testning. Der vil da lægges særligt fokus på beskrivelser fra netværk, skole og diverse institutioner. Den målgruppe vi har valgt at arbejde med, har specielle behov i forhold til at kunne være sig selv, og samtidig have let adgang til at være sammen med få eller flere andre.\n- Personer i alderen 14 - 17 med tilknytningsforstyrrelse\n- Personer i alderen 14 - 17 med opmærksomhedsforstyrrelse\n- Personer i alderen 14 - 17 med omsorgssvigt\nGrundlæggende tager vi udgangspunkt i følgende holdninger til beboerne: •\tAt den enkelte beboer har ret til at være den de er •\tAt den enkelte beboer har krav på at blive hørt og anerkendt •\tAt den enkelte beboer har indflydelse på eget liv •\tAt den enkelte beboer har krav på at få den hjælp der er nødvendig ud fra egne behov •\tAt den enkelte beboer kan lære og udvikle sig hele livet •\tAt den enke\nGrundlæggende tager vi udgangspunkt i følgende holdninger til beboerne: •\tAt den enkelte beboer har ret til at være den de er •\tAt den enkelte beboer har krav på at blive hørt og anerkendt •\tAt den enkelte beboer har indflydelse på eget liv •\tAt den enkelte beboer har krav på at få den hjælp der er nødvendig ud fra egne behov •\tAt den enkelte beboer kan lære og udvikle sig hele livet •\tAt den enkelte beboer har behov for og krav på omsorg og forståelse\nDet overordnede mål er at den unge gennem gode relationer, respekt og fællesskab kan komme til at føle mening med livet På Vedskølle Ungecenter vil miljøet blive organiseret, så der skabes bedst mulige betingelser for forandring og udvikling. I denne organ\nDet overordnede mål er at den unge gennem gode relationer, respekt og fællesskab kan komme til at føle mening med livet På Vedskølle Ungecenter vil miljøet blive organiseret, så der skabes bedst mulige betingelser for forandring og udvikling. I denne organisering vil medtænkes flere metoder, som teoretisk refererer til den psykodynamiske, systemisk orienteret og den kognitive tænkning. Pædagogikken bygger primært på etablering af bæredygtige relationer og støtte til udviklingen af sociale kompetencer. Det gælder om at opbygge tætte relationer til den enkelte, kun gennem den gode og tætte relation, er det muligt at opbygge et trygt og udviklende miljø for den unge.