Vil du være cirkusartist? Gøglerskole for børn ved Unescos verdensarv | vafo.dk\nSøren Visby og Jørgen Mortensen står bag Det Flyvende Kuffertcirkus, som afholder cirkusworkshop for børn og unge på Gorms Torv i Jelling. Arkivfoto: Morten Dueholm\nEn cirkus- og gøglerskole skaber liv i Jellings bymidte i uge 31, når Det Flyvende Kuffertcirkus kigger forbi.\nJelling: I løbet af sommeren kan børn og unge blandt andet deltage på fodboldskole eller gymnastikskole i Jelling.\nNu er der også mulighed for at blive en del af en cirkus- og gøglerskole i byen.\nEn skole, som foregår over tre dage i uge 31 for børn i alderen 10 til 17 år.\nArrangøren er foreningen Jelling Heritage i samarbejde med Vejle Kommunes skoleafdeling.\n- Egentlig havde vi aflyst alle vores aktiviteter for 2020 på grund af coronasituationen. Men da Vejle Kommune åbnede en pengepulje til lokale sommeraktiviteter for unge, slog vi til. Der var få dage til at finde på, hvad vi skulle lave, og vi har så valgt at afholde en cirkus- og gøglerskole, som kommunen har givet et tilskud til. Det betyder, at det er helt gratis for de unge at være med, fortæller Ole Grangaard Olesen fra Jelling Heritage.\nAt stå bag en cirkus- og gøglerskole er ikke noget, som Jelling Heritage har haft fingrene i tidligere.\n- Jeg kan godt lide, når kunsten bliver folkelig - og det må man sige, at cirkus og gøgl er, siger Ole Grangaard Olesen.\nCirkus- og gøglerskole\nGratis aktivitet i uge 31 på Gorms Torv, Jelling, for børn og unge i alderen 10 til 17 år.\nForegår mandag 27. juli, onsdag 29. juli og fredag 31. juli med afsluttende forestilling fredag eftermiddag klokken 14.\nTilmelding kan ske ved henvendelse til Ole Grangaard Olesen fra Jelling Heritage, der sammen med Vejle Kommunes skoleafdeling står bag arrangementet.\nHan er da heller ikke selv bleg for at indrømme, at han er lidt på udebane, når det kommer til gøgleri.\n- Derfor har vi også allieret os med Jørgen Mortensen fra Det Flyvende Kuffertcirkus. Han kommer og afholder cirkusworkshop to dage, inden det hele ender med en cirkus- og gøglerforestilling, hvor børnene selv kommer til at være artister, siger han.\nForestillingen kommer til at foregå på Gorms Torv fredag 31. juli klokken 14. Der er gratis entré, men der må være maksimalt være 125 tilskuere af hensyn til coronarestriktionerne.\n- Vi håber på godt vejr, da alle aktiviteter kommer til at foregå udendørs. Bliver vejret for dårligt, har vi en plan b klar, siger Ole Grangaard Olesen.\nLiv i byens rum\nDe seneste år har Jelling Heritage haft gang i forskellige projekter i det centrale Jelling. Blandt andet Bredagerskolen, asylcentrets skole og sognehuset har været samarbejdspartnere i kunstprojekterne.\n- Formålet har været at involvere flere parter og skabe liv og aktivitet i byens rum. For eksempel skulle elever på Bredagerskolen skrive postkort til fremtiden ved at udvælge og tage billeder af noget, som de gerne ville have bevaret i mange år fremover. Postkortene blev udstillet ved Gorms Torv, fortæller Ole Grangaard Olesen.\n- Som forening vil gerne åbne os udadtil. Ligesom vikingerne drog ud og var verdensmænd, sådan skal vi også række ud over bygrænsen, siger han.\nJeg kan godt lide, når kunsten bliver folkelig - og det må man sige, at cirkus og gøgl er.\nOle Grangaard Olesen fra Jelling Heritage har fået idéen til cirkus- og gøglerskolen. Foto: Anders Kynde\nKrolf er populært ved Højagercentret


Yuzu, Beaverton - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nNr. 21 af 364 Restauranter i Beaverton\nSå godt som Ramen får\nJeg har aldrig glip af en mulighed for at spise i Yuzu. Den ramen retter er uovertruffen i Portland & formentlig i det nordvestlige Stillehavskyst. Betjeningen er venlig og effektiv. Den ramen er simpelthen lækker.\nJapansk Pub med Fantastisk Supper\nDette er mit tredje besøg over flere år, og Yuzu vil ikke skuffe dig. Der er fremragende japansk øl på fad til meget rimelige priser, og supper. . . Du godeste! Jeg har prøvet flere forskellige slags, og de er fremragende. Især den donkatsu udon...suppe (nudler, fantastisk broth, nogle grøntsager og tang, og to dejlige tynde skiver af svinekød på toppen. Jeg har prøvet noget, der var mindre end rigtig godt. Fantastisk service, også. Hvis du vil tage på udkig efter det, du vil have til at jage en smule. Det er gemt væk i en lille række butikker ikke langt fra UPS og Cricket butikker. Navnet er med små bogstaver på døren. Dette sted er en robust frokost og ikke har brug for at reklamere. Den Oregonian ransaget deres dækker et år siden ved at nævne det til et af de bedste " billig mad " andre steder i området. Helt rigtigt.Mere\nHyggelig ramen restaurant\nSvært at finde med tonede ruder og navnet kun påstemplet på døren. Omkring 11 forskellige slags ramen de fleste med en silkebløde svinekød fordærver maden. En veganer og en miso aromatiseret. 6 Typer ris bolde og ca. 12 forretter herunder en hel blæksprutter enten stegt...eller grillet. Den japanske curry ramen var fantastisk, det samme var den ris bolde. 4 Øl på fad. Lille restaurant ca. 48 pladser.Mere\nFantastisk japansk Ramen Restaurant - du skal helt sikkert tilbage!\nEn ven anbefalede dette ramen butik. Det var også nævnt som Nr. 2 sted at spise ramen i Portland i en nylig nyhedsartikel. Maden - fantastisk. Gyoza var den bedste i byen. Min kone fik gyudon og fik jeg Kanuki Ramen. Begge dele var yderst...velsmagende og meget gerne have den mad, vi fik brugt til at spise i Japan. Der var japansk blød rock spiller i baggrunden. Hvis jeg squinted mine øjne, jeg kunne forestille mig var jeg tilbage i Japan at spise i nogle familieejet, hjørne ramen butik. Pris - $ 30 før tip til 1 sodavand, 1 skål ris, en stor skål gyudon og stor skål med Kanuki Ramen. Ret godt tilbud siden. Hvis du satte den ramen, ekstra ris og sodavand du ville falde på omkring $20 . Service - dette sted var pakket, stop for hele frokost tid med en lille ventetid. Service var ret godt, når man tænker på, hvor travlt der er. Siddepladser - Lille, overfyldt borde og en lang bar. Ligesom en restaurant i Japan. Beliggenhed - meget svære at finde. The Strip Mall er let at finde, men der er bogstaveligt talt ingen skiltning. Der er en meget lille eller lysjusteres navn på hoveddøren og det er det. Google Maps viser det i et andet sted i samme bygning. Et andet par var også kæmper for at finde det som vi kiggede på den. Hvis det er svært at finde, er det værd at kampen. Tager helt sikkert tilbage!Mere\nVi havde hørt om dette sted så jeg behandlede min kone til en fødselsdag middag. Da vi blev gift i og levede i Japan i to år, er vi altid på udkig efter gode japansk mad. Du kan finde det her. Hun havde tonkatsu ret...(den tonkatsu fyldt med mynteblade og med en blommesauce). Jeg havde den grillede blæksprutter. Vi delte den ande før side (stort udvalg). Vi vil helt sikkert tage dertil igen. Fantastisk menu-muligheder og der var generelt en ny drejning på den billetpris. Musikken var velegnet til restauranten, som er mere end jeg kan sige om de fleste steder i dag.Mere\nIkke kun ramen\nDet en andemiddag lille tallerken, grillede blæksprutter med en lækker Ginger lille sauce, og et alternativ til traditionelle tonkatsu var virkelig meget velsmagende. Det svinekød Kotelet var fyldt med mint og den lille sauce var blomme snarere end den typiske soy stil. Den egen skyld...udvalg er fantastisk og de ønskede forklaringer meget nyttigt.Mere\nJapansk hul i væggen\nHvis du kan finde en restaurant, så har du fundet en perle. Yazu er skjult i et strip Mall, og det eneste tegn på, at der er et spisested indeni er den lille navn på døren. Menuen er omfattende så det er svært at vælge....Maden vil ikke skuffe dig. Vi elskede den suppe. Hvis du nyde øl, en evigt skiftende udvalg er på fad.Mere\nBedste Ramen nogensinde havde\nSom andre har nævnt, svært at finde, men det er det værd. Tog med en ven til middag. Vi delte en bestilling af fremragende gyoza. Jeg havde den Kakuni Ramen. Min ven havde Tonkutsu Ramen. Fordærver maden var fantastisk, de guldklumper svinemave var små bidder...af himlen. Stedet er lille og gemt væk i en strip Mall. Følte mig meget gerne steder, jeg besøgte i Japan. Vi kom der lige som det åbnede en onsdag aften og det fyldt op hurtigt. Ikke et kæmpe menu, men jeg vil vende tilbage til at prøve de andre muligheder. Jeg følte mig priserne var meget rimelige priser for kvaliteten af maden. Vi har lige haft vand med vores måltider, men de har et godt udvalg af drikkevarer i betragtning af størrelsen af køkkenet.Mere\nLækker ny ret på menuen.\nNyligt tilføjet Yuzu Anago Don til sin menu & det er fantastisk! Denne ret består af grillet ål på hvide rive, nogle nori tang plus deres hemmelige sauce. Som sædvanlig, betjeningen var upåklagelig. Kan varmt anbefales.\nFantastiske måltider i et lillebitte hjørne\nDet er nemt at gå glip af Yuzu. Det er gemt væk i et hjørne af en strimmel Mall, og der er ingen gigantiske tegn for det, bare de fire bogstaver på glas foran døren. Udsigten indefra er ikke hverdagsagtige, selv om du kan se...igennem den toningssystem består. Der er på parkeringspladsen, gaden, og ud over det, en Petco. Og der er ikke meget i form af udsmykning indenfor, enten. Men maden ... åh maden gør dette til et rejsemål. Den ramen her er meget, meget godt. Der er en bred vifte af muligheder for den ramen, med forskellige bouillon og tilføjelser, men de er alle fremragende. Den karaage er fantastisk. Den onigiri er fantastisk. Personalet er venligt og hjælpsomt. Det er lækkert, det er sundt, det er meget rimeligt prissat.Mere\nAdresse: 4130 SW 117th Ave Ste H, Beaverton, OR 97005-4632\nTelefonnummer: +1 503-350-1801


Produktkatalog Beef Korma sous vide\nEnergi 409 kJ/ 97 kcal\nKulhydrater 9,1 g\nEAN Stk: 2627030000008\nEAN Krt: 5701050388159\nVarebeskrivelse: Beef Korma sous vide\nKidney bønner (kidney bønner, salt) 23 %, vand, blomkål 21 %, okseinderlår i strimler 20 %, kokosmælk, mod. majsstivelse, krydderier (herunder sellerifrø), vallepulver (mælk), salt, brun farin, flødepulver, dextrose, champignonekstrakt, kylling bouillon, hønse fedt, gulerodspulver, laurbærbladepulver, sukker, krydderiekstrakter, konservering: E 262, antioxidanter: E 301 og E 331. Kogt.\nBeef Korma sous vide\nOksekød stammer fra stude, kvier og køer, som minimum er 24 måneder før de slagtes. På slagterierne behandles dyrene skånsomt, hvilket sikrer en høj kødkvalitet. Derudover er medarbejderne uddannede til at behandle kødet optimalt, så slagtekvaliteten er i top. Beef Korma er en indisk ret bestående af kidney bønner, blomkål og okseinderlår i strimler, dertil varierende krydderier, som giver retten en klassisk indisk smag.\nKan serveres med ris\nUåbnet 153 dage ved mindst 5°C\nSous vide burger 230g


Hos Slagter Zangenberg tilbydes bl.a. mad ud af huset på Lolland og levering af mad til fest i Nakskov\nMangler I en god leverandør af mad ud af huset på Lolland, mad til fest i Nakskov eller lignende? Så bør I altid have Slagter Zangenberg med i jeres overvejelser. Den danske virksomhed drives nemlig af erfarne og professionelle folk, der sætter alt ind på at den kulinariske del af jeres jubilæum, fødselsdag, konfirmation, barnedåb eller bryllup bliver helt perfekt. Alt i alt er der rigtig mange positive facetter ved netop denne catering virksomhed, som du kan læse mere om herunder.\nSuper lækker mad ud af huset på Lolland\nDer er en lang liste af ting, der gør at man med fordel kan have Slagter Zangenberg med i sine overvejelser, hvis man skal bestille mad ud af huset på Lolland. Først og fremmest de lækre råvarer. Catering firmaet drives af et godt team af servicemindede og flinke folk, der har rigtig godt styr på alt der hedder tilberedning af råvarer samt indkøb af dem. Bestiller man mad ud af huset på Lolland fra netop www.slagterzangenberg.dk vil det derfor ofte være en kulinarisk oplevelse, som ligger noget over det niveau som man normalt vil forbinde med catering og mad ud af huset. Samtidig sikrer et fair og kundevenligt prisniveau, at det er lidt ekstra attraktivt at bestille fra dem.\nSamensætning og levering af mad til fest i Nakskov\nLige nu tilbyder man blandt andet mad til fest i Nakskov fra virksomheden. Skal I holde fest i Nakskov, enten bryllup, jubilæum, konfirmation eller fødselsdag, vil Slagter Zangenberg helt sikkert være klar på at sammensætte og levere en uforglemmelig menu, som jeres gæster vil sætte pris på. Man yder desuden altid en god service, uanset om det gælder mad til fest i Nakskov eller én af de andre typer catering i området man tilbyder. Klik eventuelt forbi deres hjemmeside hvis du vil vide mere om mad til fest i Nakskov, mad ud af huset på Lolland osv.


Både nationalt og kommunalt har der de sidste år været fokus på, hvordan tilsynet i de kommunale dagtilbud kan og skal bidrage til at styrke kvaliteten. Tilsynet skal føre til øget kvalitet eller forbedringer, og der er derfor behov for fokus på tilsynets systemer, metoder og procedurer. Både forvaltning, ledelsen og medarbejdere og deres samarbejde har en vigtig rolle i arbejdet med at øge kvaliteten bl.a. på baggrund af et tilsyn. Her har især de kommunale konsulenter en vigtig rolle.\nTilsynet finder sted hver dag\nForvaltningskonsulenter, der arbejder med tilsyn, skal både kunne formidle konklusioner på tilsynet og gå i dialog med dagtilbuddet om, hvilke indsatser, der kan understøtte den ønskede udvikling. Og sidst men ikke mindst skal forvaltningen følge op på, om konklusionerne på tilsynet og de aftalte indsatser fører til en forbedret praksis afledt af tilsynene.\nI en undersøgelse som Komponent har gennemført, viser det sig, at det især er arbejdet med opfølgning og forandringsprocesser, som kan være udfordrende for tilsynsførende konsulenter og ledelser: “I forhold til de nævnte kompetencer så vurderer både dagtilbudschefer og tilsynsførende konsulenter selv, at de har et godt kendskab til lovgivningen bag tilsyn, og forvaltningskonsulenter vurderer også, at de lykkedes godt med både at formidle konklusioner på tilsynet, og at komme med konkrete anbefalinger på baggrund af dem. Men de er også enige om, at det er en udfordring at skabe varige kvalitative forbedringer på baggrund af tilsyn og i den sammenhæng skabe en større tydelighed til den styrkede pædagogiske læreplan og det pædagogiske grundlag. Derfor er der behov for at arbejdet med at tilsynet sker kontinuerligt og tæt på praksis.”, siger Lisbeth Tarp Mouritzen, chefkonsulent i Komponent.\nTilsyn i dagtilbud er ikke blot noget, der sker ved et tilsynsbesøg en gang eller to om året. Det finder sted hver dag og ud fra forskellige aktørers perspektiver. Det gælder fx forældre, PPR og andre samarbejdspartnere. Derfor er det vigtigt, at konsulenter har kompetence til at påtage sig rollen med ledelse af læring og forandringsprocesser. Eller som en konsulent siger: ”Det er let at komme med gode råd, det er svært at skabe forandring, det er svært at skabe forandring i en kompleks hverdagspraksis, hvor der er meget (nyt) på spil.”. Komponents undersøgelse peger på, at kommunernes arbejde med at koble tilsyn med øget kvalitet i dagtilbud kan understøttes gennem kompetenceudvikling af konsulenterne, hvor de bliver styrket i at lede forandringsprocesser, sparring og faglig støtte til dagtilbuddene.\nLedelse af forandrings- og samarbejdsprocesser\nKomponent har udviklet et kompetenceforløb for konsulenter, der arbejder med tilsyn, som sætter fokus på, hvordan konsulentens konkrete ”greb” og systematik kan styrke arbejdet med kontinuerlig forbedring af den pædagogiske praksis sammen med dagtilbudslederne. “Et tilsyn er dokumentation og evaluering af de kommunale dagtilbud og skal være et vigtigt redskab til kvalificering af praksis. Her har data og metodiske greb en stor betydning for praksis, arbejdsform og samarbejde med alle i og omkring dagtilbuddene. Derfor skal konsulenter og ledere være stærke til at omsætte evalueringsteorier og -metoder til praksis og få en større bevidsthed om betydningen af metodiske greb i tilsynspraksis Når evalueringens metoder tænkes ind som en integreret del af tilsynsprocessen, bliver det et vigtigt redskab til løbende justering og udvikling af den pædagogiske praksis i samarbejde med dagtilbuddene. For eksempel synes konsulenterne, at det er svært at producere nyt kvalitativt data, der kan anvendes i tilsynet, og identificere kvalitetsindikatorer i den data, der er til rådighed i tilsynet”, siger Susanne Harder, chefkonsulent Komponent.\nEt konstruktivt samarbejde, og dialogerne med dagtilbuddene om en ønsket forbedret praksis på særlige områder, er afgørende for en forandring, derfor skal der også sættes fokus på at have en skærpet bevidsthed om kommunikation og eget fokus. Særligt, når der er et ønske om at styrke en cirkulær forståelse af tilsynet og skabelsen af en organisatorisk forankring, er det fundamentalt afgørende at vurderingskriterierne er tydelige og forståelige for alle. Det betyder, at den enkelte konsulent skal være stærk i at kommunikere sammenhængen mellem indsatser, metode og formål, så det giver mening for ledere, medarbejdere og forældre. Konsulenten skal kunne involvere relevante samarbejdspartnere i processen og besidde et repertoire af forskellige metoder til at få større viden og indsigt i de forskellige perspektiver og interesser, der er i forhold til tilsynsopgaven, og hvilken betydning, det kan have for konsulentens egen praksis og position.\nEn øget bevidsthed om egen praksis og position kan bl.a. også bidrage til at skærpe opmærksomheden på egne blinde pletter i tilsynet og kravet om uvildighed i tilsynet. Arbejdet med uvildighed kan understøttes gennem koordinerede forståelser af tilsynsprocedurer og metodikker. Ligeledes kan involvering af forskellige aktører i udførelse og opfølgning af tilsyn styrke uvildigheden. Det pædagogiske grundlag i læreplanen og den styrkede pædagogiske læreplan skal stå klart og tydeligt for alle, når kvalitet formuleres, sikres eller identificeres. Ikke kun én gang om året men hver dag.\nDisse perspektiver på tilsynskompetencer bliver udfoldet i Komponents kompetenceudviklingsforløb.\nMere information om kompetenceudviklingsforløbet kan findes her.\n Komponent, som tilbyder kompetenceudvikling og efteruddannelse som understøtter kommunernes udvikling, har gennemført en undersøgelse for at afdække udfordringer og kompetencebehov for tilsynsførende i dagtilbud. Undersøgelsens resultater indgår i udviklingsarbejdet sammen med en række øvrige undersøgelser og dialoger med relevante aktører og grupper på området om at styrke kvaliteten i dagtilbud. Undersøgelsen er gennemført i februar 2021 som en spørgeskemaundersøgelse.


Dines Bogø, Vandrehjem i Dragør? ? Del 2 af 2\nVandrehjem i Dragør. Del 2..........Webmaster: Dines Bogø\nVandrehjem. Del 1 ... Dines Bogø ... Sydamager: Generelt\nHvor var det vandrehjemmet skulle have ligget? Hvorfor blev det ikke til noget, når man havde bygningen i efterkrigstiden?\nEr skibet indrettet som "Vandrehjem" i Dragør Færgehavn? Nej det er AIDAluna på vej fra København til Kiel den 15. maj 2019 kl. 18.29. (Foto: Dines Bogø).\nStore Magleby sogneråd ønskede, at de tyske stenbygninger (der lå også en stor stenbygning på grunden Jægervej 15-17) skulle nedrives og henviste til at hele området allerede i 1919 var udlagt til villagrunde.\nI 1949 købte flyvertelegrafist ved Zone-Redningskorpset Niels Michael Seierøe grunden Jægervej 3 af Reinhard Møller.\nVillaen på Jægervej 3 blev opført kort tid efter at den store vagtbygning blev nedrevet.\nSeierøe opførte i årene 1950-1951 den nuværende villa. Niels Michael Seierøe omkom ved en flyulykke i 1956 og året efter solgte Hedvig Seierøe villaen til Inger og Aage Rybner. Fra efteråret 1957 og over 50 år var Jægervej 3 også adresse for lokalavisen Dragør Nyt.\nGrunden Jægervej 1, der i dag hedder Kirkevej 146A-146B, solgte Reinhard Møller i 1952.\nDer var flere ejere inden grosserer Urban E. Friis i 1958 købte grunden. Her blev den nuværende bygning opført, hvor der har været en del forskellige erhverv, herunder tæppehandel, tandlæge, garnforretning, marskandiser, håndkøbsudsalg og legetøjsforretning.\n1995. Kirkevej 146, villa og butik, opført i slutningen af halvtredserne. (Foto: Dines Bogø).\nMaskinmester Reinhard Møller købte allerede kort tid efter befrielsen også de to grunde på P. Petersens Allé. Her fik han anlagt have med sten og planter. Flere tyske flygtninge hjalp med anlægget og haveplanen var udført af ingen ringere end "Slotsgartneren fra Berlin".\nI maj 1946 blev der foretaget en optælling af antal flygtninge i lejren, der var opdelt i Nord- og Sydafsnit.\nPå grunden ud mod Kirkevej, nuværende Kirkevej 148 blev der 1951-1952 opført en villa. På facaden var der opsat et flot messingskilt med husnavnet "Stengrunden". Byggeriet varede længere end beregnet på grund af tekniske problemer. En vandåre langs P. Petersens Alle / D.B. Dirchsens Allé drillede. Det gør den stadig i 2019.\nKirkevej 148. Da Reinhard Møller solgte huset i 1957 blev skiltet med husnavnet "Stengrunden" taget ned.\nReinhard Møller havde på et tidspunkt en plan om at sammenbygge det omtalte store tyske underjordiske bassin (6 m i diameter) i haven med kælderen under huset via en gang. Han opgav projektet, måske fordi p.g.a. den meget vandfyldt sandåre på P. Petersens Allé. Senere ejere brugte bassinet bl.a. som regnvandsbeholder.\nPå grunden syd for P. Petersens Alle 4 havde Reinhard Møller bygget et sommerhus, som dog off. havde status af hønsehus for at overholde kommunens bygningsreglement.\nSommerhuset blev nogle år i halvtresserne anvendt til helårsbeboelse. I 1960 blev den nuværende villa opført.\nDet var ikke helt undgået de lokales opmærksomhed, at Reinhard Møller til tider havde været meget "initiativrig".\nI Dragør Boldklubs revy måtte Reinhard Møller høre for lidt af hvert. "Villa Stengrunden", som Reinhard Møller fik opført, blev aldrig det hus han havde ønsket. Han solgte det i 1957 til Henny og Niels Bruun.\nEnkelte spor af aktiviteterne fra dengang for ca. 75 år siden kan man stadig finde ud over det omtalte meget store bassin.\nI flere haver findes de såkaldte rullebanefliser. Flere fundamenter fra tyske bygninger eksisterer og mange af de midlertidige vand- og kloakrør blev ikke gravet op i 1948-49, som en lokalt VVS-firma ellers havde garanteret.\nOktober 1991. Området ved Kirkevej, hvor der aldrig kom et Vandrehjem. (Dragør Luftfoto).\nAf og til dukker der rester op af el- og telefonledninger fra 1944-47 i området. For ikke mange måneder siden blev der fundet spor af, at man i flygtningelejren "Flüchtlingslager 03-06 / 126" havde haft eget husdyrhold.\nEnkelte grundejere er også blev overrasket over sætningsskader i murværk. Måske ligger en del af en bygning oven på et af de mange vandbassiner, der også blev etableret i flygtningelejren?


Anbefalinger om selskabets kommunikation med aktionærer - Bestyrelsesguiden\nForside Årshjul Anbefalinger om selskabets kommunikation med aktionærer\nFra Komiteen for God Selskabsledelse:\nSelskabets investorer, medarbejdere og øvrige interessenter har en fælles interesse i at fremme selskabets udvikling, og i at selskabet til enhver tid er i stand til at tilpasse sig skiftende krav og dermed til stadighed er konkurrencedygtigt og kan skabe værdi.\nGod selskabsledelse handler også om at skabe hensigtsmæssige rammer, der gør det enkelt for investorer at indgå i dialog med selskabets ledelse.\nÅbenhed og transparens er en forudsætning for, at selskabets investorer og øvrige interessenter løbende har mulighed for at vurdere og forholde sig til selskabet og dets fremtid og på den baggrund engagere sig i en konstruktiv dialog med selskabet.\nSelskabets ledelse skal sikre en hensigtsmæssig og afbalanceret udvikling af selskabet på kort og lang sigt.\n1.1.1. DET ANBEFALES, at bestyrelsen sikrer en løbende dialog mellem selskabet og aktionærerne, således at aktionærerne får relevant indsigt i selskabet, og bestyrelsen kender aktionærernes holdninger, interesser og synspunkter i relation til selskabet.\nKOMMENTAR: Selskabets dialog med aktionærerne kan sammenfattes i en Investor Relations-strategi, der bl.a. omhandler, hvilken type oplysninger der skal offentliggøres, og på hvilke sprog samt hvordan, hvornår og over for hvem offentliggørelse skal finde sted. Bestyrelsens indsigt i dialogen kan eventuelt etableres ved deltagelse i eller tilbagemelding fra investormøder eller ved løbende rapportering fra direktionen. Formanden bør på vegne af bestyrelsen sikre gode og konstruktive relationer med aktionærerne.\n1.1.2. DET ANBEFALES, at bestyrelsen vedtager politikker for selskabets forhold til dets interessenter, herunder aktionærer, samt sikrer, at interessenternes interesser respekteres i overensstemmelse med selskabets politikker herom.\nKOMMENTAR: En politik for selskabets kommunikation, en politik for selskabets forhold til dets investorer samt en skattepolitik er eksempler på politikker, som bestyrelsen kan vedtage.\nKOMMENTAR: Periodemeddelelser er ikke kvartalsrapporter og anses ikke for at opfylde anbefalingen. Regelmæssige informationer til markedet om selskabets forhold skaber åbenhed og transparens i forhold til investorer og øvrige interessenter. Kvartalsrapporter er et væsentligt værktøj til at sikre dette.\nKOMMENTAR: Ved tilrettelæggelsen af generalforsamlingen er det vigtigt at tilsikre, at aktionærerne har mulighed for at deltage, herunder stemme uden at møde fysisk frem på generalforsamlingen. Overvejelserne bør indeholde muligheden for at afholde generalforsamling enten helt eller delvist elektronisk. Herved får aktionærerne mulighed for at påvirke selskabets ledelse om selskabets udvikling på kort og lang sigt.\n1.2.2. DET ANBEFALES, at der i fuldmagter eller brevstemmer til brug for generalforsamlingen gives aktionærerne mulighed for at tage stilling til hvert enkelt punkt på dagsordenen.\n1.3.1. DET ANBEFALES, at selskabet etablerer en beredskabsprocedure for overtagelsesforsøg, der vedrører perioden, fra bestyrelsen får begrundet formodning om, at et overtagelsestilbud vil blive fremsat. Beredskabsproceduren bør fastsætte, at bestyrelsen afholder sig fra, uden generalforsamlingens godkendelse, at imødegå et overtagelsesforsøg ved at træffe dispositioner, som reelt afskærer aktionærerne fra at tage stilling til overtagelsesforsøget.\nKOMMENTAR: Bestyrelsen bør sikre, at der foreligger en beredskabsprocedure i tilfælde af overtagelsesforsøg. En beredskabsprocedure har til formål at sikre, at aktionærerne får reel mulighed for at tage stilling til, om de ønsker at afstå deres aktier i selskabet på de tilbudte vilkår, samt at bestyrelsen\ner bekendt med formelle forhold i tilfælde af henvendelser udefra,\nhar drøftet hvem, der påtager sig hvilke opgaver, og hvilke rådgivere der eventuelt vil gøres brug af, samt\ner forberedt på de udfordringer, der måtte være knyttet til værdiskabelse i selskabet, jf. kommentar til anbefaling 2.1.2.\nDet er ikke i strid med anbefalingen, at bestyrelsen søger at formå andre til at fremsætte alternative (konkurrerende) overtagelsestilbud med det formål at skabe værdi for aktionærerne.\nFra Danskelove.dk: Kapitel 6 Generalforsamling Kapitalejernes beslutningsret § 76 Kapitalejernes ret til at træffe beslutninger i kapitalselskabet udøves på generalforsamlingen. Stk. 2. Kapitalejernes beslutninger på generalforsamlingen kan konkret...\nCOVID-19: Forholdsregler ved afholdelse af generalforsamling\nFra Computershare: COVID-19: Forholdsregler i forbindelse med afholdelse af generalforsamlinger Computershare er meget opmærksomme på COVID-19-situationen (coronavirus) og særligt de mulige konsekvenser for afholdelse af generalforsamlinger...


Eleverne på Hovedgård Skole kan se frem til et bedre indeklima i klasseværelserne. Brøndum har netop afsluttet et omfattende ventilationsprojekt på to fløje på skolen, hvor vi har demonteret eksisterende kanalsystemer og etableret nye behovsstyrede ventilationsløsninger.\n”Ventilationsanlægget på skolen var ikke tidssvarende, og det går både ud over indeklima og energiforbrug. Derfor har vi demonteret det eksisterende kanalsystem og udskiftet det med et nyt, moderne system med nye armaturer. Alle elementer er dimensioneret og monteret, hvor der tages hensyn til energiforbruget ved et lavere tryktab,” fortæller Michael Boye, der er afdelingschef for Ventilation hos Brøndum.\nDer er samtidig blevet indbygget VAV-spjæld, som giver en tilpasning af luftmængden til de rum, der har særlige behov.\n”Vi har haft fokus på at skabe behovsstyrede løsninger, således at lokalerne med særlig belastning af indeklimaet får tilført en større luftmængde. Vi har derfor også etableret ventilation i flere lokaler og dermed skabt en kontrolleret luftbalance på skolen. De gamle remtrukne ventilatorer er blevet udskiftet med mere energivenlige kammerventilatorer, hvorved strømforbruget er blevet reduceret væsentligt. Så alt i alt vil skolen fremover opleve mærkbare forbedringer på såvel indeklima som energiforbrug, siger Michael Boye.\nIndeklima og indlæring hænger tæt sammen\nAt flere skoler i de senere år har fået øjnene op for at få etableret ventilationssystemer, er ikke en tilfældighed. Der er nemlig en tydelig sammenhæng mellem indlæring og indeklima. Dårlig udluftning og en deraf følgende for høj koncentration af CO2 bevirker, at børnene får hovedpine, bliver trætte og har sværere ved at koncentrere sig. Alt dette går ud over både indlæring og trivsel. Det fastslår bl.a. en undersøgelse foretaget af DTU og Danish Science Factory (2014). Undersøgelsen påpeger, at CO2-koncentrationen i over halvdelen af de danske klasselokaler er for høj, og at det er en direkte konsekvens af dårlige ventilationsforhold.\nIfølge Michael Boye kan den automatiske ventilation være en del af løsningen.\n”Langt de fleste danske skoler har ikke mekanisk ventilation, og derfor bliver CO2-niveauet hurtigt for højt, hvis ikke man sørger for at ventilere lokalerne ved at åbne vinduerne. Med ventilationssystemer sker udluftningen helt automatisk, og det sikrer et langt bedre indeklima. Det er også en mere energieffektiv løsning end at åbne vinduerne,” forklarer Michael Boye.\nBrøndum har udført ventilationsarbejdet i etaper, således at undervisningen har kunnet fortsætte uhindret.\n"Du er velkommen til at kontakte mig, hvis du har spørgsmål til projektet."\nMichael Boye Afdelingschef, Ventilation\n+45 25 26 08 41 mbo@brondum.dk\nSe vores øvrige ventilationsprojekter\nBæredygtige løsninger inden for sprinkler, sanitet og ventilation\nSprinkler- og ventilationsløsninger til Aquadome\nSprinkling og ventilation til kulturcenter\nBrøndum udfører VVS, sprinkler, køl og ventilation


8. oktober 2018 kl. 14:56 #230798\nSom allerede oplyst, er det den som har penge til gode som skal bevise, at du skylder ham penge og IKKE dig der skal bevise det modsatte.\nDet afgørende er, at du IKKE har lejet sommerhuset, hvilket du naturligvis skal fortælle udlejningsfirmaets inkassobureau og bede om at få en kopi af lejekontrakten i dit navn og underskrevet af dig som et bevis på at du er lejer. Når det påståede krav udspringer af leje af et sommer- hus, havde det været nærliggende straks at sende dig en kopi af lejekontrakten og ikke kun en faktura med tilhørende rykkere. Som oplyst, skal dine henvendelser i sagen ske pr. brev eller mail, da en telefonsamtale og dets indhold ikke kan bevises.\nInkassobureauet vil sandsynligvis ikke og må heller ikke fortsætte inkassationen hos dig, så længe der er berettiget tvivl om, at du skylder pengene. Og det vil der efter min vurdering være, hvis udlejningsfirmaet ikke kan fremlægger en lejekontrakt underskrevet af dig, hvis fakturaen og rykkerne ikke er sendt til din nuværende adresse, eller hvis man ikke kan fremlægge andet som sandsynliggør, at du er lejer af sommerhuset eller på andet grundlag er forpligtet til at betale for rengøringen. Selv det forhold, at du HAR modtaget den originale faktura og de 2 rykkere uden at reagerer herpå, fører i sig selv ikke til at du anses som værende skyldner.\nEnten dropper man sagen, fordi det ikke kan dokumenteres at du skylder pengene, eller også fortsætter sagen ved byretten. Et betalings- påkrav vil sandsynligvis slet ikke komme på tale, fordi man er klar over at du bestrider gælden.\nMen du skal reagere på de henvendelser som du måtte få fra den lokale by- eller fogedret, da manglende indsigelser eller svar fra din side kan føre til at du bliver dømt som skyldner.


REDEGØRELSE FRA EKSPERT- PANELET OM KOKAINMISBRUG - MAJ PDF\nREDEGØRELSE FRA EKSPERT- PANELET OM KOKAINMISBRUG - MAJ 2010\nDownload "REDEGØRELSE FRA EKSPERT- PANELET OM KOKAINMISBRUG - MAJ 2010"\n1 REDEGØRELSE FRA EKSPERT- PANELET OM KOKAINMISBRUG - MAJ 2010\n2 2 Indholdsfortegnelse Indledning... 3 Forslag Kokain Rus- og skadevirkninger Udbredelse Kokainbrugerne Forebyggelse Situation Udfordringer Anbefalinger om god praksis Forslag til nyt initiativ Tidlig indsats Situation Udfordringer Anbefalinger om god praksis Forslag til nyt initiativ Behandling Social behandling og social indsats i øvrigt Situation Udfordringer Anbefalinger om god praksis Forslag til nye initiativer Lægelig behandling og sundhedsfaglig indsats i øvrigt Situation Udfordring Forslag til nyt initiativ Behandling i fængslerne Situation Udfordringer Forslag til nyt initiativ Bilag 1: Ekspertpanelets sammensætning og virksomhed Bilag 2: Nærmere om kokain... 23\n3 3 Indledning På baggrund af den stigende udbredelse af kokainmisbrug nedsatte den daværende minister for sundhed og forebyggelse i september 2009 et ekspertpanel for at få et samlet billede af situationen og handlemulighederne. Ekspertpanelet blev bedt om at komme med ideer til, hvordan regeringen i samarbejde med landets kommuner kan tage hånd om kokainproblemerne. Ekspertpanelet kan tilslutte sig, at den stigende udbredelse af kokain er et problem, som der bør tages hånd om. Ekspertpanelet finder det dog samtidig vigtigt at understrege, at forebyggelsesog behandlingsindsatsen bør have et bredere sigte end kokain alene. Baggrunden herfor er, at misbrugsmønstrene er under stadig forandring, hvortil kommer, at et for snævert fokus på et enkelt rusmiddel kan komme til at ske på bekostning af indsatsen mod andre rusmidler, som udgør et tilsvarende eller større problem. Efter ekspertpanelets opfattelse er det i den forbindelse afgørende at holde sig for øje, at alkohol og hash fortsat er de to mest udbredte rusmidler, og at 95 % af de unge i den mest udsatte aldersgruppe, dvs. de årige, ikke bruger kokain. Ekspertpanelets forslag skal ses i dette perspektiv. Folketinget har så sent som i 2007 behandlet og vedtaget et af regeringen fremsat lovforslag, der angik straffen for overtrædelse af lovgivningen om euforiserende stoffer, og der er i løbet af 2009 i forbindelse med konflikterne på rocker- og bandeområdet taget en række initiativer, bl.a. med henblik på at bekæmpe kriminaliteten på området. Et væsentligt element i denne indsats er gået på at konfiskere udbyttet af de kriminelle aktiviteter, herunder indtægter fra bl.a. salg af narkotika. Ekspertpanelet tager dette som udtryk for, at behovet for ændring af de relevante strafbestemmelser og for nye initiativer vedrørende den politimæssige indsats mod narkotikakriminalitet vurderes løbende under hensyntagen til den aktuelle situation. På den baggrund og i lyset af, at eventuelle forslag om sådanne ændringer og initiativer efter ekspertpanelets opfattelse i givet fald burde overvejes i en bredere sammenhæng end i et specifikt arbejde om kokainmisbrug, finder ekspertpanelet ikke grundlag for at fremsætte forslag om retsgrundlaget og retshåndhævelsen. Ekspertpanelet har således valgt at fokusere på forebyggelses- og behandlingsindsatsen.\n4 4 Forslag Ekspertpanelets ideer til, hvordan regeringen i samarbejde med landets kommuner kan tage hånd om kokainproblemerne, har form af syv konkrete forslag til nye initiativer og en række mere generelle anbefalinger om god praksis. I det følgende gennemgås de konkrete forslag. Forslagene og de udfordringer, som de skal ses på baggrund af, er nærmere beskrevet i afsnittene om hvert enkelt indsatsområde. I disse afsnit beskrives også de mere generelle anbefalinger, der primært retter sig til kommunerne som ansvarlige for forebyggelsen, den tidlige indsats og behandlingsindsatsen i praksis. 1. Modelkommuneprojekt om forebyggelse Det foreslås, at der på kommunalt plan i samarbejde med staten gennemføres et metodeudviklingsprojekt om rusmiddelforebyggelse på ungdomsuddannelser og andre arenaer udover grundskolen. Indsatsen skal kombinere generelle indsatser (f.eks. rusmiddelpolitikker) med indsatser målrettet de unge, som eksperimenterer med stoffer, eller som tilhører særlige risikogrupper. Metodeudviklingsprojektet kan med fordel gennemføres som et modelkommuneprojekt og tage udgangspunkt i erfaringerne fra projektet Narkoen ud af byen. 2. Internetbaseret informations- og rådgivningstilbud Det foreslås, at der fra centralt hold tages initiativ til et forsøg med oprettelse af et gratis og landsdækkende internetbaseret informations- og rådgivningstilbud. Især i forhold til de unge, der er fortrolige med denne kommunikationsform, antages internettilbuddet at kunne styrke den tidlige indsats markant. Tilbuddet, som vil kunne være anonymt, kan med fordel kombineres med telefonrådgivning, SMS-tjeneste mv. 3. Kombination af kokain- og hashmisbrugsbehandling Det foreslås, at der fra centralt hold tages initiativ til videre udvikling af behandlingsmodeller, der kombinerer behandling af kokainmisbrug med behandling af hashmisbrug. 4. Undersøgelse om de socialt marginaliserede med kaotisk blandingsmisbrug Det foreslås, at der med fokus på de socialt marginaliserede personer med kaotisk blandingsmisbrug fra centralt hold tages initiativ til at gennemføre en nærmere undersøgelse af kokainproblemets omfang. 5. Kompetenceudvikling mht. socialt marginaliserede med kaotisk blandingsmisbrug Det foreslås, at man i forbindelse med en kommende uddannelse på stofmisbrugsområdet, indtænker det særlige kompetenceudviklingsbehov, som lokale frontmedarbejdere har i forhold arbejdet med de socialt mest marginaliserede personer med kaotisk blandingsmisbrug. 6. Analyse af behovet for vejledning til skadestuer mv. Det foreslås, at man fra centralt hold analyserer behovet for en vejledning til brug for skadestuer samt psykiatriske og andre afdelinger, som modtager rusmiddelforgiftede patienter. 7. Etablering af tilbud om behandling til kokainmisbrugere i flere åbne fængsler Da den aktuelle efterspørgsel på behandling i fængslerne vurderes ikke reelt at afspejle behovet, og da det er sandsynligt, at en yderligere opsøgende og motiverende indsats vil kunne identificere flere indsatte med et aktuelt eller potentielt misbrug, foreslås det, at der etableres tilbud om ikke-intensiv dagbehandling til kokainmisbrugere i flere åbne fængsler.\n5 5 1. Kokain I dette afsnit redegøres kort for kokainens rus- og skadevirkninger samt udbredelse. Afsnittet afsluttes med en beskrivelse af kokainbrugerne. Bilag 2 indeholder nærmere oplysninger om rus- og skadevirkningerne samt udbredelsen. Bilaget indeholder endvidere en beskrivelse af kokainen og dens vej til Danmark såvel som af retsgrundlaget og retshåndhævelsen Rus- og skadevirkninger Kokainrusen karakteriseres ved velvære, opstemthed, optimisme, øget energi, foretagsomhed, selskabelighed, snakkesaglighed, øget selvværdsfølelse, øget opmærksomhed og frigørelse af følelsesmæssige hæmninger. Sult, tørst og træthed mærkes ikke. Følelserne forstærkes, og dømmekraften nedsættes, hvilket sammen med en tendens til anspændthed, irritabilitet og aggressivitet øger risikoen for ulykker specielt i trafikken og vold. Efter rusens optur kommer der i løbet af knap en time en nedtur præget af udmattelse, irritabilitet, nervøsitet, rastløshed, indadvendthed og nedtrykthed. Hertil kommer stærk stoftrang, idet kokain er meget afhængighedsskabende og i øvrigt skal indtages i stadig større mængder for at give den samme rusvirkning. Nogle af kokains alvorligste skadevirkninger hænger sammen med, at blodtrykket øges, og hjertet belastes ved indtagelsen. I værste fald kan det medføre blodprop og hjerneblødning. Kokain indebærer endvidere en risiko for akut forgiftning, som kan være dødelig. Selv indtagelse af små mængder kan have fatale følger. Ud over risikoen for akut forgiftning indebærer kokain ved længevarende brug risiko for kronisk forgiftning, hvilket kan give sig udslag i, at fysiske og psykiske funktioner hæmmes. F.eks. nedsætter jævnlig kokainbrug både sexlyst og potens. De psykiske virkninger kan ved længere tids misbrug manifestere sig ved plagsomme og alvorlige tilstande som angst, depression, paranoid psykose med forfølgelsesforestillinger og fjendtlighed eller delirium, som kan være ledsaget af mareridtagtige hallucinationer. En kokainpsykose varer nogle uger og kræver psykiatrisk behandling. Visse skadevirkninger knytter sig mere til nogle indtagelsesmåder end andre. Ved snifning kan kokain give næseblod og efterhånden ødelægge næsens slimhinder. Forgiftningsrisikoen øges i forbindelse med indtagelse ved rygning eller injektion. Risikoen øges endvidere ved blandet indtagelse af kokain og alkohol, heroin eller andre bedøvende stoffer samt ved indtagelse af store doser. Det ovenfor nævnte hurtige skift fra optur til nedtur fører i øvrigt ofte til, at kokain tages flere gange efter hinanden, hvilket også øger forgiftningsrisikoen. De store humørsvingninger frister desuden mange brugere til at dæmpe nedturenes angst og uro med beroligende midler, hvorved der udvikles et blandingsmisbrug. Ud over den allerede nævnte øgede forgiftningsrisiko i forbindelse med indtagelse ved injektion leder injektion let til et tvangsmæssigt indtagelsesmønster, som nemt fører til deling af injektionsudstyr med andre misbrugere med risiko for overførsel af smitte med hiv og hepatitis. Et kaotisk injektionsmisbrug er hyppigt kombineret med brug af usterile sprøjter og kanyler. Det giver risiko for infektion med bakterier, som kan medføre bylder, blodpropper, hjerteklapbetændelse og blodforgiftning. Kokain er endvidere kombineret med større tilbøjelighed til ubeskyttet sex og dermed mulighed for graviditet samt overførsel af smitte med kønssygdomme, hepatitis og hiv.\n6 Udbredelse 95 % af de unge i den mest udsatte aldersgruppe, dvs. de årige, bruger ikke kokain. Befolkningsundersøgelserne viser imidlertid en signifikant stigning i brugen af kokain siden år Stigningen ses især blandt unge mænd (16-24 år), hvor andelen, der har brugt kokain indenfor seneste år, er fordoblet fra 5 % i år 2000 til 10 % i De stimulerende stoffer, herunder kokain, er langt mindre udbredte blandt unge kvinder, hvor godt 2 % har brugt kokain indenfor seneste år. Brugen af andre stoffer, også de andre stimulerende stoffer, har ligget stabilt i samme periode. Kokain har således vundet større udbredelse, og tilgængeligheden har spredt sig fra de større byer i Danmark til hele landet. Det er ikke alene i Danmark, at der er set en stigning i udbredelsen af kokain. Der har været en stigende udbredelse af kokain i Europa siden 1990erne. Efter cannabis er kokain det mest udbredte stof i EU, selv om det varierer meget mellem landene. For alle typer af euforiserende stoffer gælder det, at det er de unge, der eksperimenterer. Undersøgelser i hele befolkningen viser således, at det eksperimentelle brug af stoffer topper i aldersgruppen år, og at meget få prøver stoffer første gang efter 20-årsalderen. De fleste, der prøver stoffer, har et eksperimentelt forbrug i en kortere periode i de unge år. Det er langt hen ad vejen de samme unge, som udsætter sig for de forskellige former for risikoadfærd. Det er dokumenteret i befolkningsundersøgelser, at det ofte er de unge, som har et stort alkoholforbrug og et daglig brug af tobak, der også bruger hash. Sammenhængen mellem brug af hash og andre illegale stoffer er også markant. Således har 98 % af dem, der har erfaring med andre illegale stoffer, også brugt hash. Disse sammenhænge må man holde sig for øje ved tilrettelæggelse af forebyggelsen og den tidlige indsats, jf. afsnit 2 og Kokainbrugerne Kokainbrugerne kan for praktiske formål inddeles i fire grupper. Det drejer sig om: Personer, som har et sjældent forbrug af kokain, og som indtager kokain ved at sniffe. Regelmæssige brugere, hvoraf nogle i perioder vil intensivere brugen af kokain eller bruge det i længere tid. Afhængige brugere, hvor brugen af kokain dominerer livssituationen og adfærden med helbredsmæssige og sociale konsekvenser. Afhængige blandingsbrugere, hvor kokain spiller en væsentlig rolle i misbrugsmønsteret uden nødvendigvis at være hovedstoffet, som f.eks. kan være heroin eller et andet opioid. Misbruget har en intensiv og kaotisk karakter, hvad der forstærker de negative helbredsmæssige og sociale konsekvenser. Det er afgørende, at indsatsen tager udgangspunkt i, hvilken af ovenstående grupper den enkelte kokainbruger tilhører. Men det er samtidig vigtigt, at indsatsen ikke alene tager udgangspunkt i (mis)brugets hyppighed og art, men også mere generelt den grad af social udsathed, som kokainbrugeren befinder sig i. Med hensyn til graden af social udsathed kan der ligeledes arbejdes med en inddeling i fire grupper. Det drejer sig om: De socialt inkluderede, som ikke er en homogen gruppe, men spænder over et stort spektrum, der dog samlet set befinder sig inden for det kulturelt legitime område. De socialt inkluderede har gennem længere tid været solidt tilkoblet et eller flere af de centrale delsystemer i samfundet. De har med andre ord tilstrækkelig kapital og ressourcer til at kunne forvalte deres liv, og de deltager anerkendelsesværdigt i de samfundsmæssige fællesskaber.\n7 7 De socialt sårbare, som ligger i yderkanten af de socialt integreredes felt. De er endnu ikke aktivt indrulleret i den selvforstærkende marginaliseringsproces, men deres livssituation indeholder en række skrøbeligheder, som i kombination med yderligere negative omstændigheder risikerer at tippe balancen. Endnu bevarer de en situation, hvor livsforløbet kan forvaltes konstruktivt, men modstandskraften mod yderligere belastninger er lille. De socialt sårbare kan siges at være i risiko for at blive ekskluderet. De socialt udsatte, som befinder sig i randen af samfundet, men som stadig har interaktioner med et eller flere delsystemer, om end sandsynligvis i lav grad. De socialt udsatte befinder sig i en livssituation med overhængende fare for eksklusion. De socialt ekskluderede, som på en mere længerevarende og omfattende måde er afkoblet fra de centrale delsystemer end den socialt udsatte. For den socialt ekskluderede har den negative og selvforstærkende proces omkring marginaliseringen og afvisningen fra det omkringliggende samfund sat sig stærkt igennem, både rent praktisk og i forhold til egen selvforståelse. Det kræver en flerstrenget indsats at nå de meget forskellige grupper, der adskiller sig fra hinanden med hensyn til (mis)brugets hyppighed og art såvel som med hensyn til graden af social udsathed.\n8 8 2. Forebyggelse 2.1. Situation Den stigende udbredelse af kokain blandt unge kunne tale for et fokus på kokain i det forebyggende arbejde. Men forbrugsmønstrene viser, at det ikke nytter at se på ét stof alene, og at et fokus på kokain ikke må ske på bekostning af alkohol, hash og andre stimulerende stoffer. Det er afgørende at holde sig for øje, at alkohol og hash er de to mest udbredte rusmidler blandt unge, og at 95 % af de unge i den mest udsatte aldersgruppe, dvs. de årige, ikke bruger kokain. Forebyggelsesindsatsen står sig derfor ved at rette sig bredt mod rusmidler, som de unge bruger, og ikke fokusere ensidigt på kokain eller et andet rusmiddel. Den forebyggende indsats skal under alle omstændigheder undgå at bidrage til flertalsmisforståelser, dvs. at unge og deres forældre kan komme til at tro, at det en almindelig og normal del af ungdomslivet at eksperimentere med kokain. Det er det ikke. Den forebyggende indsats bør sigte på at forebygge både brug (med risiko for akutte skader og misbrugsudvikling) og egentligt misbrug, men indsatser er forskellige for forskellige målgrupper/faser i misbrugsudviklingen. Forebyggelse, behandling og skadesreducerende indsatser kan ses som et kontinuum med glidende overgang mellem forskellige typer af indsats, jf. figuren nedenfor. I dette afsnit behandles den ungdomsrettede, forebyggende indsats. Det drejer sig om: Oplysning til og holdningsdannelse hos alle unge (universel forebyggelse). Indsats for et trygt natteliv for alle unge (universel forebyggelse). Oplysning og rådgivning til unge/grupper af unge i særlig risiko (selektiv/indikeret forebyggelse). Tidlig indsats i form af motivation og behandling af unge, som har et problematisk brug af illegale stoffer såsom kokain (indikeret forebyggelse/opsøgning/behandling), behandles særskilt i afsnit 3. Universel forebyggelse Den almene oplysningsindsats har tre centrale målgrupper; nemlig teenagere (debutalderen ligger for næsten alle i teenageårene), forældre og professionelle, der arbejder med denne aldersgruppe. At klæde de voksne omkring de unge på til at være troværdige dialogpartnere og ram-\n9 9 mesættere for de unge er mindst lige så vigtigt som direkte information til de unge. Flere undersøgelser viser således, at forældrenes indstilling har stor betydning for de unges brug af rusmidler. 1 Det er vigtigt, at forebyggelsesindsatsen sker på et fagligt grundlag, herunder på grundlag af viden om udbredelse og risikofaktorer, og så vidt muligt med evidensbaserede metoder. Der kan udpeges seks veldokumenterede hovedprincipper for den forebyggende indsats. Det drejer sig om: at begrænse tilgængeligheden af rusmidler, at påvirke de sociale normer og undgå sociale overdrivelser, at lære de unge at stå imod gruppepres, at indgå i en ligeværdig kontakt og dialog med de unge, at inddrage familien og at holde fast i fagligheden. I indsatsen rettet mod alle unge gælder det om at få udskudt debutalderen for rusmiddelbrug, at styrke den negative holdning til at tage stoffer, som stadig er den generelle norm, at modarbejde flertalsmisforståelser, og at øge de unges risikobevidsthed i forhold til rusmidler generelt. Fokus bør være på de mest almindelige rusmidler, dvs. alkohol, hash og stimulerende stoffer i den rækkefølge og vægtning. Det store flertal har ikke brug for at vide alt om forskellige stoffer, men for at vide, at de fleste andre unge tager afstand fra at bruge stoffer, og for at have taget stilling til, hvordan man afviser tilbud om at prøve og have argumenter for ikke at prøve. En særlig oplysningsindsats med fokus på kokain alene vil i forhold til den brede ungdomsgruppe risikere at gøre mere skade end gavn ved at give stoffet utilsigtet reklame og bidrage til flertalsmisforståelser. Omvendt er det sandsynligt, at en forebyggende indsats i forhold til alkohol vil være relevant for det store flertal og også indirekte vil kunne nedbringe antallet af unge, der eksperimenterer med stimulerende stoffer, idet et højt alkoholforbrug er en væsentlig risikofaktor for at prøve stoffer. Arenaer for forebyggelse Den mest oplagte arena for den almene indsats er grundskolen (alle skoler med 0-9. klassetrin), der har kontakt med stort set alle børn og unge samt deres forældre. Grundskolen har en generel forpligtelse til forebyggelse og sundhedsundervisning i det obligatoriske emne Sundheds- og seksualundervisning samt familiekundskab. Undervisning om alkohol og stoffer kan indgå i denne undervisning, men det er op til den enkelte skole og klasselærer at vurdere, hvorvidt og hvordan narkotika skal tages op i undervisningen eller på forældremøder. Via kontakten til forældregruppen kan skolen bidrage væsentligt til forebyggelse af rusmiddelproblemer, f.eks. gennem forældreaftaler om at udskyde børnenes alkoholdebut, som også vil virke forebyggende i forhold til stofbrug. Ungdomsuddannelserne er en lige så oplagt arena for rusmiddelforebyggelse som grundskolen, da disse uddannelser har kontakten til flertallet af de unge netop i den alder, hvor risikoen for stofeksperimenter er størst. De senere år har vist et stigende fokus på forebyggelse på ungdomsuddannelserne, og der arbejdes f.eks. med implementering af rusmiddelpolitikker og rådgivning af unge på flere gymnasier, handelsskoler, tekniske skoler og produktionsskoler. Et særligt fokus på de frafaldstruede unge er relevant i relation til at opdage og intervenere overfor rusmiddelproblemer. 1 F.eks. Sabroe S, Fonager K. Unges erfaringer med rusmidler i 2003 og udviklingen siden FADL s Forlag. København 2004 eller Gundelach P, Järvinen M (reds). Unge, fester og alkohol. Akademisk Forlag. København 2006.\n10 10 Festmiljøer dækker bredt over diskoteker, barer, halfester, klubber, lukkede fester mv. En målrettet indsats i disse sammenhænge er umiddelbart relevant, fordi det er her, at stoffer bliver brugt (ofte sammen med stor alkoholindtagelse), evt. forhandlet, og det er ofte i forbindelse med nattelivet, at de akutte skader i form af forgiftninger og ulykker forekommer. En forebyggende indsats i festmiljøer omfatter såvel udskænkning af alkohol som indsats mod illegale stoffer og vil være forankret i kommunen og politikredsene. Der er forskningsbaseret viden, som viser, at en forebyggende indsats efter principperne om Ansvarlig udskænkning begrænser flere typer problemer i nattelivet, herunder vold og illegale stoffer, og positive danske erfaringer med at anvende de samme principper, bl.a. i Holstebro-projektet Trygt Natteliv og i det aktuelle satspulje-modelkommuneprojekt Alkoholforebyggelse i kommunen. I de senere år er der udviklet et samarbejde mellem Sundhedsstyrelsen og brancheorganisationerne Festivaldanmark, som organiserer sommerens flerdages musikfestivaler landet over, og Spillesteder.dk, som organiserer landets spillesteder med livemusik. Samarbejdet har ført til målrettede, holdningsmarkerende informationskampagner mod stoffer på henholdsvis festivaler og spillesteder. Ideen er, at disse musikarrangører, der er trendsættere i ungdomskulturen, gennem klare anti-narkotikaudmeldinger kan styrke holdninger imod stoffer hos det unge publikum. Evalueringerne viser, at kampagnerne har stor gennemslagskraft og modtages positivt af en meget stor del publikum Udfordringer Med hensyn til indsatsen i grundskolen er det op til den enkelte skole og klasselærer at vurdere, hvorvidt og hvordan narkotika skal tages op i undervisningen eller på forældremøder, hvortil kommer, at rusmiddelpolitikker heller ikke er obligatoriske. I 2008 rapporterede 57 % af kommunerne i en kortlægning, at de havde iværksat en forebyggende indsats mht. stofmisbrug, og grundskolen var den dominerende arena for indsatsen. 2 Ungdomsuddannelserne er en mindst lige så oplagt arena for rusmiddelforebyggelse, men de har større udfordringer mht. til at løfte opgaven. Ungdomsuddannelserne har ikke nogen formel forpligtelse eller belønning for forebyggelse. Samtidig gør undervisningens rammer det ofte vanskeligere at give egentlig sundhedsundervisning, og en del uddannelsessteder mangler faglige kompetencer til forebyggelse. Endelig er der tale om et område med mange selvstændige uddannelsesinstitutioner og tilsvarende mange forskelle i miljø, kultur og organisering Anbefalinger om god praksis I grundskolen er en rusmiddelpolitik en god ramme for indsatsen. En rusmiddelpolitik indeholder klare rammer for fester og alkohol samt handleplaner for problemsituationer, så enkelte individers eller gruppers problemer med alkohol/stoffer opdages tidligt, og der interveneres relevant. Handleplaner klargør processer og ressourcer for sådanne situationer. Rusmiddelpolitikken kan desuden tilskynde til samarbejde med forældrene om at udskyde alkoholdebut og undgå stofeksperimenter, bl.a. gennem forældremøder og forældreaftaler. Rusmiddelpolitikken kan definere rammerne for en effektiv rusmiddelforebyggende undervisning på det relevante tidspunkt for den enkelte klasse. På specielle skoletilbud til unge som f.eks. produktionsskoler og heldagsskoler er det særlig vigtigt at have rusmiddelpolitikker og relevante forebyggende indsatser. Også på ungdomsuddannelsesinstitutionerne anbefales det, at den enkelte uddannelsesinstitution udarbejder en dynamisk rusmiddelpolitik, der klargør regler ved skolens arrangementer, konsekvenser ved overskridelser og handleplaner for enkelte individers eller gruppers problemer med alkohol/stoffer, så disse opdages tidligt, og så der interveneres relevant. F.eks. kan rusmiddelpolitikken klargøre, hvordan man kan øge opmærksomhed overfor frafaldstruede unge og afklare, om rusmidler er en del af problemet. Rusmiddelpolitikken bør 2 Kortlægning af kommunernes forebyggelses- og sundhedsfremmeindsats. Sundhedsstyrelsen 2008.\n11 11 også fastlægge, hvordan skolen kan bidrage til information og holdningsdannelse, f.eks. gennem afholdelse af temadage, kortlægning af rusmiddelforbrug blandt elever osv. At styrke uddannelsernes og ungdommens uddannelsesvejledningers opmærksomhed, rådgivning og vejledning til unge med rusmiddelproblemer, herunder sikre, at vejledere kender signalerne og ved, hvordan de selv kan arbejde med disse problematikker, og hvem de i øvrigt kan henvise til. Endelig er kommunernes forvaltning af alkoholbevillingsområdet, jf. metoden Ansvarlig udskænkning, og andre indsatser for et tryggere natteliv redskaber, som det kan anbefales at anvende aktivt i det rusmiddelforebyggende arbejde Forslag til nyt initiativ Modelkommuneprojekt om forebyggelse Det foreslås, at der på kommunalt plan i samarbejde med staten gennemføres et metodeudviklingsprojekt om rusmiddelforebyggelse i forhold til unge i alderen år. Projektet skal fokusere på ungdomsuddannelser og andre arener udover grundskolen. Indsatsen skal kombinere generelle indsatser (f.eks. rusmiddelpolitikker) med indsatser konkret målrettet de unge, som eksperimenterer med stoffer, eller som tilhører særlige risikogrupper (selektiv og indikeret forebyggelse). Metodeudviklingen skal være tværfaglig og koordineret inden for kommunen. Indsatsen kan baseres på samarbejdsaftaler mellem kommunen og de lokale ungdomsinstitutioner, herunder ungdomsuddannelsesinstitutioner (gymnasiale og erhvervsrettede) i kommunen, ungdommens uddannelsesvejledning, ungdomsskolen, evt. ungdomsklub for de ældre unge, og relevante lokale foreninger. Samarbejdsaftalerne skal omfatte udvikling af rusmiddelpolitik på institutionerne, nøglepersoner, handlevejledninger og kommunalt rådgivningstilbud til målgruppen. Der skal være særligt fokus på at styrke uddannelsernes og ungdommens uddannelsesvejledningers opmærksomhed på samt rådgivning og vejledning af unge med rusmiddelproblemer. Et sådant metodeudviklingsprojekt kan med fordel gennemføres som et modelkommuneprojekt og tage udgangspunkt i erfaringerne fra projektet Narkoen ud af byen. 3 3 Se Vejledning for modelkommunerne i Narkoen ud af Byen, Sundhedsstyrelsen 2005, og Rusmiddelforebyggelse i praksis, Sundhedsstyrelsen 2007.\n12 12 3. Tidlig indsats 3.1. Situation Kokain opleves som populært og moderne ikke mindst blandt de unge årige. Kokain regnes ikke som et taberstof på samme måde som heroin. En gruppe af kokain(mis)brugere, som ikke er i behandling, anvender kokain som feststof (til rekreativ brug) eller for at holde dampen oppe under uddannelse eller i job. I et rådgivnings- og behandlingstilbud for unge i København 4 er 50 % af de unge i arbejde eller uddannelse. Her møder man en del unge inden for erhverv som service, transport og håndværk, hvor kokain er udbredt. De har ofte familie, uddannelse, job og venner. Det vurderes, at en større gruppe med brug/misbrug af kokain og andre centralstimulerende stoffer ikke kommer i kontakt med det sociale behandlingssystem. Selv om de er i uddannelse eller job, har personer i denne gruppe ofte andre sociale og personlige problemer ud over kokain(mis)bruget. De er i betydelig risiko for, at kokainbruget udvikler sig til et behandlingskrævende misbrug med alvorlige konsekvenser til følge for den enkelte, familie og netværk. Et centralt problem er, at de ikke opfatter sig selv som misbrugere, og at det er lettere at skjule et misbrug af kokain end et opiatmisbrug over for f.eks. arbejdsgiveren, familien og uddannelsesinstitutionen. Derfor opleves det irrelevant, nedværdigende og tabubelagt at opsøge hjælp i et misbrugscenter, hvor kokain(mis)brugerne i øvrigt ikke er en central målgruppe. For denne gruppe er en tidlig indsats, som befinder sig i den glidende overgang fra forebyggelse til behandling, og som består i motivation og rådgivning, relevant. Den tidlige indsats skal bygge bro mellem forebyggelse og behandling og dermed sikre sammenhængen mellem den specifikt forebyggende indsats henover rådgivning til den specifikt behandlende indsats Udfordringer Kokain(mis)brugeres ressourcer i form af familie, arbejde og venner stiller krav til indholdet i og måden, hvorpå tilbud om rådgivning og behandling indrettes og tilbydes den enkelte. Det er derfor vigtigt, at rådgivnings- og behandlingssystemet forsøger at gå nye veje for at tilpasse tilbuddene til personens selvopfattelse, identitet og behov. Der skal etableres nye måder at skabe kontakt til denne målgruppe, før deres situation bliver behandlingskrævende. Derfor ligger der f.eks. en vigtig signalværdi i, hvorledes tilbud om kokainbehandling placeres at det f.eks. ligger et let tilgængeligt, men mere anonymt sted og på en anden fysisk lokalitet end resten af stofmisbrugsbehandlingen. En del kokain(mis)brugere kan hjælpes blot ved kortere rådgivningsforløb. Det er både ressourcebesparende samfundsmæssigt og en minimal indgriben i personens identitetsopfattelse. For de mindst belastede kokainbrugere er f.eks. et ugentligt aftengruppemøde samt et begrænset antal individuelle samtaler oftest tilstrækkeligt. I Københavns Kommune eksempelvis tilbydes brugerne fire måneders behandling en gang ugentligt i gruppe og derefter to-seks måneders efterbehandling. Kommunerne skal sørge for gratis rådgivning til personer med særlige sociale problemer, herunder misbrug af illegale rusmidler. Rådgivningen skal gives åbent og anonymt og skal afpasses den enkeltes behov. Den kan omfatte en række forskellige forhold, som for eksempel uddannelse, arbejde, bolig eller mere trivselsmæssige spørgsmål, samt stofrelaterede problemstillinger. Rådgivningen kan bestå af enkeltstående oplysning, i samtaler med personen, formidling af kontakt til andre myndigheder mv. I konkrete tilfælde kan der også være tale om en løbende kontakt. Egentlig behandling omfattes ikke af kommunens generelle rådgivningsforpligtigelse. 4 Center for Unge og Misbrug, U-Turn.\n13 13 Hvis det skal være muligt at skabe kontakt til den gruppe af borgere, som er i risiko for at udvikle et behandlingskrævende misbrug af kokain, er der behov for at afprøve nye typer af tilbud og metoder. Et behandlingstilbud mod misbrug af hash, kokain og andre stimulerende stoffer placeret og struktureret, så det fremstår lettilgængeligt for kokain(mis)brugere i arbejde/uddannelse, vil i højere grad blive benyttet af personer, der er i arbejde/uddannelse Anbefalinger om god praksis Jo hurtigere og tidligere i forløbet en kokain(mis)bruger søger hjælp, jo mindre behandling behøver personen: Jo før hjælpen kan træde ind, jo større chance for succes i behandlingen. Tilbud skal yde rådgivning såvel til den unge selv som til pårørende. Tilbud skal være lettilgængelige og tilpasset den enkeltes familie-, arbejds- og fritidsliv. Det betyder bl.a., at der skal være mulighed for at opsøge åben og anonym rådgivning, som giver mulighed for at inddrage familien, og hvor familien selv kan henvende sig telefonisk og personligt og modtage særskilte tilbud såsom kurser samt samtale- og selvhjælpsgrupper. Dette gør sig gældende generelt, men er ikke mindst relevant for de unge. De let tilgængelige anonyme rådgivninger kan f.eks. etableres i alle større kommuner, mens mindre kommuner i fællesskab kan etablere tilbud, bl.a. for at sikre anonymitet. At placere tilbud, der både indeholder anonym rådgivning og tilbud om behandling samme sted, kan være med til at sikre en sammenhæng mellem rådgivning og behandling, og medvirker med al sandsynlighed til, at man kan få fat i brugere, som ellers ikke ville søge behandling Forslag til nyt initiativ Internetbaseret informations- og rådgivningstilbud Det foreslås, at der fra centralt hold tages initiativ til et forsøg med oprettelse af et gratis og landsdækkende internetbaseret informations- og rådgivningstilbud, som kan benyttes enten som supplement til et tilbud med personligt fremmøde eller som selvstændigt tilbud. Internettilbuddet, som især i forhold til de unge, der er fortrolige med denne kommunikationsform, antages at kunne styrke den tidlige indsats markant, vil kunne være anonymt og vil kunne bestå af individuelle eller gruppebaserede tilbud, som også kan nå ud til tyndt befolkede landsdele. Den internetbaserede rådgivning er lettilgængelig og kan give information, støtte til egen håndtering af problemer og motivation til at søge nødvendig hjælp. Tilbuddet kan med fordel kombineres med telefonrådgivning, SMS-tjeneste mv. Der foreligger succesrige udenlandske programmer, og de positive erfaringer med SMS-tjenesten SMASH kan tjene som udgangspunkt for udvikling af en egentlig rådgivningsservice.\n14 14 4. Behandling 4.1. Social behandling og social indsats i øvrigt Situation Den sociale behandlingsindsats og den øvrige sociale støtte efter serviceloven skal altid ske ud fra den enkelte stofmisbrugers behov. Overordnet koordineres den samlede indsats ved, at stofmisbrugeren skal have tilbud om, at der udarbejdes en handleplan, og en del af denne handleplan er planen for den sociale behandling og for den lægelige behandling, jf. afsnit 4.2. De kokainmisbrugere, som henvender sig i ambulant behandling, indtager typisk stoffet for at fremme præstationer i arbejds- og fritidslivet og/eller for at kompensere for mangel på selvværd og andre psykosociale problemer. Kokain bruges for at kunne præstere mere sammen med venner, under uddannelse og på arbejde. Det lægger låg på følelsen af ikke at slå til og et lavt selvværd. Kokainmisbrugere, der er indskrevet i social behandling, fortæller om, hvordan man som misbruger af kokain kan skjule sit misbrug meget længe, selv om man har op- og nedture og periodiske depressive symptomer. Erfaringer fra Københavns Kommune fra et tilbud for de over 25-årige 5 tegner et billede af en gruppe kokainmisbrugere, som ikke er så socialt belastet som de øvrige stofmisbrugere, der søger misbrugsbehandling. Ca. 70 % af de indskrevne her er enten i arbejde eller uddannelse og har en travl hverdag, med job, familie mv. Andre tal, som også er fra Københavns Kommune, viser, at 50 % af de unge under 25, som søger behandling for et kokainmisbrug, enten er i arbejde eller uddannelse. Størsteparten af de kokainmisbrugere, der søger behandling, er således borgere med et misbrug, som har medført psykiske problemer, men som endnu ikke har haft de meget omfattende sociale konsekvenser. Angsten for de sociale konsekvenser er imidlertid ofte en af bevæggrundene for, at disse kokainbrugere søger behandling. De kokainmisbrugere, der er uden for uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet, har generelt samme profil, som andre stofmisbrugergrupper. Der er således blandt kokainmisbrugerne nogle, der tager kokain og andre stoffer typisk f.eks. hash i et omfang, der har såvel psykiske som sociale konsekvenser, og nogle der erstatter heroin med kokain (fixer og ryger det). Nogle kokainmisbrugere også blandt de unge er således meget hårdt socialt belastede og er f.eks. at finde blandt indsatte i landets fængsler. De mest udsatte borgere med kokainmisbrug Kokainmisbrug blandt de allermest socialt udsatte med blandingsmisbrug er en storbyproblematik, som formodentlig kan ses i de største byer i Danmark, og som tydeligt ses på Vesterbro i København, der har en åben stofscene. I løbet af de seneste år er der sket en stigning i anvendelsen af kokain blandt de mest belastede misbrugere. De sociale tilbud på Vesterbro anslår, at der findes en gruppe på udsatte personer med daglig gang på Vesterbro, som har kokain som en del af deres misbrug. De fleste af dem har kokain som deres primære rusmiddel. En anden gruppe udsatte på måske færdes ofte på Vesterbro og køber euforiserende rusmidler, f.eks. kokain, heroin og benzodiazepiner. Hvor stor en andel af dem, der er afhængige af kokain, er mere usikkert. Det anslås, at en ikke ubetydelig del af de mest udsatte, som bruger kokain, er i behandling med metadon eller buprenorphin, og at en del køber heroin eller metadon på gaden. En del af gruppen uden for behandlingssystemet er decideret opioidafhængige. Nogle misbrugere tilkendegiver, at ringe tilgængelighed og høj pris på benzodiazepiner har medført, at de anvender opioider for at mildne kokainens eftervirkninger. 5 Københavns Kommunes Hash og Kokainprojekt.\n15 Udfordringer Borgere med et kokainmisbrug stiller nye krav og udfordringer til det sociale behandlingssystem. De socialt integrerede kokainmisbrugere har meget vanskeligt ved at identificere sig med gruppen af mere socialt udsatte misbrugere, som udgør den største og synligste gruppe i den ambulante stofmisbrugsbehandling. Når en borger anmoder om hjælp i det ambulante behandlingssystem, anser de ofte ikke selv forbruget af kokain som deres eneste eller deres primære problem. De ønsker ofte kun hjælp til psykiske problemer med f.eks. opgivenhed, modløshed og lavt selvværd. Det er derfor vigtigt, at brugerne ikke bliver mere klientgjort end højst nødvendigt. Da kokainbrugere ofte heller ikke er så belastede som andre misbrugergrupper, er det tilsvarende vigtigt, at behandlingstilbuddet afgrænses til kun at omfatte det nødvendige tilbud. Det er en udfordring for behandlingen, at den enkelte bliver i stand til at kunne bearbejde følelser og kunne sætte ord på egen situation. Dette kan eksempelvis gøres gennem tematisk arbejde med ambivalens og jeg-støttende indsatser, der har fokus på den enkeltes selvværd og troen på egne evner. Det er en krævende opgave, og der er betydelig risiko for drop-out. Gruppen kræver en mere intensiv og kortvarig indsats, hvor teknologiske og motivationsfremmende midler må tænkes kreativt i anvendelse. Behandlingstilbuddene bør overvejende være gruppetilbud. For de unge er nøgleordene relationsarbejde kombineret med samtale og aktivitet. For de over 25-årige er nøgleordene kognitive og løsningsorienterede behandlingsmetoder kombineret med handlingsperspektiv i konkrete mål. Det er en udfordring i behandlingen, at brugen af kokain som ekstremt psykisk afhængighedsskabende stof ikke kan fjernes eller reduceres, uden at der sættes noget andet betydningsfuldt i stedet. En strategi kan være f.eks. at tilbyde fysisk udfordrende og præstationsorienterede aktiviteter som f.eks. dykning og rappelling. Disse aktiviteter skal supplere forløbet med behandlingssamtaler og evt. farmakologisk behandling. Forældre opdager ofte sent, at deres barn har et misbrug af kokain. Den unges misbrugsadfærd og den tabubelagte situation gør, at den unge tilskyndes til at skjule det. På overfladen ser den enkelte ud til at klare det fint med arbejde, skole mv. Men under overfladen er situationen ofte præget af dårlig psykisk trivsel og lavt selvværd. Familien har brug for viden og støtte. Forældre har brug for at vide, hvad misbrugsadfærden betyder for hele familien, hvordan de passer på sig selv som familie og kan støtte deres barn. Det er en udfordring i behandlingen at hjælpe forældre med at synliggøre, hvad misbrugsadfærden betyder, og hvad der er rene ungdomsproblemer. De mest socialt udsatte borgere med kokainmisbrug Det sociale arbejde med de mest udsatte personer, som er kokainafhængige, er svært og kompliceret på grund af den ustabile livsførelse og sociale situation, som stofindtagelsen medfører. Konsekvenserne for gruppen i forhold til kommunale tilbud vil ofte være, at de har meget vanskeligt ved at imødekomme de krav, der stilles i f.eks. jobcenter og behandlingssystem. Der er derfor risiko for, at de mest udsatte borgere får deres situation forværret gennem mistet kontanthjælp, tab af eventuel bolig pga. huslejerestance, beboerklager mv. I forbindelse med behandling er det for en del af gruppen meget vanskeligt og måske nærmest umuligt at opnå visitation til en helt nødvendig afskærmende behandling i døgnregi (typisk omsorgs- og stabiliseringstilbud). Det vanskelige sociale arbejde med de mest udsatte stiller særlige krav om beskyttelse, rummelighed og kompetencer til de fagpersoner, der arbejder i netop dette felt. Denne personalegruppe har et tydeligt behov for f.eks. supervision, debriefing efter voldsomme episoder, ambulanceplaner, bærbare alarmer mv.\n16 Anbefalinger om god praksis Behandlingstilbud skal kunne arbejde med hele misbrugerens livssituation. Hvis behandling skal lykkes, er det afgørende, at der er ressourcer til at arbejde med de problemer, som tynger mest. Ofte vil en lettelse af andre problemer af psykisk, social og psykiatrisk karakter frigive ressourcer til at arbejde med forbruget af kokain. Screening for psykiske problemer ved visitation til behandling er en anbefalet metode til at sikre, at det er det rette behandlingstilbud, borgeren får tilbudt. Behandlingstilbud, der indeholder struktureret, målrettet og intensiv terapi kombineret med sociale og fysiske aktiviteter, medvirker til at give indsigt i egne tanker, følelser og handlinger og giver kokainbrugeren øget selvværd og metoder til at udholde trang og ubehag. Kokainmisbrug kan have omfattende psykologiske, psykiatriske og fysiske konsekvenser/skadevirkninger. Det er derfor hensigtsmæssigt, at der er et tæt samarbejde mellem den sociale behandlingsindsats og sundhedssystemet for at kunne koordinere den sociale behandling med behandlingen af eventuelle samtidigt forekommende psykiatriskeog/eller somatiske problemstillinger i sygehusregi eller hos egen læge. Jo mere kokainbrugerens nære netværk inddrages, og jo hurtigere der trædes til med hjælp, desto større er sandsynligheden for, at kokainbrugeren kommer ud af sit misbrug og fortsat har familie og venner, der kan bidrage til at hjælpe ham eller hende igennem. Tilbud skal tilrettelægges, så de imødekommer gruppens særlige profil og behov, f.eks. være åbent uden for arbejdstid og være opsøgende i de miljøer, hvor kokainbrugerne opholder sig. Ligeså skal der være behandlingstilbud af kortere varighed, hvor det er muligt at fortsætte sit normale liv ved siden af. Tilbud skal være åbne over for brugere, som i første omgang kun ønsker at reducere deres forbrug, da krav om total afholdenhed ofte skræmmer mange væk. Erfaringer viser, at næsten alle gennem behandlingen ender med at vælge afholdenhed som mål. Gruppen af kokainbrugere ser det ofte ikke som en mulighed at henvende sig til behandlingssystemet for stofmisbrugere. Derfor er det vigtigt, at kommunerne gør opmærksom på deres tilbud f.eks. i lokale medier, på uddannelsesinstitutioner, apoteker, biblioteker mv. Anbefalinger specifikt vedr. de mest socialt udsatte borgere med kokainmisbrug Der er for den mest udsatte gruppe behov for refugium-tilbud med omsorg og pleje, der kan give stofafhængige mulighed for at få ro og aflastning. Tilbuddene til de mest udsatte skal være tilpasset brugerne med en nem og hurtig tilgængelighed til behandling og støtte, f.eks. tilbud med ikke-bureaukratiske henvisningssystemer og uden visitation. Til gruppen af de mest socialt udsatte og marginaliserede stofafhængige vil fremskudt gadeplanindsats baseret på tværfaglig og tværsektorielt samarbejde kunne hjælpe den enkelte persons sociale situation. Det vil f.eks. kunne medvirke til at forebygge tab af kontanthjælp, give mulighed for opskrivning til boform eller behandling. Metoder så som Case Management og ACT er her relevante til at løfte den opsøgende, helhedsorienterede og koordinerende skadesreducerende indsats, der samtænker diverse sociale og sundhedsmæssige tilbud af behandlingsmæssig og omsorgsmæssig karakter med myndighedsopgaven Forslag til nye initiativer Kombination af kokain- og hashmisbrugsbehandling Det foreslås, at der fra centralt hold tages initiativ til videre udvikling af behandlingsmodeller, der kombinerer behandling af kokainmisbrug med behandling af hashmisbrug. Erfaringer fra Københavns Kommune viser, at hash- og kokainmisbrugere supplerer hinanden godt i grupper og giver en mere ligelig kønsfordeling i grupperne, hvilket også er givtigt. Ca. 90 % af de behandlingssøgende kokainmisbrugere i Københavns Kommune er mænd, for hash er det %. 6 6 Dorrit Pedersen. Rapport om gruppebehandling af hash- og kokainmisbrug målgrupper, metode og resultater. Socialforvaltningen, Københavns Kommune. Februar 2010.\n17 17 Undersøgelse om de socialt marginaliserede med kaotisk blandingsmisbrug Det foreslås, at der med fokus på de socialt marginaliserede personer med kaotisk blandingsmisbrug fra centralt hold tages initiativ til at gennemføre en nærmere undersøgelse af kokainproblemets omfang. Det skal i den forbindelse undersøges, hvilke indsatsproblemer der gør sig gældende i forhold til denne gruppe. Undersøgelsen skal samtidig afdække, hvorvidt der inden for gruppen er særlige risikogrupper, f.eks. unge indvandrere og psykisk syge, hvis problemer komplicerer indsatsen yderligere. En sådan undersøgelse vil kunne give en dybere indsigt i området og dermed en større sikkerhed for, at de udviklingsinitiativer, der tages, er adækvate og relevante og imødekommer netop det særlige i kokainproblemet. Kompetenceudvikling mht. socialt marginaliserede med kaotisk blandingsmisbrug Ligeledes foreslås det, at man i det initiativ til uddannelse på diplomniveau, som p.t. er undervejs på stofmisbrugsområdet, indtænker det særlige kompetenceudviklingsbehov, som lokale frontmedarbejdere har i forhold arbejdet med de socialt mest marginaliserede personer med kaotisk blandingsmisbrug. Her tænkes der særligt på udvikling af frontmedarbejderens kompetencer til at kunne medvirke til at varetage koordinations- og vejledningsopgaver samt tilrettelægge en helhedsorienteret indsats mv. Sigtet hermed skal bl.a. være at forebygge, at der sker en forværring af de pågældendes situation i overensstemmelse med eksempelvis formålsbestemmelsen i servicelovens 81.\n18 Lægelig behandling og sundhedsfaglig indsats i øvrigt Situation Samtidig med den stigende udbredelse af kokain registreres der flere indlæggelser med kokainforgiftninger på landets skadestuer og flere kokainrelaterede indlæggelser i det psykiatriske behandlingssystem. På europæisk plan udgør kokain et stigende folkesundhedsproblem i EU, og kokain er den næsthyppigste årsag til søgning til misbrugsbehandling i EU. Det er de regelmæssige brugere og de afhængige brugere, som har behov for lægelig behandling og sundhedsfaglig indsats i øvrigt. Der findes ingen modgift mod kokain. Behandlingen er symptomatisk, dvs. at den retter sig ind efter de symptomer, som forgiftningen afstedkommer i den konkrete situation. Akut forgiftning i let og moderat grad bedres ofte spontant i rolige omgivelser uden behandling. Stofinducerede psykiske tilstande som paranoid-hallucinatoriske psykoser, depressive tilstande og angsttilstande kan indicere specifik behandling, hvis de ikke svinder spontant i løbet af dage. Psykotiske symptomer behandles i den akutte fase med benzodiazepin. Ved forgiftning med centralstimulerende midler er der stor følsomhed over for bivirkninger af antipsykotika. Krampeanfald, kardiovaskulær og respiratorisk insufficiens behandles efter sædvanlige principper. Det samme gælder behandling af delirium. Med meget lille succes har lægeordineret kokain tidligere været afprøvet med det formål at reducere abstinenssymptomer og forebygge tilbagefald. I Storbritannien kunne læger i begrænset omfang behandle med kokain indtil 1968, hvor en national reform satte en stopper for denne form for substitutionsbehandling. Der er efterhånden afprøvet en lang række medicinske præparater, heriblandt disulfiram kendt som Antabus, i forsøget på at finde et farmako-terapeutisk bud på forebyggelse og behandling af kokainmisbrug. Resultaterne har indtil nu været ganske beskedne, om end der inden for de sidste år er tegn til gennembrud på enkelte områder. Den medicinske strategi involverer forskellige angrebspunkter i forhold til kokainets virkning. I fokus er bl.a. signalstoffet dopamin, som spiller en central rolle i hjernens belønningssystem. Hovedparten af forsøgene går netop på enten at blokere for virkningen af dopamin eller at øge mængden af dette signalstof. Blokering for virkningen af om end ikke selve lysten til kokain skulle man teoretisk set opnå gennem blokade af hjernens dopaminreceptorer. En stribe præparater er undersøgt med pauvert resultat. Ved stimulation af dopaminreceptorerne er målet derimod at opnå en jævn og stabil påvirkning af disse, således at trangen til kokain falder. Blandt de undersøgte præparater er bl.a. modafinil, som øger mængden af dopamin i hjernen. Modafinil anvendes allerede i behandlingen af ADHD. Vaccination vil måske være en mulig behandlingsteknologi i fremtiden. Metoden har gennem de sidste 10 år avanceret fra eksperimentelle dyreforsøg i laboratoriet til forsøg med frivillige forsøgspersoner. Strategien ved en vaccination er at inaktivere kokain-molekylerne, før de trænger fra blodbanen og ind i hjernen. Inaktiveringen sker ved hjælp af kokain-specifikke antistoffer, som produceres af kroppens immunsystem som reaktion på vaccinationen. Resultatet bliver i sidste ende, at selve rusvirkningen udebliver, men derimod ikke trangen til stof. Dette forhold implicerer nogle etiske overvejelser og diskussioner om vaccinationens berettigelse som behandlingstilbud. 7 Kilder: Narkotikasituationen i Europa 2009 (EMCDDA, 2009), Vejledning om den lægelige behandling af stofmisbrugere i substitutionsbehandling (Sundhedsstyrelsen, 2008), Treatment of problem cocaine use. A review of the literature (EMCDDA, 2007) og Cocaine and crack cocaine: A growing public health issue (EMCDDA, 2007).\n19 19 Efter en periode med amerikansk dominans på området gennemføres der aktuelt en række europæiske forsøg med medicinsk behandling af kokainmisbrug. I England undersøger et klinisk forsøg effekten af modafinil i kombination med det sociale behandlingsprogram contingency management hos personer, som er i substitutionsbehandling for opioidafhængighed, og som samtidig bruger crack, jf. afsnit 1 i bilag 2. I Holland har man iværksat fem kliniske forsøg, der undersøger effekten af en række præparater bl.a. stimulerende forbindelser som dexamfetamin og modafinil. I Spanien og Italien har man som multicenterforsøg iværksat den hidtil største undersøgelse af kokainvaccinen TA-CD med flere hundrede deltagere. Tidligere forsøg med vaccinen i USA har påvist reduktion af kokainforbrug hos forsøgspersoner og øget fastholdelse af disse i behandling Udfordring Det stigende antal rusmiddelforgiftninger, som behandles på danske skadestuer, afstedkommer et behov for bedre viden om forgiftningsmønstre, symptomer og behandlingsprincipper Forslag til nyt initiativ Analyse af behovet for vejledning til skadestuer mv. Det foreslås, at man fra centralt hold analyserer behovet for en vejledning til brug for skadestuer samt psykiatriske og andre afdelinger, som modtager rusmiddelforgiftede patienter. En eventuel vejledning skal kunne bruges som beslutningsstøtte i den kliniske situation, herunder give praktiske anvisninger på kardinalsymptomer, diagnostika og behandlingsprincipper.\n20 Behandling i fængslerne Situation Adfærd og efterspørgsel i fængslerne De indsattes misbrugsmønster er i høj grad præget af de aktuelle rammer for deres adfærd i form af indespærring. Ved indespærring i stærkt begrænsede omgivelser typisk i lukkede fængsler og en hverdag, hvor en betragtelig del af tiden endvidere tilbringes i enrum, er kokainens virkning og egenskaber for de flestes vedkommende ikke attraktive. En kunstigt skabt energi kombineret med rastløshed harmonerer ikke med et udbredt ønske hos de fleste om at få tiden til at gå hurtigt, hvortil kommer, at det er forbundet med stærkt ubehag at sidde indespærret i lukket fængsel i en nedtur med abstinenser for kokain. Et (mis)brug af hash og opioider understøtter i langt højere grad et sådant behov, og det afspejler sig endvidere også til en vis grad i efterspørgslen af, hvilken slags behandling man gerne vil have. Graden af frihed i de åbne fængsler er større end i de lukkede fængsler, og det har formentlig en betydning for adfærden og dermed efterspørgslen på stoffer, som kan understøtte denne adfærd. Flere af de åbne fængsler kan det seneste år oplyse om et formodet øget kokainmisbrug blandt de indsatte, uden at det dog har kunnet dokumenteres. Det lukkede statsfængsel i Nyborg har siden 2004 haft en særlig behandlingsafdeling, hvor målgruppen var misbrugere af centralstimulerende stoffer (typisk kokain og amfetamin). Da tilbuddet blev planlagt i 2003, var situationen den, at de daværende amtskommuner meldte om en stigende efterspørgsel på specifik behandling for kokainmisbrug. Der var da også en vis efterspørgsel på den nye afdeling, men erfaringerne viser, at en del af de indsatte, som havde et kokainmisbrug, reelt havde et blandingsmisbrug, hvori kokain blot indgik. Efter samme model som ovenfor omtalte behandlingsafdeling i Statsfængslet i Nyborg huser det åbne statsfængsel Søbysøgaard en behandlingsafdeling for kokainmisbrugere og andre misbrugere af centralstimulerende stoffer. Afdelingen har eksisteret siden 2006, og tilbuddet synes at være relevant, om end antallet af deltagere i behandlingen har været svingende. Således var 40 indskrevet i 2007 og 16 i 2008, mens der i 2009 var 31 personer i behandling i fængslet. Målgrupperne i de to fængslers behandlingsafdelinger er i 2009 blevet udvidet til også at omfatte misbrug af andre stoffer. De rene kokainmisbrugere ønsker nok behandling, men foretrækker et mindre intensivt tilbud, som ikke identificerer dem alene som misbrugere. Dette har gjort, at målgruppen har været vanskelig at motivere til det bestående tilbud. Alle fængsler har tilbud om hashbehandling i dag, da hash vurderes at være det hyppigst anvendte rusmiddel af alle. I Statsfængslet i Jyderup vurderes det, at en del af de indsatte, som efterspørger hashbehandling, har et ikke ubetydeligt misbrug af kokain. Kokainmisbruget har endvidere i flere tilfælde vist sig at være det mest dominerende. I disse tilfælde tilbydes den indsatte overførsel til Statsfængslet Søbysøgaard, men som oftest afslår den indsatte en sådan flytning ud fra et ønske om ikke at komme geografisk for langt væk fra familien, da det vil påvirke muligheden negativt for at få besøg under afsoningen. Endvidere oplyser flere indsatte, at de ikke kan se sig selv på en decideret behandlingsafdeling, men at de gerne ville have mulighed for at tale med behandlere i ambulant regi. En opgørelse foretaget af kriminalforsorgen den 18. december 2008 viste, at lige godt hver femte indsatte, som oplyste at have haft et forbrug af narkotika 30 dage inden indsættelsen, har haft centralstimulerende midler som det foretrukne stof forud for indsættelsen (men ikke nødvendigvis kokain). Tallet afspejler sig som nævnt ikke i efterspørgslen på behandling, hvilket kunne indikere, 1) at forbruget ikke er så omfattende, at det opleves som et problem af den enkelte indsatte, 2) at forbruget nok er omfattende, men at den enkelte indsatte ikke er motiveret for


Genlæs livechat: Morten Østergaard bombarderet med spørgsmål fra Politikens læsere - politiken.dk\nSpørg om corona 14. maj 2020 kl. 11.51\nRadikale Venstres politiske leder Morten Østergaard sidder klar torsdag mellem klokken 13.45-14:45 og svarer på udvalgte spørgsmål om corona.\nRadikale Venstres politiske leder Morten Østergaard sad klar mellem klokken 13.45-14:45 og svarede på spørgsmål om corona.\nI aften samles partilederne fra Folketingets partier til tv-transmitteret debat under overskriften ’Hvordan får vi Danmark tilbage?’ Indtil kl. 14.45 svarer Radikale Venstres politiske leder Morten Østergaard på læsernes indkomne spørgsmål om genåbning og den politiske håndtering af coronakrisen.\nFolketingets partier er enige om de næste faser i genåbningen af Danmark


Ethjulede cykler: 2016\nEthjulede cykler er sjove\nEthjulede cykler -Tips og tricks\nGode tilbud – på de ethjulede cykler, bliver der flere og flere af rundt omkring i Danmark. Når man ser på en almindelig morgen foran skolen eller på skolevejen, kan man se de unge komme kørende på deres ethjulede cykel. De unge har simpelthen taget trenden til sig for alvor. Hvis du for alvor vil have en god cykel, skal du nok ikke købe de aller billigste på markedet. Ikke at prisen skal bestemme, men det er mere den gode kvalitet der er vigtig for at få en god og velfungerende oplevelse på den ethjulede cykel. Jeg anbefaler shoppen a24.dk som har et ganske fint og velassorteret udvalg til børn, unge og voksne som vil prøve kræfter med sporten.\nJa, det er en sport. Og der bliver allerede holdt mesterskaber med forskellige decipliner indenfor de ethjulede cykler.\nI Kina har de ethjulede cykler på skoleskemaet. De mener at børnene bliver endnu klogere end nogensinde før, hvis de også lærer kunsten, at køre på ethjulet cykel. De tager en time på cyklen hver morgen før de skal ind og sidde. Det giver mere focus i hverdagen og bedre koncentration samt den motorik der skal til mange andre opgaver i livet. Selv skolelæreren synes det er et fantastisk redskab som skal efterprøves. Selv i Danmark, er man begyndt at forske lidt mere i adfærd og vaner som inkluderer de ethjulede cykler.\nNår først de små skoleelever kører på ethjulet cykel med skoletasken på ryggen, så ved man det er alvor. Allerede som 6-7 årig starter de med de små velfungerende 16″ ethjulede cykler. Ufatteligt at de kan holde balancen i så tidlig en alder, men de er jo hurtige til at lære. Jeg selv, har aldrig kunnet finde ud af at holde balancen. Måske jeg er ved at være for gammel, og ikke tør give slip på hverken mig selv eller gelænderet jeg holder i, og samtidig virker det som om at det er meget svært at lære.\nLuften i den ethjulede cykel skal være meget præcis. Ikke for hårdt pumpet og heller ikke for flad. Begge dele ødelægger styringen totalt.\nHvis du selv vil prøve at køre, kan du få et par tricks som jeg fik af en ung mand. Hold foden på den ene pedal, og træd lidt tilbage, mens du sætter den anden fod op på pedalen. Det lød jo nemt, men det er det altså ikke. Men der skal nok bare trænes nogle timer. Selv hoppede han bare hen over sadlen med den ene fod på pedalen og kørte væk igen. Det kommer med øvelsen, sagde han og vinkede provokerende.\nNår du skal købe en ethjulet cykel til datteren eller sønnen, er der nogle småting du bør vide. Hvis barnet ikke er så højt når han/hun får den første ethjulede cykel, kan man save af sadelpinden. Der skal dog altid være 5-6 cm. nede i stellet for at pinden kan holde. Det er dog ikke så svært at finde en ny sadelpind når det bliver tid til det. De fleste shops på nettet forhandler dem. De skal være 25,4 mm. i diameter, hvis det er til en QU-AX eller Only One. Det er de mest solgte mærker med den rigtige kvalitet og holdbarhed.\nJeg håber du kunne bruge denne lille mini guide. Held og lykke med dit køb af ethjulet cykel.\nIndsendt af Webmaster kl. 01.20 Ingen kommentarer:\nAnsvarlig for hjemmesiden http://tabersiden.dk


Hvad skal vi med DF? – Ekstra Bladet\n23. feb. 2021 kl. 06:00\nHvad skal vi med DF?\nHVIS DANSK FOLKEPARTI vil gøre comeback efter det største fald i vælgeropbakning i dansk politiks historie, skal de kunne svare på et ubehageligt spørgsmål:\nHVAD SKAL VI med Dansk Folkeparti? Hvad mister danskerne, i fald DF ikke længere findes?\nSOM BESKREVET I Ekstra Bladet i går har den direkte konkurrent, Nye Borgerlige (NB), ikke alene revet den politiske hovedstol – stram udlændingepolitik – bort under DF, men tillige ifølge meningsmålingerne taget vælgerne med. Ved et valg i morgen står Nye Borgerlige til næsten en firedobling og DF til endnu en nedtur oven på den halvering, der fandt sted ved valget i 2019.\nOG HVAD DF IKKE har mistet til NB, taber de til Socialdemokratiet, der ligeledes har overhalet partiet indenom på kernepolitikken.\nDANSK FOLKEPARTI HAR således sejret ad helvede til. Partiets særlige politik er blevet alles, og triumfen har gjort DF overflødige.\nFORNEMMELSEN FOR FOLKELIG retning er blevet borte i en blanding af symbolpolitik, kagefejringer og fifleri med EU-penge. Den sikkerhed, hvormed Dansk Folkeparti engang førte sig frem som en folkelig korrektion til den gamle magtpolitiks virkelighedsfornægtelse, er forvandlet til det modsatte.\nTHULESEN DAHL OG HANS PARTI mistede retten til bare at være imod, da man oven på valget 2015 blev største borgerlige parti og ikke for alvor turde anvende mandatet. Ingen kan lide nikkedukker.\nOG UANSET HVOR MEGET Pia Kjærsgaard – der som formand for Folketinget tillige nåede demokratiets højeste post – i de senere år har fremmanet eliten, MeToo-bevægelsens overdrev eller ’klimatossernes’ dagsorden som erstatning for sin tabte fjende, er man ikke længere frihedskæmperen.\nDET ER EN AF DE væsentligste pointer i nyere dansk politik: Historien om ’Lex Pia’. Det er loven, der siger, at Pia Kjærsgaard og Dansk Folkepartis berettigelse aldrig var, hvad de gik ind for, men derimod, hvad de var imod, og hvem de havde imod sig.\nNÅR MAN FØRST HAR VUNDET og ikke bare er blevet stuerene, men har siddet på de fineste pladser, kan man ikke hævde at være en rebel og imod ’magten’. ’Hvad har I selv foretaget jer,’ dukker op som et berettiget spørgsmål i alle sammenhænge.\nHVIS NOGEN TROR, det afgørende for DF er, om Thulesen Dahl skiftes ud med Morten Messerschmidt, eller om Inger Støjberg vælger DF frem for Nye Borgerlige, tager de fejl.\nDET INDLEDENDE SPØRGSMÅL er det afgørende. Og der ser ikke ud til at komme noget godt svar.


Sportstaske - Chocolate Brown -\nSportstaske – Chocolate Brown\nSportstasken er en ny-klassiker inden for lædertaske design. Vi træner og dyrker sport som aldrig før, og i takt med vi går mere og mere op i vores udseende, skal sportstasken, som accessory også være i fin form. Sportstasken fra Velorbis er designet til både mænd og kvinder, Sportstasken kan også bruges som weekendtaske eller rejsetaske til stilbevidste herrer og damer.\nKategorier: Gym Bags, Alle produkter, Alle tasker, Lædertasker til herrer, Lædertasker til damer\nVores nyeste skud på stammen er Gym Bag’en eller sportstasken som vi også kalder den. Sportstasken i fuld læder er primært udviklet til dig, der går op i din træning og udseende. Til dig der dyrker meget motion, såsom cross-fit, fitness, styrketræning, gymnastik, håndbold, fodbold etc.\nLædersportstasken er produceret af kraftigt bøffellæder. Bøffellæder er meget slidstærkt og har et råt udtryk, som kun bliver mere lækkert at se på, når det med tiden får patina.\nTasken har et stort rum til dit sportstøj, samt en indvendig lynlås lomme. Sportstasken kommer med en justerbar skulderstrop af fuld læder. Læderremmen har påsat en lille skindpude. Skindpuden skåner skulderen og gør tasken behagelig at bære.\nAlle syninger og bæremekanismer er ekstra forstærket for at holde et højt kvalitetsniveau, og gør sportstasken ekstra slidstærk. Lædertasken er designet med kraftigt bomuldsfor indvendigt.\nVelorbis har mere end 10 års erfaring i design og produktion af laptop lædertasker, og vi giver dig udvidet garanti på 5 år dækkende brud på hardware og syninger. Alt du skal gøre er at registrere dit produkt på vores hjemmeside.\nFor optimal beskyttelse anbefaler vi, at give lædertasken en neutral/ufarvet læderbalsam. Behandlingen vil gøre skindet en anelse mørkere, men sikrer tasken mod pletter og skjolder forårsaget af vand og olie. Læderbalsam fjerner/minimerer den tekstur det rå bøffelskind har (slidt look) og giver et mere ensartet udtryk.\nRengør tasken med en tør klud\nPåfør ‘Cleaner’ produktet. Alle taskens synlige flader indsmøres\nLad tasken tørre i 24 timer\nPåfør læderbalsam. Alle taskens synlige flader indsmøres\nLad tasken tørre i 24 timer.\nOBS! Ikke behandlede lædertasker kan afgive farve, hvis læderet får vand og kommer i kontakt med lyse stoffer og/eller tekstiler.\nJa – rem medfølger i ægte læder


Ambulatoriet varetager forundersøgelser og kontrollerer inden for de ortopædkirurgiske fagområder, der behandles i Ortopædkirurgisk Afsnit, Frederikshavn.\nHvis du er henvist til os for første gang, er det i Ambulatoriet, at lægen undersøger dig og vurderer, om vi kan hjælpe dig med en operation.\nDet er også her, at lægen kontrollerer de patienter, som har behov for kontrol efter en operation.\nAmbulatoriet er bemandet med ortopædkirurgiske speciallæger fra Aalborg Universitetshospital, sygeplejefagligt personale fra sengeafsnittet samt sekretærbetjening.\n97 64 19 17\nNår du møder, bedes du melde din ankomst i afsnittets reception.\nBrug af opholdsstuen på afsnittet\nTil afsnittet hører der en opholdsstue, som du er velkommen til at bruge.\nSe vores pjecer om de undersøgelser og behandlinger, vi foretager i Ortopædkirurgi Frederikshavn.


aflastning | lex.dk – Den Store Danske\nAflastning, befrielse fra en byrde eller et besvær. Serviceloven nævner aflastningsordninger som eksempel på, hvordan kommuner kan hjælpe familier med behov for særlig støtte, oftest familier med hjemmeboende, svært handicappede børn/voksne. Der kan tilbydes ophold på aflastningshjem (døgninstitution) eller hos en aflastningsfamilie.\nFormålet er at give familien et pusterum i en ellers belastet hverdag, at give den handicappede mulighed for alternative oplevelser med ligestillede og at iværksætte træning og stimulering. Ordningerne er fleksible antal opholdsdage, træning mv. og gratis for familien.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Varmer, Glen; Schultz, Trine: aflastning i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/aflastning