I de seneste år, de traditionelle juleskikke (julemand, gaver, juletræ, stearinlys) uløseligt sammenvævede elementer af kinesisk mytologi Horoscopic fejre nytår i henhold til den månekalender. Her og nu, på tærsklen til ferien, alle de mennesker, der er involveret i dette spil, begynder at drøfte spørgsmålet om, hvordan man kan tjene til fordel for den mytiske Gule Jord Gris, protektor kommer i 2019, at hun havde bragt til huset af sundhed, lykke, kærlighed og rigdom. Først og fremmest, værtinden tænkte: hvad fødevarer bør være på en festlig nytår bord og en menu til nytår 2019 at gøre?\nnytår - det er en vidunderlig, mystisk lille ferie, at mange fejrer derhjemme. Selvfølgelig, nogen drømmer og om gallamiddagen i restauranten! Men mange af os vil gerne enkelt og komfortabelt overnatter hjemme hos de mennesker, der er tættest på bordet, rodet med kære og lækre retter. Så ofte, forsøger vi at lave en restaurant, et hjem enkel, nem og billig, men det er nødvendigt, i dette tilfælde, den oprindelige, meget velsmagende og lækker nytårsmenu. Hvis du ønsker at fejre derhjemme, er det tid til at oprette din liste af retter, vælge den rigtige for dig jule opskrifter 2019.\nvarme og kolde snacks i nytårsmenu\nGris - altædende dyr, derfor, den eneste begrænsning på udvælgelsen af fødevarer kan kun være etisk plan: kødretter er ikke nødvendigt at koge svinekød. Derfor er de traditionelle gelatineret svinekød ben erstatte sky af kylling eller oksehaler.\nkan yde til din ferie menu til nytår 2019 lækker hjem saltisons kylling. Findes på sitet trin for trin opskrift fotos vil vise dig hvordan man laver denne parabol er let at fordøje i multivarka. Denne kolde appetitvækker passe perfekt ind i en festlig familie middag, organiseret for et møde i år af Pig.\nEn anden, ganske billigt for indgående ingredienser, men meget velsmagende og lækker ret til nytår bord - kylling proppet pandekager med kød. Som det kan ses af billedet, på nytårsdag bord så koldt snack vil se meget imponerende.\nOg to retter, som jeg ikke kan foreslå at medtage på listen over nytår snacks. Denne lækre kød terrine af kylling med svampe og peberfrugter.\nOg en enestående smag, lækker og sødmefyldt bud liver gryde med roer.\nom en liste over hot appetitvækkere, pattegris med peberrod erstatte lækker lam ben bages i ovnen.\nI denne del af nytårsmenu vil passe så godt, ovnbagt gås eller and med æbler. Fremragende pasform og proppet hel kylling grød. Trin for trin opskrift dekoreret med billeder fortæller i detaljer, hvordan at fjerne fra en kylling slagtekroppe knogler.\nAf den måde, grisen kan lide grød, så de retter tilberedte ris, boghvede, majs eller nymodens bulgur, skal være til stede ved bordet. Dette kan være en traditionel pilaf med lam eller kanin, og kan være en ganske usædvanlig fad - lækker pilaf med kikærter og kylling.\nFor vegetarer og observere advent, egnet opskrift grøntsag pilaf med svampe svampe.\nHvis din nytårsmenu og skal omfatte meatless måltider eller du bare elsker de fisk, skal du sørge for at nævne det makrel bagt i ovnen med løg og velsmagende ris side parabol.\nFortrinsvis i en nytårsmenu bliver retter fra bælgplanter, for eksempel den georgiske lobio af røde bønner.\nAndre enkle og lækre opskrifter på varme og kolde forretter, kan du vælge din egen i de relevante dele af hjemmesiden.\nNye salater År for Gris\nOrdningen farve af ferien bordet skal være lyse og munter, med dominans af gul og orange. Sættet af flere lag salat af gule frugter og grøntsager - peberfrugt, majs, græskar, bananer, citrusfrugter, med æg og ost, svampe og nødder, dekoreret med sjove grise - et symbol på året 2019 - fra kogte æg og Grisling fra ph.d. pølse, gulerødder eller hatte svampe og øjne som sorte oliven gøre en farverig stadig liv bordet.\nI betragtning af den orientalske motiver festligt bord, godt supplement nytårsmenu hvad nogle orientalske retter. Du kan fremstilles for eksempel søgte en lys og prangende koreansk salat med Funchoza og grøntsager.\nEller lette salater fra kinakål, for eksempel kylling salat med mayonnaise, kinakål og kiks.\nOg sørg for at medtage i din menu til nytår 2019 er til rådighed, men usædvanlige og originale parabol for os - arabisk salat tabbouleh med bulgur.\nNogle af de ovennævnte foreslåede enkle og lette salater, ved den måde, vil være en fremragende erstatning for traditionelle salat "Olivier" at observere hurtigt. I år grisen jorden ikke glemme jordnødder - jordnødder. Tilføj den til salater eller bare lagt på bordet i et smukt fad.\nBagning og desserter til nytår 2019\nOg selvfølgelig, sparsommelige dyr sætter pris på hjemmelavede kager, sjov og kreativt henrettet, for eksempel i form af ruller i form af svin med en fyld-overraskelse indeni. Forslagene nedenfor hjælper med video opskrift til at bage dit eget hjem disse søde smågrise med en overraskelse.\nHvordan til at bage en usædvanlig, smukke og lækre jule cookies i form af svin fra dejen, så tjek denne video.\nHvis du ønsker at bage en kage, kan du bruge denne video-opskrift og kog kage "De små grise i mudderet."\nNå til udsmykningen af bordet, til forberedelsen af de jule kager og desserter børn og lave mad med dem sjove godbidder i form af en maskot for det nye år 2019. Din malyshnya vil blive glad.\nDrinks til nytår bord\nJul desserter og drikkevarer, også bør være lyse. Af alkohol - det kan være champagne, likører, cognac og whisky. Fra blød - en række saft og hjemmelavede drikkevarer. Vær sikker på at tage sig af, og der var på bordet en masse tangeriner, som symboliserer rigdom og succes. Og efterbehandling indlæg om nytårsmenu i 2019, jeg ønsker at tilbyde to videoer hvor som helst kulinarka værtinde vil præsentere sin test menu til nytår bord, og vise, i detaljer, hvad og hvordan de vil forberede en særlig middag derhjemme. Den første video med opskrifter fra en erfaren forfatter Zhanna Reshetitskaya.\nOg for det andet, det viser forfatteren Marina Mikhina lækre opskrifter\nTja, det er alle ideer om, hvad at lave mad til nytår 2019 velsmagende og billig, var vi i stand til at passe i dette indlæg. Vi håber, at når du kommer til dette punkt, du allerede ved præcis, hvad menuen skal være i året for den Gris er på dit skrivebord. ???? Jeg er sikker på, at alle forbrugere vil blive glade, hvis du er i det mindste delvist medtaget i sin liste over tilgængelige og demonstreret her er meget lækker, ved hjælp af design ideer. Utvivlsomt, din Nytårsmiddagen er udsøgt og uforglemmelig og festlig menu på nytårsaften 2019 vil ikke kun enkel og billig, men også eksklusivt, originale og mest lækre. Godt Nytår!


Dansk Senior Kontakt | Senior Kontakt\nJeg accepterer Vilkår og betingelser og Fælles side på Senior-Kontakt\nDet er aldrig for sent at lede efter en partner. Opret gratis en profil på Senior Kontakt!. Vi har samlet Danmarks bedste senior singler her.\nSenior Kontakt - Danmarks bedste mødested for seniore\nSenior kontakt er stedet for dig som drømmer om at tilbringe tid med andre mennesker. Stedet for dig der er ensom, eller søger flere sociale kontakter i din hverdag. Her kan du finde andre friske seniore der også søger efter nye venskaber eller efter at (gen)finde den store fantastiske kærlighed.\nSom senior kan man opleve på ny at have meget fritid. Efter man er gået på pension er hverdagene ikke længere fyldt op af arbejde, og nye interesser og hobbyer skal findes, for at fylde tiden ud. En ny tid er kommet, hvor der er plads til at livet kan byde på nye udfordringer og glæder. Men hvorfor møde disse glæder og udfordringer alene? Fordi man er blevet ældre betyder det ikke at man ikke på ny kan blive forælsket – eller stadig har tid til at prøve det for aller første gang. Kærlighed har nemlig ingen alder! Det er dog ikke altid lige let at møde andre seniore der deler lige præcis dine ønsker om fremtiden og derfor kan du med fordel benytte dig af Senior Kontakt i din søgen efter andre friske seniore. Her har vi nemlig samlet mange andre seniore der også mener at livet har mere at byde på. På sitet har du mulighed for at møde og tale med seniore fra både Jylland, Fyn, Sjælland og øerne!\nPå Senior Kontakt har du nu muligheden for at kaste dig ud i nye eventyr med andre friske seniore. Her er stedet hvor i kan tale og bruge tid sammen. Stedet hvor i kan dele minder om en tid der er gået, og sammen få nye minder der er værd at bærer videre. Spild ikke tiden, men meld dig ind i dag! Dermed kan du allerede nu opleve hvor mange spændende og interessante mennesker der bare venter på at springe ud i nye eventyr med dig!


Maritim doktrinudvikling - sådan gør vi! - nr. 2 :: Krigsvidenskab.dk\nMaritim doktrinudvikling - sådan gør vi! - nr. 2\nAf kommandør Henrik Elbro.\nMy work brought me into close contact with officers from all services, and I came to understand that the Navy in particular did business differently.\nMilitært Tidsskrift (MT) har ønsket en afrunding af temaet vedrørende doktriner med fokus på processen omkring doktrinarbejdet i Danmark og hvorledes doktrinudvikling finder sted. I den forbindelse er jeg blevet bedt om, at redegøre for søværnets doktrinudvikling og for hvorledes denne indpasses i NATO- og den nationale proces. Efter at have opfrisket min hukommelse om indholdet af artiklerne i MT nr. 5/97 med temaet - "Maritim Doktrinudvikling " og atter studeret MT nr. 4/97 - "Luftstridskræfters mulig-heder" - og MT nr. 1/98 - "Hærens Doktrinudvikling" fandt jeg , at vedrørende maritim doktrin-udvikling er spørgsmålene allerede besvaret. Jeg kunne således blot begrænse mig til at henvise til de tre artikler om maritime forhold i MT nr. 5 og den efterfølgende artikel af orlogskaptajn T. 0. Jørgensen i MT nr. 2/98 - "Doktriner - anakronisme, fiktion eller blot en værnsspecifikfobi". Når chancen for at gøre yderligere bemærkninger til emnet doktriner alligevel er kommet mig i hænde, agter jeg at gribe den og redegøre for, hvorledes jeg finder, søværnet bedst fortsætter arbejdetmed "Maritime doktriner" og deres sammenhæng med øvrige doktrinkomplekser.\nDoktriner opfattes forskelligt\nIkke overraskende tager flere af de tidligere artikler udgangspunkt i NATOs definition på begrebet" Doktrin", og MTs temanumre om doktriner afdækker heller ikke overraskende, at begrebet opfattes differentieret alt efter hvilken uniformsfarve, der er knyttet til øjnene der læser. Forskellene afspejles allerede i temahæfternes titler "Luftstridskræfters muligheder", "Maritim doktrinudvikling" og "Hærens doktrinudvikling". For de to førstnævnte indebærer allianceforholdet, det operative miljø og stridskræfternes karakteristika en internationalitet, der har ført til den udvikling i doktriner, som temahæfterne skildrede.\nIndtil det tidspunkt, hvor jeg blev anmodet om at bidrage til MT emnedebat om doktriner, havde jeg kun anvendt ordet nogle få gange og alene på engelsk. Det var i arbejdet med at ajourføre introduktionerne til NATOs maritime operative og taktiske publikationer nødvendiggjort af udviklingen mod "Joint" og "Combined". I arbejdsgrupperne, der varetog arbejdet, medvirkede officerer i alle uniformsfarver og dækkende et bredt udsnit af NATOs nationer. På intet tidspunkt førte arbejdet til drøftelser, der havde lighed med debatten i MT og jeg opfangede ikke at "Doctrine" kunne være et problematisk ord. Det står mig nu klart, at ordet ikke kan oversættes til det danske ord "Doktrin" som dækkende for NATOs doktrindefinition. Ordet "Koncept" forekommer i den sammenhæng, at være en præcisere oversættelse til dansk og repræsentativ for de to værn, der i dagligdagen anvender engelsk som operativt sprog. Med dette in mente, har jeg forstået, at flyvevåbnets officerer opfatter doktriner som optioner, der kan bringes i anvendelse på alle krigens niveauer afhængig af situationen, de ønskede resultater og de rådige midler. Søværnets officerer opfatter doktriner som overordnede anvisninger, der kombinerer alliancens kollektive og medlemsnationernes individuelle maritime principper. Hærens officerer, har jeg forstået, opfatter doktriner som anvisninger på fremgangsmåder i forskellige faser af landkampen. På de udførende niveauer udmøntes doktriner i den flyvende verden i "Operationsinstruktioner", i den maritime verden i "Procedurer" og i den landmilitære verden i "Doktriner". Forskellene i opfattelsen af begrebet doktriner hidrører fra en lang udvikling, som reflekterer den virkelighed, som værnene har levet i og lever i snarere end en bevidst stræben efter at være forskellig. Lidt rammeligt kan vel konstateres, at ingen forsvarsgren har patent på begrebet doktriner, og at de inden for hvert værn udgør det professionelle, intellektuelle grundlag for værnets virke og indsats. Sådan bør begrebet anskues og sådan bør dets værnsvise applikation anerkendes og respekteres. Og mulighederne for inspiration og for at lære nyt er mangfoldige. De senere år har forsvaret oplevet en virkelighed, som vore ældre kollegaer måtte tilvejebringe i "Settings" til brug for studier, teoretiske spil eller øvelser. Alle taler vi udfra erfaring og citatet først i artiklen er i denne sammenhæng tankevækkende og kan med en vis kunstnerisk frihed i relation til situation, tid og sted påhæftes kommanderende generaler og admiraler fra andre "Services".\nFremtidig maritim "doktrinudvikling”\nMetodikken der i NATO ligger til grund for den maritime doktrinudvikling er vel afprøvet og løbende tilpasset våben-, sensor- og skibstypefremskridt samt kommunikations- og informatikudviklingen. Det samme gælder den ikke ubetydelige del af den maritime verden, der udgøres af "Maritime Air", hvadenten luftfartøjerne er skibs- eller landbaserede og eventuelt ubemandede. Som et direkte resultat af Golfkonflikten i 1990/91 forstærkede NATOs flåder via bl.a. MAS NAVAL BOARD bestræbelserne på at metodisere arbejdet med "Combined" og "Joint" begreberne og styrke doktrinudviklingen på området. Synlige resultater er f.eks. "The Inter Service Board" og "Allied Joint Publication 1" - Allied Joint Operations Doctrine -. For så vidt angår alliancens mari-time doktriner forekommer grundlaget at være i orden for de næste mange års aktive udvikling såvel maritimt som "Joint". Om nogen, vil vanskelighederne i den kommende maritime doktrinuvikling antageligvis hidrøre fra Partnership for Peace (PfP) og associerede aktiviteter samt indlemmelsen i NATO af nye medlemsnationer, hvor blandt de tre første kun Polen besidder en orlogsflåde. To områder frembyder ikke uventet problemer, nemlig teknik og sikkerhedsforhold. De hidtidige PfP- og "In the Spirit of PfP"-øvelser søværnets enheder har deltaget i har klarlagt, at teknisk udgør kommunikation og informatik de betydeligste hindringer, medens sømands-mæssige og skibstekniske forhold ikke er til gene for det umiddelbare samarbejde og en fælles udvik-ling. Det foreløbige flådesamvirke med de nye partnere har ikke overraskende afsløret , at de tidligere Warzawapagtflåder doktrinmæssigt givet kan bidrage med interessante aspekter og fremgangsmåder. Allerede tidligt i flådesamvirket med tidligere Warzawapagt nationer og de nye stater, der opstod ved afviklingen af Sovjetunionen , tilvejebragtes i MAS Naval Board regi simple proce-durer og regler som grundlag for et begyndende samvirke på det taktisk/operative niveau. EXT AC 1000 serien, hvor EXTAC er forkortelsen for experimental tactics1, blev udarbejdet til brug for fælles NATO og PfP øvelser og tog udgangspunkt i uklassificerede eller lavt klassificerede dele af NATOs grundlæggende taktisk/operative publikationer. Successen har været betydelig i relation til samarbejdet på havet og enheder fra de tidligere modparter sejler med en naturlig selvfølgelighed nu rundt ved siden af hinanden og ofte integreret i grupper. Denne på mange måder positive udvikling, rummer på den anden side risiko for, at NATOs flåders professionelle niveau daler og tempoet i fornyelsen af NATO maritime doktrin-kompleks bliver reduceret. Omfanget af PfP og "In the Spirit of PfP" og de dertil medgående res-sourcer hindrer, at NATOs nyeste og avancerede operative og taktiske fremgangsmåder af klassifi-kationsmæssige årsager, har kunnet øves i tilstrækkelig omfang og den eksperimentelle virksomhed har måttet indskrænkes.\nDet er min overbevisning, at den maritime doktrinudvikling også i fremtiden for Danmarks vedkommende må være integreret i NATOs maritime doktrinudvikling. Problemerne vil være, at overkomme tekniske hindringer og at finde den optimale balance mellem at passe på det doktrinkompleks vi har og at inddrage nye partnere i udviklingen på en måde, så den maritime verden ikke skal sejle rundt med "to sæt" doktriner.\nFremtidig "Joint” doktrinudvikling\nI landoperationer fremstår "Vand" som hindringer og anvendes derfor som operative grænser eller skillelinier. I klassiske maritime operationer fremstår "Land" som hindringer og udgør operative grænser. Luftoperationer er ikke på samme måde berørt af operative grænser stammende fra geografiske forhold. I landoperationer opereres i to dimensioner med fronter og linier, begreber der er uden betydning i maritime- og luftoperationer, hvor enhederne/grupperne individuelt må tilvejbringe den fornødne sikkerhed for operationerne i tre dimensioner. På konfliktscenen er luftmilitære- og maritime operationer aktuelle i alle faser af konfliktspekret. Det vil sige fra længe før en situation bliver til en begyndende krise, der udvikler sig til en konflikt, der måske ender med krigslignende tilstande eller regulær krig, fordi sådanne operationer ikke medfører flere suverænitetsmæssige konsekvenser, end man selv ønsker. Landoperationer vil altid og ufravigeligt medfører suverænitetsmæssige konsekvenser, og er derfor som hovedregel aktuelle i den senere del af konfliktspektret. Dertil kommer at indsættelse af landstyrker har en langt mere definitiv karakter end flåde- og flystyrker, der hurtigt kan føres frem og trækkes tilbage. Disse få og banale udsagn rummer ganske illustrativt nødvendigheden af at have fælles opfattelser for at kunne arbejde operativt sammen og samtidigt vanskelighederne ved at tilveje-bringe sådanne værktøjer. Indtil for ganske nyligt har problemet i større militære nationer været overkommet ved at råde over en fjerde "Service", nemlig marineinfanteri. I Danmark er marine-infanteri, omend gammelt, ikke et ukendt fænomen. Soldatesken var navnet på gruppen af landmilitært uddannede gaster, der tidligere var permanent om bord i orlogsflådens skibe. Og Bornholms Værn blev førhen omtalt som marineinfanteriet, måske fordi regimentsmærkets motiv er et skib eller måske fordi regimentsmærket er symbolet på særlige opgaver eller forhold ? Golfkonflikten blev, efter ophøret af den kolde krig, en effektiv "Eye-opener" for betydningen af "Joint operations". Personligt tror jeg, at den britiske indsat i Falklandskrigen i 1982 efterfølgende såvel i NATO som i de enkelte medlemsnationer har været til megen inspiration i udviklingen af "Joint" og "Combined" samarbejdsformer, der tvunget af omstændighederne begyndte at omfatte mere end traditionelle "Navy", "Maritime Air", TASMO og "Marines" måder at gøre tingene på. Det er min opfattelse, at doktrinudvikling må reflektere og doktriner dikteres af det operative miljø hvori de skal bringes i anvendelse og tilpasses det niveau, der er udførende. Hvor de operative miljøer møder hinanden må doktriner tilvejebringes, der binder tingene sammen i den udstrækning det ikke allerede er sket. Doktriner styres ikke alene af værnstilhørsforhold, men af det operative miljø og de operative konditioner der hersker, hvor enhederne indsættes. At opfatte begrebet "Joint" som værnsfælles er efter min mening misvisende og ufuldstændigt. Den rette forståelse af begrebet bør være - fælles indsats - eller flerværns indsats, hvor to eller måske alle tre værn løfter opgaverne sammen.\nIndpasning af maritim "doktrinudvikling" i NATO og den nationale proces\nSom redegjort for i min tidligere artikel har søværnets doktrinudvikling været integreret i og en del af NATO maritime doktrinudvikling fra alliancens start. Jeg har begrundet formodning om, at dette vil fortsætte med de justeringer af metode og emner, som medlemslandene bliver enige om. Jeg vil herefter, som anmodet, forsøge at beskrive hvorledes en national proces kunne tilrettelægges og samordnes, idet en fortsat integration i NATO processen er fundamentet. Ingen tvivl hersker i mit sind vedrørende behovet for en stærkere national markering udadtil, og jeg er overbevist om, at Danmark har noget at tilbyde i alle aspekter af doktrinudvikling. Det er også blevet tydeligt, at internt er der brug for at formidle oplysning for at skabe indsigt og forståelse samt deraf følgende gensidig respekt, inspiration og tillid til "Naboernes" måde at gøre tingene på. Som udgangspunkt vil jeg konstatere, at der i øjeblikket ikke eksisterer en national proces, men at værnene hver især har eller har medvirket til et hensigtsmæssigt og veletableret doktringrundlag, der er i konstant udvikling. Doktrinerne er forskellige og tjener varierende formål, hvilket ikke er overraskende, da grundlaget er vidt forskellige miljøer, der betinger vidt forskellige operationsmåder og -traditioner. Endvidere kan jeg konstatere, at doktrinudviklingen i NATO med nødvendige arbejds-redskaber og -metoder er ajour med udviklingen også i relation til nye aktuelle aspekter f.eks. "Joint" og "Peace Support Operations" samt kommende medlemslande og PfP-kredsen af nationer. Nationalt er vi godt klædt på med en nylig ajourført Forsvarskoncept og de operative kommandoers tillagte ansvar for doktrinudvikling inden for deres respektive ansvarsområder. I samarbejde med materielkommandoerne har de operative kommandoer organiseret sig og etableret særlige arbejdsprocesser netop med det formål respektivt at kunne bidrage til doktrinudvikling eller selv udvikle doktriner. Doktrin er godt, men for meget doktrin er ikke nødvendigvis af det gode. Opfattes eller oversættes "Joint" som "Værnsfælles" kan der skabes associationer om en ensartethed som begrebet i andre sammenhænge signalerer, og som ind imellem har til konsekvens at størstebrugerens måde at gøre tingene på nyder fremme. "Joint" betyder, at to eller flere "Services" er sammen om en opgave og også nationalt må betydningen være to eller tre værn, altså "Flervæms" I etableringen af en national proces finder jeg det vigtigt, at de forskellige doktrinopfattelser respekteres og fastholdes. Og at variationerne og mangfoldigheden i form og metode udnyttes til gensidig og fælles inspiration. I konsekvens heraf er det min holdning, at en decideret national proces formentlig er unødvendig. I stedet kunne etableres en "Policy", der reflekterer forskellighederne og samordner doktrinudviklingen, hvor der er berøringsflader såvel i niveau som i operationsformer. En sådan national policy kunne have Forsvarskoncepten som det overordnede grund-lag, for derefter at opridse hvilke af de mange bud på "Krigens Principper" dansk forsvar bekender sig til. Næst efter kunne fastlægges overordnede principper for dansk militær doktrinudvikling f.eks. ved at bestemme om denne skal være integreret i NATO doktrinudvikling, ren national eller differentieret afhængig af emne og forhold. Sluttelig kunne den indeholde anvisninger på overordnede arbejdsformer og metoder, der kunne sammenknytte de operative kommandoers allerede eksisterende strukturer f.eks. ved etablering af et "Koncept- og doktrinråd" under FKO med medlemmer fra de doktrinansvarlige myndigheder. At belyse et problem med illustrative eksempler har ikke sjældent vist sig nyttigt. Eksemplet jeg har haft i tankerne under skrivningen af dette indlæg var US militære reaktion på ambassadebombninger i Afrika i begyndelsen af August måned. Fra positioner i internationalt farvand i Rødehavet og Omangolfen afleverede US NAVY overfladeenheder krydsermissiler gennem lufthavet mod udvalgte mål på jorden i Sudan og Afghanistan. Et godt eksempel på US NAVYs nyligt udviklede koncept "From the Sea", hvor "Powerprojection" udføres fra det åbne hav uden suverænitetsmæssige komplikationer og i en situation med formel fredsrutine. Jeg finder eksemplet sætter debatten om doktrinudvikling i perspektiv. Som udgangspunkt blev antaget at dansk forsvar havde et problem, men føljetonen om doktriner og de tilknyttede foredrag i Krigsvidenskabeligt Selskab har medvirket til at afmystificere begrebet doktriner og klarlagt, at værnenes doktrinære grundlag i stort omfang er ajourført eller på vej dertil. At vi i værnene anvender en differentieret terminologi er ikke hindrende for en kommende styrkelse og koordinering af flerværnsarbejdet med udgangspunkt i Forsvarskoncepten.\nPubliceret den 3. mar. 1998\nDoktrin Hærdoktrin Maritim 1998 Årgang 1998\nFra udlandet 1961 - 8\nAnmeldelser 1930 - 5\nFodfolksmorteren og dens Anvendelse II - AMMUNITIONEN\nNye udgivelser Q4 2020


Kattegatcentret genåbner fredag den 29. maj\nHAJERNE I GRENAA HOPPER OP PÅ (SØ)HESTEN IGEN\nKattegatcentret havde et rekordår i 2019 og blev kåret som Nordens Bedste Akvarium for fjerde gang i begyndelsen af 2020 – men så kom coronakrisen. Kattegatcentret slikker sine sår, og er med rygstød fra rigtig mange danskere nu mere end parat til at genåbne fredag den 29. maj.\nDer skal meget til at ryste en 27 år gammel attraktion, men coronakrisen sendte lige som resten af verden Kattegatcentret ud i et stormvejr, og hele Danmarks Hajcenter har derfor været lukket siden 12. marts. Men efter de seneste udmeldinger fra myndighederne og opbakning fra rigtig mange danskere, glæder Kattegatcentret sig til endelig at kunne genåbne fredag den 29. maj kl. 10.\n”Vi glæder os simpelthen så meget til igen at kunne åbne for gæster. De sidste mange uger har ikke været sjove, men vi er både rørte og utrolig taknemmelige over den kæmpe opbakning, der er strømmet ind fra både børn og voksne. Det har uden tvivl hjulpet os igennem den seneste tid, og nu glæder vi os bare til at kunne give igen for fuld skrue med alt det, vi er bedst til – nemlig at formidle om havets forunderlige verden,” fortæller direktør i Kattegatcentret, Helle Hegelund.\nRekordår og rekord-kåring\n”Vi har lige udgivet et rekord-regnskab for 2019, hvilket vi selvfølgelig glæder os meget over – ikke mindst nu, hvor vi frygter et millionunderskud i 2020,” fortæller Helle Hegelund.\n”Vores økonomi er helt afhængig af vores besøgstal, så vi glæder os af hele vores hjerte til Kattegatcentret igen fyldes af glade børn og voksne, som kan blive bidt af havet, ligesom vi selv er. Vi kæmper for havet og håber, at rigtig mange har lyst til at støtte op om den vigtige sag,” fortæller Helle Hegelund.\nNår Kattegatcentret genåbner fredag den 29. maj kl. 10, bliver de danske sundhedsmyndigheders anvisninger fulgt til punkt og prikke, men man kan stadig opleve Danmarks eneste sandtigerhaj og alle de andre flotte og finurlige havdyr samt fiske krabber i Kattegatcentrets udendørs lagune.\nKattegatcentret genåbner for gæster fredag den 29. maj kl. 10\nI forbindelse med COVID-19 har Kattegatcentret været lukket siden 12. marts\nKattegatcentret frygter et underskud på 4-6 mio. kr. i 2020, hvor der ellers i budgettet var lagt op til et overskud på 500.000 kr.\nKattegatcentret har i lukkeperioden modtaget mange donationer fra sine gæster\nKattegatcentret har haft hjemsendt ca. 60-70 pct. af sine medarbejdere\n155.273 gæster besøgte Kattegatcentret i løbet af 2019, og det er det bedste resultat i 10 år\nKattegatcentret vandt i marts 2020 for fjerde gang den svenske turistpris ”Store Barnsemester-prisen” i kategorien Nordens Bedste Akvarium\nBliv klar til dit besøg - læs om corona og forholdsregler her\nKøb billet online - spar 10%


Livet på Vestegnen: februar 2016\nIndsendt af Birgitte B kl. 20.43 15 kommentarer:\nIndsendt af Birgitte B kl. 17.34 14 kommentarer:\n57 ulæste indlæg i min Bloglovin app. Puha, der bliver noget at tage fat på, når jeg kommer hjem på noget stabilt Internet.\nI aften er sidste aften. Vi har fejret den med guldnåle til ungerne, som har løbet henholdsvis 75 og 105 km på de dage, vi har været her. Trods svømmeture og alpinbakken så har de løbet ganske langt på tur.\nVi har haft en dejlig ferie med helt fantastisk føre. Vejret har virkelig været med os. I har kommenteret flittigt på de sidste indlæg og jeg lover at svare så snart som muligt.\nIndtil da så har jeg sat lidt stemningsbilleder fra dagens tur ind :) nu venter pakning og en god nats søvn.\nIndsendt af Birgitte B kl. 20.14 8 kommentarer:\nHvis jeg sidder i hjørnet af pejsestuen og holder telefonen lidt op i luften, så lykkes det at få en smule Internet.\nNok til at jeg kan tjekke Instagram og mails, men ikke nok til at jeg kan læse blog-indlæg på app'en.\nVi laver ikke meget mere end at slappe af, spise, løbe på ski, gå i svømmehallen og sove. Man bliver så ufattelig træt af den klare rene luft og al den motion.\nIndsendt af Birgitte B kl. 11.50 10 kommentarer:\nIndsendt af Birgitte B kl. 14.58 19 kommentarer:\nDisse fine krokus fandt jeg på min fødselsdag. Et fint forårstegn.\nNår jeg er hjemme i Danmark igen, efter ferien, ved jeg at det vil være mere lyst om morgenen og eftermiddagen. det vil være mere mildt i vejret og tættere på forår end før.\nJeg glæder mig allerede til flere farver og flere blomster.\nIndsendt af Birgitte B kl. 13.05 10 kommentarer:\nIndsendt af Birgitte B kl. 13.07 10 kommentarer:\nIndsendt af Birgitte B kl. 15.51 22 kommentarer:\nJo tættere jeg kommer på afgang til skiferien (fik jeg sagt, at det er fredag... og at jeg glæder mig), jo mere angst bliver jeg for at blive syg.\nJeg er godt nok vaccineret, men jeg synes, at der er en del omkring mig, der er nede med influenza, feber, opkast, dårlig mave, træthed osv.\nSelv har jeg skrantet de sidste par dage, men det bliver kun til en smule sløj. Ikke helt syg, men heller ikke helt rask. Så håber jeg, at det er væk til ferien.\nKrydser virkelig fingre for, at ingen af os bliver ramt for alvor.\nIndsendt af Birgitte B kl. 15.23 14 kommentarer:\nEtiketter: Familie, Ferie, Livet i almindelighed, Sygdom\nIndsendt af Birgitte B kl. 13.29 10 kommentarer:\nIndsendt af Birgitte B kl. 17.46 6 kommentarer:\nIndsendt af Birgitte B kl. 15.34 4 kommentarer:\nSå er der trukket en vinder af denne give-away.\nDet blev Marianne Lykke Nielsen, der blev den heldige vinder.\nMarianne - jeg har sendt dig en mail.\nIndsendt af Birgitte B kl. 07.44 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Birgitte B kl. 15.53 8 kommentarer:\nIndsendt af Birgitte B kl. 07.04 14 kommentarer:\nHusk - I morgen aften er sidste chance for at deltage i min give-away. Se mere her.\nJeg skal bruge dagen på et hyggeligt og traditionsbundet familie-arrangement i dag. Med tøndeslagning, fastelavnsboller og varm suppe.\nHåber I alle får en god fastelavns-søndag.\nIndsendt af Birgitte B kl. 09.25 4 kommentarer:\nEtiketter: Børn, Familie, Livet i almindelig, Weekend\nIndsendt af Birgitte B kl. 14.25 10 kommentarer:\nIndsendt af Birgitte B kl. 18.29 10 kommentarer:\nIndsendt af Birgitte B kl. 16.29 12 kommentarer:\nDet er februar. Jeg har begyndt måneden og ugen med en ordentlig omgang arbejde. De to første dage i København til brugertest på nyt system til alle kommuner. Det har været hårdt og godt.\nSådan så det ud i morges, da jeg skulle afsted. Senere blev det mere gråt i gråt. Plus vådt og blæsende. Og jeg har været længe væk hjemmefra pga. transporttiden. Så nu vil jeg nyde, at dagen snart er gået og en ny venter i morgen.\nHåber I alle er kommet godt ind i februar med en fantastisk mandag.\nIndsendt af Birgitte B kl. 20.29 10 kommentarer:\nEtiketter: Arbejde, Hverdag, Livet i almindelig, Vestegnen


Trænerens tip: Bevæg dig sund! - MX.dk\nAf Metroxpress - 14/01-14 09:50\nVi sidder alt for meget stille, mener Thomas Dybro, der vil have gang i danskerne.\nVi ligger eller sidder ned størstedelen af døgnet. Det er vi ikke skabt til. Vores fantastiske bevægelsesapparat kræver en kompleks hjerne, og ved inaktivitet er det både vores krop, og hjerne der degenereres.\nHvis du sidder ned i mere end 10 timer i døgnet, er der større risiko for hjertekarsygdom, diabetes, kræft og for tidlig død. I fitnesscentrene bruger mange tiden på at sidde i styrke- eller kondimaskiner.\nDet er fint de første to måneder, men så gælder det om at komme op at stå. Få en instruktør til at lære dig at lave øvelser med vægtstænger, hvor du bærer din egen krop.\nEn tredjedel har smerter i nakke eller skuldre, især på grund af computerarbejde. Skab små pauser i løbet af dagen, hvor du rejser dig op og bevæger dig.\nFørste gang jeg prøvede at afholde et gående møde, følte jeg mig udfordret af ikke at kunne tage noter. Men værdien i at være i bevægelse, mens vi talte, gav helt nye dimensioner i form af kreativitet og nærvær. På med vandrestøvler og halstørklædet og afhold dit næste møde udenfor!


Dobbelt rødt: Arsenal knækket af Chelsea – Ekstra Bladet\n20 timer siden Weekendens bedste vinkøb 50 minutter siden De ukendtes ø: Ligene som ingen gør krav på 37 minutter siden I problemer efter selfie-skub 35 minutter siden Sundhedsstyrelsen ændrer anbefalinger om smitte 27 minutter siden 5 ting, du kan ordne i påsken 20 timer siden Weekendens bedste vinkøb\nLørdag d. 19. sep. 2015 - kl. 15:42 0\nTåbelige udvisninger blev udslagsgivende for Arsenal i lørdagens storkamp mod Chelsea\nEn i forvejen dum uge blev lørdag eftermiddag helt forfærdelig for Arsène Wenger og Arsenal FC.\nLondon-braget mod rivalerne fra Chelsea blev tabt 2-0 på scoringer af Kurt Zouma og Eden Hazard i 2. halvleg på Stamford Bridge, og det var endnu et gok i nødden til Wenger og co. efter midtugens miserable indsats i Champions League mod Dinamo Zagreb.\nAt det så samtidig er Chelsea, der fik The Blues ned med nakken, gør sikkert ikke Wengers humør bedre, der gennem mange år har haft et langt fra venskabeligt forhold til José Mourinho hos Chelsea.\nDe to hilste dog på hinanden inden kampstart - om end voldsomt slattent, hvorefter der så heller ikke var yderligere kommunikation mellem dem, hvilket i deres tilfælde må siges at være en positiv ting.\nArsenal lagde godt fra land og forsøgte straks at vise, at man ikke var rystet af Zagreb-mareridtet. Chelsea slog dog fint igen, og spanske Pedro havde efter en halv times tid halvlegens største chance. Det skal dog siges, at det var landsmanden Francesc Fábregas' fortjeneste.\nHan serverede bolden perfekt for Pedro, der dog misbrugte muligheden, da Petr Cech kom hurtigt ud af sit mål.\n1. halvleg blev skæmmet kort før pausen af Diego Costa, der gjorde sig fortjent til et rødt kort og alverdens skældsord fra José Mourinho, da han i Arsenals straffesparksfelt langede voldsomt ud efter Laurent Koscielny.\nFranskmanden forholdt sig cool, men det gjorde hans holdkammerat Gabriel ikke. Brasilianeren lagde sig imellem og tog sig lige en svingom med altid kontroversielle Costa, inden de begge fik sig et gult kort.\nDiskussionen fortsatte mellem de to, mens de løb op mod midten af banen, og det var tydeligt, at de ikke helt kunne komme til enighed. Ved den efterfølgende markering valgte Gabriel lige at træde Costa over tæerne, hvilket han naturligvis omgående reagerede på overfor dommer Mike Dean.\nCazorla stemplede ud\nOpmanden havde ikke anden mulighed - efter kort at have konsulteret sin linjedommer - end at smide Gabriel ud.\nSe udvisningen her\nOg da Kurt Zouma otte minutter inde i 2. halvleg steg til vejrs og headede Chelsea foran, var det for alvor op ad bakke for The Gunners.\nMed undtagelse af en stor Alexis Sánchez-mulighed var Arsenal virkelig i vanskeligheder halvlegen igennem, og skyerne blev blot endnu mørkere over Wenger, da anfører Santi Cazorla parkerede hovedet og stemplede igennem på Fábregas, hvilket udløste dagens andet røde kort.\nDerfra var det en formsag for de forsvarende mestre at spankulere sejren i hus.\nI sidste minut kunne Eden Hazard endda øge til 2-0, da han via ryggen på Calum Chambers sikrede sejren endegyldigt.\nSejren er i den grad kærkommen for Chelsea, der får tre point for blot anden gang i seks forsøg denne sæsons Premier League.\nArsenal og Arsène Wenger må til gengæld konstatere, at augusts sejr i Community Shield fortsat er franskmandens eneste triumf over José Mourinho i 15 forsøg.


Velkomstinfo til pårørende fra Medicinsk Afdeling - Regionshospitalet Randers\nDu er her: Patientvejledninger Medicinsk Afdeling Velkommen til sengeafsnittene i Medicinsk Afdeling - info til pårørende\nInformation til dig som pårørende fra sengeafsnittene i Medicinsk Afdeling\nDu er en vigtig del af din pårørendes behandling, og vi vil gerne byde dig velkommen på sengeafsnittet.\nHer kan du finde information om, hvordan vi informerer pårørende, hvordan du kan hjælpe din indlagte pårørende og andre praktiske oplysninger.\nVælg en kontaktperson blandt de pårørende\nNår din pårørende bliver indlagt, beder vi patienten og de pårørende om at udpege en kontaktperson, som bliver den primære kontaktperson under indlæggelsen.\nVi opfordrer til, at det er den den primære kontaktperson, der står for den telefoniske kontakt til afdelingen, og at øvrige pårørende indbyrdes taler med den person i familien, der er udpeget som kontaktperson.\nSom pårørende er I altid velkommen til at tale med lægen i forbindelse med stuegang.\nStuegang finder oftest sted om formiddagen på hverdage. Spørg personalet, hvornår der er stuegang, hvis du gerne vil deltage.\nMulighed for lægesamtale\nHvis I som pårørende ønsker en lægesamtale, kan det også lade sig gøre.\nKontakt sygeplejersken, der kan planlægge en samtale så hurtigt, som det er muligt.\nFortæl om din pårørendes liv før sygdommen\nDet er en ofte en hjælp for os at kende til din pårørendes sundhedstilstand, før vedkommende blev syg.\nDerudover kan det også hjælpe os at vide, hvad din pårørende selv kunne klare op til indlæggelsen, eks. rengøring, personlig hygiejne, indkøb osv.\nTænk over hvad du gerne vil vide\nFor at få mest udbytte af en samtale og/eller stuegang kan det være en fordel at forberede dine spørgsmål og søge viden på forhånd.\nPå hjemmesiden Godt du spør (www.godtduspoer.dk) kan du få inspiration og hjælp til at lave en liste med spørgsmål.\nPå www.sundhed.dk finder du bl.a. Patienthåndbogen med informationer om sygdomme samt Sundhedsjournalen, hvor patienter kan få adgang til deres journal.\nAfdelingen har fri besøgstid, men vi ser gerne, at dine pårørende undgår at komme på besøg i hviletiden mellen kl. 12.30-13.30.\nMedbring ikke stærkt duftende blomster og planter, der står i jord\nAf hensyn til de patienter, der har problemer med luftvejene, må man ikke medbringe stærkt duftende blomster på afsnittet.\nDet er heller ikke tilladt at medbringe planter/blomster, der står i jord pga. risikoen for skadelige jordbakterier.\nSådan kan du hjælpe din pårørende\nFortæl os om din pårørendes sundhedstilstand og formåen op til indlæggelsen\nSørg for at din pårørende har fodtøj og eget tøj (løssiddende) til brug under indlæggelsen, specielt til udskrivelsesdagen.\nTilbyd at tage din pårørendes værdigenstande med hjem.\nStøt din pårørende under indlæggelsen. Det kan være at hente drikkevarer, komme på besøg, gå en tur samt være den ekstra støtte i informationssituationen, hvis din pårørende ønsker det. Er du i tvivl, så spørg gerne plejepersonalet. Vi ønsker at inddrage dig i forløbet, så vidt din pårørende ønsker det.\nVær med til at sørge for ro for din pårørende, hvis vedkommende har brug for det. Der sker flere ting for din pårørende, og vedkommende møder mange nye mennesker under sin indlæggelse. Nogle kan blive utrygge og have brug for en nær pårørende i disse situationer.\nSpørg os, hvis du mangler information omkring pleje, behandling og forløb omkring din pårørende. Vi vil forsøge at orientere mest muligt, så der er tryghed og ro under indlæggelsen og senere omkring udskrivelse af din pårørende.\nDet er som udgangspunkt ikke muligt for pårørende til en voksen patient at overnatte på sengeafsnittet.\nMan kan dog booke et værelse på hospitalet i det tidligere patienthotel. Det koster et mindre beløb.\nDu kan få hjælp til at booke et værelse af sygeplejersken på afsnittet eller selv kontakte sygehusets information i dagtiden.\nDu vil møde forskelligt personale\nPersonalet på sengeafsnittet arbejder i forskellige vagter på forskellige dage. Derfor vil det ikke altid være den samme sygeplejerske, der tager sig af din pårørende.\nHospitalets kantine er for både ansatte, patienter og pårørende.\nKantinen er åben i forbindelse med morgenmad, frokost og aftensmad.\nDu finder hospitalets kantine tæt på .\nSe åbningstider og information om maden i kantinen på www.regionshospitalet-randers.dk\nI hospitalets kiosk kan du købe forskellige sandwich, rundstykker, blade, slik mm.\nDu finder hospitalets kiosk ved indgang\nSe åbningstider og kontakt til kiosken på www.regionshospitalet-randers.dk\nHvis du køber mad i kantinen eller i kiosken, er du velkommen til at tage maden med op på afsnittet og spise sammen med din indlagte pårørende\nDu kan få gratis kaffe og te i afsnittet\nSæt mobilen på lydløs, når du er på hospitalet\nSluk mobilen helt i områder, hvor skilte kræver telefonen slukket\nFør samtaler, hvor du ikke forstyrrer andre\nRespekter det, når personalet beder dig lade være med at tale i mobiltelefon\nFotografér ikke uden klar tilladelse fra alle andre, som kan komme med på billedet\nSom patient og pårørende er du velkommen til at benyttet hospitalets gratis wi-fi:\nGå ind under indstillinger på din mobil, tablet, bærbare\nVælg netværket: RegionMIDT-Gaest\nGå til siden hotspot.rm.dk, hvis du ikke bliver viderestillet automatisk\nLog ind med cpr, NemID eller sms\nSe retningslinjer for brug af trådløst net på www.wifi.rm.dk\nHusk at vaske og spritte\nNår man er syg eller svækket, får man nemmere infektioner end normalt. Derfor er god håndhygiejne særligt vigtig, når du besøger eller er indlagt på et hospital.\nHåndvask: Vask dine hænder grundigt med sæbe, skyl og tør dem og sluk vandhanen med et engangshåndklæde.\nVask hænder efter toiletbesøg, og når dine hænder er synligt snavsede. Husk at bruge håndsprit bagefter.\nHåndsprit: Håndsprit kommes på ren og tør hud. Brug 2 tryk af håndspritten og gnid det grundigt ind i hænder, håndled og mellem fingrene indtil hænderne er tørre.\nefter berøring med noget fra gulvet\nefter nys, host eller brug af lommetørklæde\nLæs mere i vejledningen om god håndhygiejne på www.hygiejne.randers.rm.dk\nHvis du skal i isolation, eller din pårørende er indlagt i isolation, får du en særlig vejledning. Det er vigtigt, at du følger reglerne nøje. Reglerne gælder både patienter og besøgende.\nFind information om at finde vej på hospitalets hjemmeside (www.regionshospitalet-randers.dk):\nOversigtskort over hospitalet\nVær opmærksom på at du skal betale for at parkere på hospitalet.\nDe fleste parkeringspladser befinder sig i p-huset på Kirketerpsvej.\nDu kan se priser, undtagelser fra betalingsparkering mv. på www.regionshospitalet-randers.dk/parkering\nHvis du ikke ved, hvor din pårørende er indlagt\nHenvendelse pr. telefon\nDu kan altid ringe til hospitalets hovednummer på tlf. 78 42 00 00.\nOm aftenen og natten bliver telefonen passet af Informationen på Aarhus Universitetshospital.\nInformationen på hospitalet har åbent\nweekender og helligdage kl. 7-18\nDu finder Informationen ved indgang .\nUdenfor åbningstiden kan du benytte telefonen, der hænger ved indgangen. Her får du kontakt til en medarbejder, der kan hjælpe dig.\nMedicinsk Sengeafsnit A\n78 42 28 70\nMedicinsk Sengeafsnit B\n78 42 18 70\nMedicinsk Sengeafsnit C\n78 42 17 40\nDirekte link til denne side: www.med-sengeafsnit2.randers.rm.dk


Hjertelig velkommen til vores Feromon Onlineshop!\nVores forretning har drevet feromonhandel i Tyskland siden år 2000 (www.pheromone.de). Med årene kom flere lande til (www.pheromone.at, www.pheromone.ch, www.pheromone.li).\nVi hører hjemme i Tyskland, og gemmer os ikke bag en brevkasseadresse i udlandet.\nI vores butik finder du cirka 120 feromonparfumer, hvoraf de fleste er tilgængelige permanent. Et bredt udvalg af internationale leverandører, indkøb i større mængder og effektiv reducering af driftsomkostninger gør det muligt for os at tilbyde feromonparfumerne til fornuftige priser.\nVore kunder værdsætter dog ikke blot fornuftige priser, men også en professionel kundeservice og gode tjenesteydelser. Vi er overbevidste om at vores succes hviler på tillid og tilfredshed hos vore kunder. Derfor lægger vi stor vægt på professionalitet og imødekommenhed i vores kundekontakt. Permanent tilfredshed hos vore kunder er vigtigere for os end en hurtig gevinst.\nVores hjemmeside Pheromone.de er certificeret hos Trusted-Shops. Trusted Shops er det førende kvalitetsstempel for onlineshops i Europa, med shopping-portal og kundebeskyttelse for forbrugere. Vores Trusted Shops Certificering betyder for dig 100% sikkerhed ved køb af parfume.\nVi sender Feromonen absolut sikker og diskret til dig. Vi benytter en neutral afsender, uden nogen henvisning til forsendelsens indhold. Ingen kan udefra se, hvad pakken indeholder!\nDa vi også begår os som engroshandel, har vi også mange af vore produkter i større mængder på lager.\nVi ønsker dig et behageligt indkøb på vores Internet-Shop!\nDit feromoner.dk -Team\nFor over 750,00 DKK får du fri fragt i Danmark!\nFeromoner Essence Kvinde 7,5ml


Coronavirus: Aktiemarkederne har ikke blødt så meget siden finanskrisen i 2008\nGlobalt rasler aktiekurserne ned med en hast, som ikke ser magen til siden finanskrisen i 2008. Investorerne sælger ud af aktier af frygt for, at udbruddet af et nyt coronavirus vil svække den økonomiske aktivitet. (Foto: Brendan Mcdermid/Reuters/Ritzau Scanpix)\nEfter nye kursfald fredag har USA's aktiemarked haft den værste uge siden den globale finanskrise i 2008. Det skriver nyhedsbureauet Reuters.\nDet toneangivende S&P 500-indeks er i løbet af ugen faldet med over 11 procent, mens Dow Jones-indekset har mistet over 12 procent i værdi.\nKun fem gange siden 1940 er S&P 500-indekset faldet med over ti procent på en enkelt uge.\nKurserne falder på grund af bekymring for, at coronavirusset, der spreder sig hurtigt, kan forårsage en økonomisk recession, som vil påvirke indtjeningen negativt i erhvervslivet.\nFredag advarede Mark Carney, chef for den britiske centralbank, Bank of England, om, at virusudbruddet kan føre til en nedjustering af vækstudsigterne for Storbritanniens økonomi, skriver nyhedsbureauet AFP.\nOgså i andre dele af verdenen har aktiemarkederne haft en blodrød uge.\nDet britiske FTSE 100-indeks endte fredagen med et minus på 3,4 procent og har tabt 11,3 procent i løbet ugen. I Asien har der også været store indeksfald hen over ugen. Nikkei 225-indekset i Japan er efter et fald på 3,7 procent fredag gået over ni procent tilbage.\nI Danmark sluttede aktiemarkedet fredag for syvende dag i træk med fald. C25-indekset, der omfatter de 25 største selskaber, afsluttede den højdramatiske uge med et fald på 2,5 procent. Siden rekordniveauet fra onsdag i forrige uge er indekset faldet 11,5 procent.\nVerdenssundhedsorganisationen (WHO) advarede fredag om, at virusudbruddet kan vare ved i flere måneder. WHO vurderer, at risikoen for global spredning af virusset er steget til "meget høj".\nVirusset har spredt sig fra den kinesiske millionby Wuhan til først resten af Kina og siden en lang række lande. Fredag havde 53 lande ifølge det amerikanske medie CBS bekræftet smittetilfælde.\nI Kina er næsten 2800 personer døde som følge af sygdommen, men antallet af smittede er for nedadgående.\nMens der ses tegn på, at udbruddet er ved at blive dæmpet i Kina, så udbredes smitten mange andre steder. Lande uden for Kina står nu for omkring tre fjerdedele af alle nye smittetilfælde.


Prøv den skønne summer skull cap til kun 199 kr.\nGrip Grab Letvægts Summer Skull Cap\nVælg FarveHvidSort(Ikke på lager)\n1. Rigtig lækker hue til sommerbrug\n2. Passer perfekt under hjelmen\n3. Solfaktor 50+ UV-beskyttelse\nHos Cykler.dk siger vi altid: Ingen cykling uden hjelm! Det gælder uanset alder, og uanset, hvor dygtig og påpasselig en cykelrytter, man er. En cykelhjelm er selvfølgelig designet til at beskytte dit hoved mod slag. Men den er ikke designet til at hjælpe med at lede sveden væk fra dit hoved.\nDerfor kan det, i mange tilfælde være rart med en hjelm-hue. Det kan lyde paradoksalt, at man tager en hue på, fordi man forventer at komme til at svede. Men som du kan læse nedenfor, så er en god hjelmhue designet til at hjælpe dig med at komme af med sveden. Og som så ofte før er det den danske virksomhed Grip Grab, der imødekommer cykel-entusiasternes behov.\nDen lette, isolerende Summer Skull Cap passer perfekt under hjelmen, og er designet specielt til at blive brugt om sommeren. Den er designet til at dække isse, ører og pande, hvor den leder sveden væk fra hud og hovedbund. Og samtidig beskytter den mod solens potentielt skadelige UV-stråler (UPF 50+). Det vil sige, at huen faktisk beskytter lige så godt, som hvis du smurte dit hoved ind i en faktor 50 solcreme. Dette er især en fordel, hvis du ikke har meget hår på hovedet.\nDen smarte Grip Grab Summer skull cap består af 65% polyamid, 25% polyester og 10% elastan, hvilket giver huen den perfekte kombination af elasticitet og svedtransporterende egenskaber/åndbarhed.\nHuen kan maskinvaskes samme med lignende farver, men den bør ikke tørretumbles eller stryges.\nHvis du af og til løber, er den lækre skull cap også velegnet til det formål.


Første reagensglasbarn. Første reagensglasbarn er gravid\n30 år med reagensglasbørn | Information Reagensglasbarn arbejder han sammen med sin mor på deres to klinikker i Hørsholm og Helsingør, og det er til stor glæde for dem begge to, for Troels første sin far for 10 år siden. Ferie 9 timer siden. Nu skulle forskerholdet træffe en vigtig beslutning. Gå til Min profil. Se Christophers vilde gave til kæresten:\nFØRSTE REAGENSGLASBARN - butikker i spinderiet. Verdens første reagensglasbarn\nFørste reagensglasbarn, soleksem hund Navigationsmenu\nReagensglasbørn er en metode hvor selv infertile voksne kan få deres ønske om børn til at gå i opfyldelse. Metoden foregår på den måde at mandens sæd og nogle æg fra kvinden bogstaveligtalt blandes sammen på et laboratorium. Selve befrugtningen finder sted i den skål som det bliver blandet sammen i blot efter et par dage, og bliver udviklet til embryoner. 9. dec Louise Brown var nemlig verdens første reagensglasbarn – undfanget ved kunstig befrugtning under et mikroskop. Bortset fra det var alt. okt I erne var det en sensation, at Danmarks første reagensglasbarn blev født. Nu er han forlængst voksen, og i morgen fylder han 30 år. Brystundersøgelse med ultralydscanning bookes ved at lægge besked på 53 55 56 eller ringe til Information om brystundersøgelse. Brystundersøgelse med ultralydscanning bookes ved at lægge besked på 53 55 56 eller ringe til Information om brystundersøgelse. Men der reagensglasbarn mange andre perspektiver på begrebet grænser. Det kan også handle om menneskelig og samfundsmæssig første Hvor går grænsen mellem rigtigt og forkert? Og hvor går grænsen for ytringsfriheden og for en ordentlig tone i den offentlige debat?\nDet særlige ved hende er, at hun er det første barn, hvor befrugtningen af moderens æg skete uden for kroppen i et reagensglas. Det første reagensglasbarn i. jul juli klokken blev engelske Louise Brown født, og hun blev derved det første reagensglasbarn, verden nogensinde havde set. okt Danmarks første reagensglasbarn kom i dag til verden for 30 år siden. Troels Renard Østbjerg hed barnet. I dag er børn som ham ikke længere. okt Meget har ændret sig, siden han blev født som Danmarks første reagensglasbarn ved et kejsersnit den oktober på Rigshospitalet i. Det særlige ved hende er, at hun er det første barn, hvor befrugtningen af moderens æg skete uden for kroppen i et reagensglas. Det første reagensglasbarn i. jul juli klokken blev engelske Louise Brown født, og hun blev derved det første reagensglasbarn, verden nogensinde havde set.\nFØRSTE REAGENSGLASBARN - kvinder der elsker stor penis. Verdens første reagensglasbarn\nReagensglasbefrugtning blev gennemført første gang i ida Louise Brown blev født af helt almindelige forældre. Reagensglasbarn særlige ved hende er, at hun er det første barn, hvor befrugtningen af moderens æg første uden for kroppen i et reagensglas. Det første reagensglasbarn i Danmark blev født Siden er der blevet født flere hundrede. Kvinden får hormonindsprøjtningerder brugt rotorklipper, at hendes æggestokke udvikler mere end et æg ad gangen, helt op til 10 æg på én gang. Ved hjælp af ultralydsskanning konstateres det, om æggene udvikler sig.\nVerdens første reagensglas-barn fylder 35 år første reagensglasbarn Det første danske reagensglasbarn blev født i og var et tydeligt tegn på, at den teknologiske udvikling flyttede grænser for, hvad man . Hun var det første reagensglasbarn i verden, og hendes fødsel gav håb til millioner af barnløse par kloden rundt. Hun blev kaldt 'mirakelbarnet', .\nokt Danmarks første reagensglasbarn kom i dag til verden for 30 år siden. Troels Renard Østbjerg hed barnet. I dag er børn som ham ikke længere. jul Verdens første reagensglasbarn, Louise Brown, er blevet gravid uden andre former for hjælp end den, hendes mand, Wesley Mullinder, har. jul Verdens første reagensglas-barn fylder 35 år. Louise Brown har lige haft fødselsdag. Da hun blev født, var det som det første reagensglas-barn.\n30 år med reagensglasbørn er graviditetstest sikker\nLæs videre Det første reagensglasbarn. Bogs ISBN er , køb den her. hvor længe er elefanter gravide\njan Louise Brown, den første person, som blev undfanget uden for en krop, fyldte 30 sidste år. Fødslen af det såkaldte 'reagensglasbarn' - (IVF). Ved hjælp af avancerede robotter kan kirurger nu foretage komplicerede indgreb med utrolig præcision. Udtrykket "robot" blev opfundet af den tjekkiske forfatter Karel Capek i i sit skuespil R.\nMen idéen om robotter er meget ældre.\njan Louise Brown, den første person, som blev undfanget uden for en krop, fyldte 30 sidste år. Fødslen af det såkaldte 'reagensglasbarn' - (IVF). jul Verdens første reagensglas-barn fylder 35 år. Louise Brown har lige haft fødselsdag. Da hun blev født, var det som det første reagensglas-barn. jul Verdens første reagensglasbarn, Louise Brown, er blevet gravid uden andre former for hjælp end den, hendes mand, Wesley Mullinder, har. Da det første reagensglasbarn blev født i 'erne, skabte det minstyrke.com voldsom debat om, hvorvidt det var i orden at manipulere med menneskets biologi, mens det i dag er en almindeligt accepteret behandling af barnløse.\nFørste reagensglasbarn, rensning af microfiber Navigationsmenu\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Louise Joy Brown blev født ved kejsersnit i Første, England, den reagensglasbarn Her kom Louise Joy Brown til verden kl. Hun var det første reagensglasbarn i verden, og hendes fødsel gav håb til millioner af barnløse par kloden rundt. Første blev kaldt 'mirakelbarnet', og siden er mere end fem millioner børn kommet til verden ved hjælp reagensglasbarn reagensglas-behandling - eller IVF-metoden, som det egentlig hedder.\nHistorien om Robert Edwards, "Far" til verdens første reagensglasbarn Historien om Robot-assisteret kirurgi Historien om Sir Frederick Gowland Hopkins - en af vitaminforskningens grundlæggere. oktober blev Troels Renard Østbjerg født som Danmarks første reagensglasbarn. Hans fødsel og de reproduktive teknologiers ankomst skabte et nybrud: Hvor man før havde opfattet lægen som en moralsk ansvarlig figur i det godes tjeneste, opfattede man nu de nye teknologer som potentiel ‘monsterforskning’, der . For tyve år siden blev det første "reagensglasbarn" født ved hjælp af den såkaldte IVF-teknik (in vitro fertilisering) der helt simpelt går ud på at befrugtningen af en ægcelle foregår i laboratoriet (i en petriskål) og efter få delinger lægges op i kvindens livmoder. Se klip fra TV-Avisen oktober , hvor Danmarks første reagensglasbarn blev født ved kejsersnit på Rigshospitalet. Klippet indeholder interview med Suzan Lenz, som præsenterede sin opfindelse til udtagning af æg med ultralyd punktur. Biologen Jacques Testart var i med til at skabe Frankrigs første reagensglasbarn, men i dag bruger han sin tid på at kritisere disse reproduktionsteknikker. Senest i en ny bog, hvori han siger, vi er endt med en slags racehygiejne. Reagensglasbefrugtning blev gennemført første gang i i , da Louise Brown blev født af helt almindelige forældre. Det særlige ved hende er, at hun er det første barn, hvor befrugtningen af moderens æg skete uden for kroppen i et minstyrke.com første reagensglasbarn i Danmark blev født Siden er der blevet født flere hundrede. Da den engelske pige Louise Brown blev født for præcis 40 år siden, blev hun det første af i dag mere end otte millioner mennesker, der på verdensplan er kommet til verden ved assisteret reproduktion. Det er en særdeles positiv historie, mener flere læger, som dog ikke er blinde for de etiske problemstillinger. Fordi du er nysgerrig!\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Første reagensglasbarn minstyrke.com


Før FCK-brag: - Vi er oppe på mærkerne – Ekstra Bladet\n12 minutter siden Ingen aftale om fase fire endnu 47 minutter siden Antivirus-skaber stoppet: Brugte trusse som mundbind 47 minutter siden Præsident i katastrofal benægtelse 36 minutter siden Vildt comeback 19 minutter siden Viser sig sammen for første gang 12 minutter siden Ingen aftale om fase fire endnu\nTirsdag d. 13. aug. 2019 - kl. 18:29 0\nFør FCK-brag: - Vi er oppe på mærkerne\nKun personer, der tidligere har købt billetter til FCK's kampe, kan købe til Røde Stjerne-kampen, hvor der nu er solgt 28.000\nVed 18-tiden begyndte Røde Stjernes fans deres march mod Parken under massiv politiopdækning. Video: Tariq Mikkel Khan\nSikkerheden er i top, når FC København og Røde Stjerner tørner sammen i Parken.\nDer er strenge regler for, hvem der på forhånd har haft mulighed for at købe billetter til kampen.\n- Kun personer, der er registreret i vores system og derved tidligere har købt billetter, kan købe til kampen mod Røde Stjerne. Det giver ingen garanti for, at der ikke kommer Røde Stjerne-fans ind på andre afsnit, forklarer FC Københavns kommunikationschef Jes Mortensen.\n- Men sker det, at der er Røde Stjerne-fans på et FCK-afsnit eller på et neutralt afsnit, bliver de flyttet til udebaneafsnittet alternativt bedt om at forlade stadion. På det punkt er reglerne meget klare. Vi er oppe på mærkerne, og vi har tingene under kontrol, forklarer han.\nDer ventes mere end 28.000 tilskuere til opgøret tirsdag i Parken mellem FC København og Røde Stjerne fra Beograd.\nEn kamp, hvor følelserne kan komme i kog, fordi der står så meget på spil.\nSerberne har fået 1900 billetter, men havde mandag ’kun’ afsat 1250.\n- De har meddelt, at de arbejder på at afsætte de sidste billetter, siger Jes Mortensen.\nViktor Fischer er ved at finde FCK-formen. Han lever og ånder for de store kampe. En af dem spiller FCK tirsdag mod Røde Stjerne. Foto: Lars Poulsen.\nVi skal vise mere mod\nFCK mod Røde Stjerne og et næsten udsolgt Parken. Det er den slags kampe Viktor Fischer ’lever’ for.\n- Det er altid et pres at være FCK-spiller. Det er jo klubben, som alle forventer vil vinde. Der er en forventning om en klub som FCK er med på et niveau, hvor man spiller europæisk gruppespil. Derfor skal vi levere varen på banen, erkender Viktor Fischer.\nHan forventer et lidt anderledes kampbillede tirsdag i Parken. I Beograd var det Røde Stjerne, der primært dominerede, selv om de ikke skabte mange store, åbne målchancer.\n- Vi skal vise mere mod og turde spille mere ude på banen, pointerer Viktor Fischer, der forventer et kampbillede som vil ligne anden halvleg i Beograd.\nHan er opmærksom på, at serberne er stærke og dygtige til omstillingsfodbold, hvor anfører Marko Marin er arkitekten.\n- Når vi mister bolden, skal vi være meget opmærksomme. Det handler om, at vi skal undgå kontrakniven, fastslår Viktor Fischer, der er ved at komme op i omdrejninger efter en lidt ujævn start på sæsonen.\nSe også: Ståle gav stjerneskud opsang\nSådan står FCK før Røde Stjerne\nPå tirsdag spiller FCK mod Røde Stjerne i Parken. En samlet sejr mod serberne sender FCK i gruppespillet for 13. gang på 14 år. Her er en status på, hvordan FCK står før den store kamp:\nFischer på vej op i gear\nViktor Fischer har haft svært ved at finde melodien i starten af den nye sæson. Det var ikke godt før pausen, men blev markant bedre i anden halvleg. Han lagde op til føringsmålet og deltog langt mere i spillet efter pausen. Han skal helt op i gear, hvis FCK skal have et stort resultat på tirsdag.\n2. Seks fik hvile og har friske ben\nStåle Solbakken har en bred trup. Mod Lyngby var der skiftet seks mand ud. Det betød, at Sten Grytebust, Guillermo Varela, Carlo Holse, Jens Stage, Carlos Zeca alle sad på bænken fra kampens start, mens Dame N’Doye var helt ude af truppen. Den gamle mand fik hvile. Det må betyde friske ben tirsdag hos de vitale spillere. Zeca spillede dog anden halvleg mod Lyngby, da han afløste Nikolaj Thomsen. Men anføreren var slet ikke på overarbejde.\n3. Falken flyver slet ikke\nRasmus Falk fik ikke overbevist Ståle Solbakken om, at han skal spille centralt tirsdag mod Røde Stjerne. Han fik chancen mod Lyngby, fordi han meldte sig klar efter torsdagens træning. Men midtbaneprofilen sled med at finde rytmen og virkede slet ikke særlig veloplagt. Det ligner et makkerskab med Zeca og Stage centralt på tirsdag.\n4. Bjelland spiller ikke\nAndreas Bjelland ligner ikke en mand, der kommer til at spille mod Røde Stjerne på tirsdag. Han har ikke trænet med holdkammeraterne i ti dage. Og Ståle Solbakken virker ikke alt for optimistisk. Uden kamptræning er risikoen ved at bruge ham også stor, når der står så så meget på spil mod Røde Stjerne.\nSe også: FCK tæt på drømmeland


Det københavnske teatersamarbejde 1976-2020? - Søndag Aften\nDen særlige storkøbenhavnske teaterorganisation blev skabt midt i 1970’erne. En række teatre var økonomisk nødlidende, og for at sikre disse skabte man organisationen, som blev lovfæstet gennem teaterloven i 1975.\nForhistorien var en storkøbenhavnsk abonnementsordning etableret i 1972 med finansiering af stat, Københavns og Frederiksberg kommuner samt Københavns Amt i fællesskab og administreret af arbejderbevægelsens kulturorganisation ARTE. ARTE-ordningen, som den blev kaldt, fik flere i teatret, men løste ikke teatrenes økonomiske problemer. Så foreslog ARTE-folk og lokalpolitikere bag abonnementsordningen, at der etableredes en paraplyorganisation, som skulle overtage de københavnske teatre (hvoraf nogle var helt private, andre selvejende institutioner og et enkelt ejet af Københavns kommune) mod at sikre dem en økonomi, så de ikke kunne gå konkurs – den såkaldte underskudsdækning.\nI forvejen havde man landsdelsscener i Århus, Ålborg og Odense, hvor amterne bidrog med 50% af udgifterne og staten med 50%. Den Storkøbenhavnske Landsdelsscene blev etableret som et samarbejde mellem Frederiksberg og Københavns kommuner (som begge havde amtsstatus) og Københavns Amt.\nDet oprindelige lovforslag havde en tilskudsmodel svarende til de øvrige landsdelsscener. Dette blev dog ændret under folketingets behandling, hvor man begrænsede det statslige tilskud til 40%, resten skulle de tre amtskommunale enheder betale ud fra befolkningstal. Begrundelsen var, at hovedstadskommunerne i forvejen nød godt af Det Kongelige Teaters beliggenhed i området.\nDen Storkøbenhavnske Landsdelsscene (DSL) bestod fra starten af 8 teatre: Det Ny Teater, Folketeatret, Scala, Gladsaxe Teater, Alléscenen, Bristol Music Center’s Teater, Fiolteatret samt Strøghus Teatret. Gennem årene er der sket talrige ændringer i sammensætningen af teatre i organisationen.\nDet københavnske teatersamarbejde omfatter i dag 4 teatre: Betty Nansen Teatret, Folketeatret, Nørrebros Teater samt Østerbro Teater (Republique og Østre Gasværk Teater).\nStyrelsen for Den Storkøbenhavnske Landsdelsscene bestod af politikere fra de tre amtskommunale enheder samt et medlem udpeget af kulturministeriet og to medlemmer udpeget af personaleorganisationerne (skuespillere og teknikere) og en repræsentant for teaterlederne.\nMen DSL-styrelsen havde ikke den fulde indflydelse på økonomi og struktur. Det var kommunerne, der var budgetgodkendende (staten skulle bare følge med), og udvidelse eller indskrænkning i kredsen af teatre skulle godkendes af samtlige tre tilskudskommuner og kulturministeriet.\nTeatrene opererede med et selvstændigt udgiftsbudget, som skulle overholdes; men på de enkelte teatre var der vandtætte skotter mellem udgifter og indtægter, så teatret mærkede ikke konsekvensen af, om billetsalget gik godt eller skidt. Det gjorde til gengæld den centrale DSL-organisation, og især i løbet af 1980’erne sluttede sæsonen ofte med et samlet underskud, som blev sendt videre til tilskudsydere, så alle teatre kunne starte fra scratch ved næste sæson.\nDet kunne ses som en sikring af teatrenes kunstneriske frihed, at de ikke skulle bekymre sig om indtægterne. Men hvis man ser på repertoiret for disse teatre i 1970’erne og 1980’erne, viser det ingen særlige tegn på risikovillighed. Snarere blev underskudsdækningen en sovepude.\nSom økonomisk styringsredskab etablerede man begrebet “belægningsprocenter”. Belægningsprocenter var et økonomisk udtryk for, hvor stor del af det økonomiske potentiale det enkelte teater var i stand til at tjene ind, så at sige egenindtjeningen i forhold til de potentielle muligheder (salsstørrelse, kvalitet af pladser etc.).\n“Belægningsprocenter” har siden hyppigt været brugt som skældsord mod beslutninger om kunstnerisk støtte ud fra indtjeningsgrundlag, men adskiller sig dybest set ikke fra alle andre teaterbevillinger, hvor tilskud gives ud fra både budgetterede indtægter og budgetterede udgifter. Det særlige ved belægningsprocenter var blot en slags lighedssætning: teatrene får lige økonomiske vilkår, bare de kan fylde salen med 70% af de potentielt solgte billetter. Bag denne tilstræbte lighed lå det solidariske princip, at alle teatrenes indtægter gik i den samlede fælleskasse. Fællesskabet hentede gevinster og dækkede underskud.\nForuden de mange gennemførte ændringer i teaterstrukturen har der gennem årene været talrige forslag til lukning af teatre, gennem 1980’erne var der nærmest årlige luknings-diskussioner. En af disse, om Nørrebros Teater, endte modsat, idet man i 1984 valgte at gennemføre en omfattende renovering af teatrets bygning. De mange skift blandt teaterdirektørerne har ligeledes givet skærmydsler i medierne og i teatermiljøer.\nFor organisationen som helhed kommer dog de første alvorlige prøvelser i begyndelsen af 1980’erne, hvor gentagne underskud dræner de kommunale kasser. Siden 1981/82 præges teatrene af faldende billetsalg, som man prøver at kompensere for ved at øge billetpriserne, først særligt høje musical-priser, sidenhen generelle prisstigninger.\nDen afgørende ændring igangsættes i 1987, hvor Den Storkøbenhavnske Landsdelsscene nedsætter en arbejdsgruppe til at gennemarbejde muligheder for “Strukturændringer af den offentlige teaterstøtte i Storkøbenhavn.” I 1988 lancerer arbejdsgruppen det strukturforslag, som siden bliver virkeliggjort. Det vigtigste element i arbejdsgruppens forslag er ophør af automatisk underskudsdækning for de enkelte teatre. Samtidig med arbejdsgruppens forslag fremlægger Dansk Skuespillerforbund et tilsvarende forslag, kaldet pengeposemodellen.\nModellen, som bygger på underskudsdækning, udspillede reelt sin rolle i 1981-83, da underskudsdækningen de facto ophørte med at fungere\nNavnet Den Storkøbenhavnske Landsdelsscene udgår af loven. Efterfølgende enes man om, at omdøbe organisationen til Det Storkøbenhavnske Teaterfællesskab (DST).\nDen automatiske statsrefusion fjernes, i stedet fastsættes det statslige tilskud gennem de årlige finanslove.\nVed lovændringen overtog Det Storkøbenhavnske Teaterfællesskab ansvaret for billetstøtteordningen, som hidtil havde været varetaget af Teaterudvalget for Storkøbenhavn. Dette indebar en mulig interessekonflikt, idet den samme DST-styrelse nu havde driftsansvar for “sine egne” teatre og samtidig ansvar for rabatsystemer for samtlige københavnske teatre. I virkelighedens verden var ændringen ikke så stor, idet det indtil lovændringen var de samme politikere, der sad i styrelsen for Den Storkøbenhavnske Landsdelsscene som i Teaterudvalget for Storkøbenhavn. Man holdt møderne i forlængelse af hinanden. Den reelle ændring blev således, at man nøjedes med en dagsorden for hele mødet.\nHvor det statslige tilskud tidligere havde været 40% af det samlede, blev statens tilskud i den ny ordning nu fastsat på finansloven. Niveauet kom til at ligge på ca. 35% af det samlede tilskud; men med den væsentlige forskel at hvor regningen for underskud i DSL tidligere havde kunnet sendes videre til både stat og kommuner, havde staten nu sikret sig, at man ikke kom til at betale mere, end man havde budgetteret med. Dette blev realpolitisk begrundet med, at staten havde sikret organisationen bedre økonomi ved at lovgive om de to nye amters medvirken.\nEfterfølgende gennemførte Det Storkøbenhavnske Teaterfællesskab de samlet set hidtil største ændringer i ledelser for teatrene. Disse ændringer skete ud fra politiske beslutninger om “profiler” for de enkelte teatre. Styrelsens væsentligste opgave blev at offentligt annoncere opslag omfattende bygning og estimeret produktionsstøtte, som teaterselskaber kunne ansøge om. Disse teaterselskaber havde en kunstnerisk leder, som også var den person, styrelsen reelt tog stilling til.\nSamtidig blev der skabt en mulighed for at kræve dele af overskud fra de enkelte teatre tilbagebetalt, hvilket gav grundlag for en pulje til at kunne hjælpe teatre i økonomisk nød.\nHovedstadens Teater fik en bestyrelse udpeget af kulturministeren. Der var således ikke længere diskussioner ud fra særlige geografiske bindinger i organisationen.\nSamtidig blev der lagt op til, at organisationen i højere grad skulle agere som en samlet organisation, “koncernmodel” var dukket op som begreb i debatten. Man valgte at ændre navnet til Københavns Teater, forkortet Kbht, og markedsføre den samlede organisation. Koncernmodellen medførte, at den centrale organisation udpegede bestyrelser for de enkelte teatre.\nI 2008 foreslog en selvbestaltet teaterlovskommission, at paraplyorganisationen Københavns Teater nedlægges, og at de enkelte teatre fremover skal modtage støtte fra Kunstrådets Scenekunstudvalg (se Søndag Aften arkiv). I 2010 foreslog Kulturministeriets teaterudvalg, at man enten skal nedlægge paraplyorganisationen eller skabe en egentlig teaterkoncern (se Søndag Aften arkiv). Som udløber af denne rapport bestilte folketingets kulturordførere en analyse om økonomien i de forskellige modeller. Denne rapport blev offentliggjort april 2011 (Læs Københavns Teater er for dyrt).\nDisse overvejelser medførte en række ændringer fra 2012. Man frafaldt koncernmodellen. Den centrale organisation slankedes. Bestyrelserne for de enkelte teatre fik til opgave at udpege teatercheferne. Sammensætningen af bestyrelserne ændredes samtidig.\nDenne struktur har nu virket i seks-syv år.\nFebruar 2019 foreslår kulturministeren paraplyorganisationen nedlagt, og at de enkelte teatre skal støttes direkte gennem finansloven.\nDenne artikel bygger i al væsentlighed på en tilsvarende artikel fra maj 2011: Københavns Teater 1976-2013?.\nTilbage Kan drenge lære at spille tværfløjte, kan piger spille elguitar?\nNæste Politisk styring af teatre\nBesparelser på teatres formidlingsordning december 2, 2019


Kasernen inviterer til åbent hus\nNæste udsendelse: 06:40 Mellem os i julehumør (G)\nAlmegårds Kaserne inviterer pårørende til Opklaringsbataljonens værnepligtige og andre interesserede inden for.\nti 13.03.2018, 12:04\nDer vil være udstillinger og demonstration af materiel, våben og køretøjer fra Opklaringsbataljonen, Det Bornholmske Hjemmeværn og Søværnets Minørtjeneste, når Almegårds Kaserne holder åbent hus lørdag 17. marts.\n- Programmet for denne udgave af åbent hus tilgodeser primært pårørende til Opklaringsbataljonens værnepligtige soldater, men alle øvrige interesserede er meget velkomne til at besøge kasernen denne dag, skriver Forsvaret i en pressemeddelelse.\nI tidsrummet 10.30 – 12.30 gennemføres briefinger for pårørende til Opklaringsbataljonens værnepligtige soldater og efterfølgende vil der i tidsrummet 12.30 – 15.30 være udstillinger og demonstration af materiel, våben og køretøjer.\nDer vil på dagen være skiltet til udstillingsområdet fra Kasernens Hovedvagt på Almegårdsvej.\nGæsterne kan parkere ved KFUMs Soldaterhjem på Almegårdsvej.\nMandag den 17. december 2018 (2)\n23. apr16:23Fængselsbetjent dømt for telefons..\nKilde: TV 2 Vejrcenter, Opd.: 17.dec 06:25


Efter rekordsag om løndumping: Det kan aldrig blive vores ansvar | Fagbladet 3F\n29. september 2020 - 7:33\nMedicinalfirmaet Ferrings milliardbyggeri har lige slået rekorden som den største enkeltstående sag om løndumping i Danmark, og de ansvarlige firmaer er løbet fra regningen. Men hverken Ferring eller deres bygherre vil hjælpe de underbetalte bygningsarbejdere.\nEric Korre Horten, bestyrelsesformand i Soundport A/S, der er bygherre på Ferrings nye milliardbyggeri.\nAdvokatselskabet Mazanti Andersen Korsø Jensen\nHundredvis af billige udenlandske bygningsarbejdere er over to år blevet systematisk snydt og underbetalt, mens de har arbejdet på opførelsen af medicinalgiganten Ferrings nye prestigebyggeri i Kastrup ud til Øresund.\nMen det har hverken Ferring eller Soundport, som er det selskab, der er stiftet til at stå for byggeriet, noget ansvar for.\nFaktisk er det “kulsort” blot at antyde, at Ferring og Soundport kunne kompensere de underbetalte bygningsarbejdere for nogle af de sammenlagt 36,5 millioner kroner, de er blevet snydt for.\nDet mener advokat Eric Korre Horten, der bestrider posten som bestyrelsesformand i Soundport A/S, bygherren på milliardbyggeriet.\n- Jeg vil gerne understrege, at vi har det skidt med, at vi har haft sådan nogle røvere og banditter på vores byggeplads. Men at der er nogle, der med forfalskning af lønsedler og andre metoder omgår de regler, vi har stillet op, det kan aldrig blive vores ansvar som bygherre, hverken juridisk eller moralsk, siger Eric Korre Horten.\nLøndumping for 36,5 millioner\nFagbladet 3F har siden august 2019 skrevet om forholdene på Ferring-byggeriet, hvor den italienske hovedentreprenør MPNM og dets underentreprenører, ligeledes fra Italien, har brudt overenskomsten og snydt deres ansatte for løn, feriepenge, pension og overtidsbetaling.\nArbejdsretten og voldgiftsretten har i alt krævet 36,5 millioner kroner af fem italienske virksomheder, og det er også kommet frem, at der er benyttet forfalskede underskrifter og lønsedler på byggeriet for at dække over den omfattende løndumping.\nDe italienske firmaer er imidlertid løbet fra regningen.\nIngen juridisk relation\n- I har selv hyret den italienske hovedentreprenør, og det er foregået på jeres byggeplads, så synes du ikke, I har et ansvar for at kompensere de medarbejdere, der er blevet groft snydt?\n- Nej. Vi har kun en juridisk relation til MPNM (hovedentreprenøren, red.), og dem har vi allerede fyret. Havde vi været klar over, hvordan de ville agere over for deres arbejdskraft, så havde vi naturligvis ikke hyret dem. Og vi har ikke noget juridisk tilhørsforhold til underentreprenørerne, siger Eric Korre Horten.\nLÆS OGSÅ: Dansk milliardbyggeri: Italienske bagmænd forfalskede underskrifter\n- Det lyder, som om at du mest går op i juraen – hvordan har du det med, at jeres byggeri har været fyldt med social dumping?\n- Det er muligt, at du prøver at fordreje det til at handle om social dumping, men det er jo ikke os, der har medvirket til løndumping på nogen som helst måde. Det er fuldstændig som at spørge riffelfabrikanten, om de har noget ansvar for de mord, der bliver begået i USA. Det er en pseudo-problemstilling, du rejser.\nEric Korre Horten understreger, at de italienske selskaber, der er blevet dømt for løndumping, ikke længere er på byggepladsen.\n- Vi har udarbejdet klausuler, blandt andet med hjælp fra 3F, og det er enormt beklageligt, at firmaerne har omgået dem, men det er jo ikke med vores gode vilje eller medvirken.\n- Vores tagline er “people matter”, Ferring er en virksomhed, hvor man går op i sine medarbejdere, lyder det fra bestyrelsesformanden.\n- Hvis mennesker virkelig betød noget for jer, kunne I så ikke bruge nogle af Ferrings milliarder til at give en oprejsning og økonomisk kompensation til de mennesker, der har bygget jeres nye hovedkvarter?\n- Det er fuldstændig kulsort, det, du siger. Man kan ikke bare betale for andre, der har snydt og bedraget, bare fordi man driver en sund og god virksomhed og tjener penge, siger Eric Korre Horten.\nI den seneste dom fra Arbejdsretten, 10. september, fik det italienske selskab Edil Planet et erstatningskrav og en bøde på i alt 27 millioner kroner for systematisk underbetaling af 129 medarbejdere.\nDet er Danmarks største enkeltstående sag om social dumping målt i kroner og øre.\nItalienske bagmænd forfalskede underskrifter


Hoteller i Pisa fra 342 kr. – Find billige hoteller med momondo\nHoteltilbud Europa Italien Toscana Pisa\nFind de bedste tilbud på 836 hoteller i Pisa, Italien\nPopulære hoteller til en overnatning i Pisa\nDer er mange skønne hoteller i Pisa. Hvad med et hotelophold på et af disse?\nOplevelser i Pisa\nHvad er gennemsnitsprisen på et hotel i nærheden af Det skæve tårn i Pisa?\nHvis du har planer om at bo på nogen af de hoteller, som anbefales af momondo i området omkring Pisa tæt på Det skæve tårn i Pisa, bør du forvente at skulle betale omkring 804 kr./nat. Prisen varierer afhængigt af tidspunktet på året. Generelt er en pris på under 804 kr./nat et godt tilbud for brugere af momondo, der ønsker et ophold i nærheden af Det skæve tårn i Pisa. Hoteller i nærheden af Det skæve tårn i Pisa er normalt 43% dyrere end gennemsnitsprisen for hoteller i Pisa, som ligger på 458 kr..\nHoteller i nærheden af Det skæve tårn i Pisa\nPiazza della Stazione, 2, Pisa, Toscana\nVia Darsena 1, Pisa, Toscana\nVia Colombo 45, Pisa, Toscana\nVia Andrea Pisano 23, Pisa, Toscana\nHvad er gennemsnitsprisen på et hotel i nærheden af Palazzo Agostini?\nNedenfor ses de 12 hoteller, som anbefales af brugere i området omkring Pisa, der er tættest på Palazzo Agostini. Gennemsnitsprisen i nærheden af Palazzo Agostini ligger på 804 kr./nat, men priserne varierer afhængigt af flere forskellige faktorer, bl.a. tidspunktet på året. Hoteller i nærheden af Palazzo Agostini er normalt 43% dyrere end gennemsnitsprisen for hoteller i Pisa, som ligger på 458 kr..\nHoteller i nærheden af Palazzo Agostini\nHvad er gennemsnitsprisen på et hotel i nærheden af Pisa Cathedral?\nHvis du er på udkig efter et hotel i Pisa i nærheden af Pisa Cathedral, så har du heldet med dig. momondo anbefaler 12 hoteller i nærheden af Pisa Cathedral og i gennemsnit koster hoteller i området 804 kr./nat. Prisen kan variere afhængigt af årstiden. Hoteller i nærheden af Pisa Cathedral er normalt 43% dyrere end gennemsnitsprisen for hoteller i Pisa, som ligger på 458 kr..\nHoteller i nærheden af Pisa Cathedral\nDet bedste tidspunkt at booke hotel i Pisa\nBrug oplysningerne herunder til at finde det bedste tilbud på et hotelværelse i Pisa\n291 kr. - 597 kr.\nDet billigste tidspunkt at bestille hoteller i Pisa er: 1-2 stjerne, 51 dage før. 3 stjerne, samme dag som dit ophold begynder. 4-5 stjerne, 70 dage før.\n354 kr. - 392 kr.\n462 kr. - 500 kr.\n632 kr. - 695 kr.\nVores bedste tips til Pisa\nHvordan finder man et billigt hotel i Pisa?\nHotellerne i den høje ende af pristabellen er de hoteller, der ligger tættest på Pisa-tårnet. Hvis du gerne vil bo billigt på hotel i Pisa, skal du i stedet søge mod universitetsområdet, hvor priserne varierer mellem 500-700 DKK per nat i gennemsnittet. Dog kan backpackere få god pris på en køjeseng på et af byens vandrehjem, som ligger et sted mellem 200-400 DKK per nat.\nMed hensyn til byens vandrehjem afhænger det ikke af hvilket område det ligger i (flere af byens vandrehjem ligger mindre end 1 km fra Pisa-tårnet), det handler mere om selve vandrehjemmets standard.\nDu kan sagtens rejse til Pisa på et budget. Byen er først og fremmest kendt for sine smukke pladser, og det anbefales at besøge pladsen Piazza dei Miracoli, som huser det famøse skæve tårn, byens domkirke, dåbskapellet og en historisk kirkegård.\nUdover Miracoli, så anbefales det også at besøge pladsen Piazza dei Cavilieri, som byder på endnu mere renæssancearkitektur. Hvis du rejser i starten af måneden, kan du komme gratis ind på Museo Nazionale di San Matteo, som har fri entré den første søndag hver måned. Museet har en af de vigtigste udstillinger i verden med malerier fra middelalderen. Selve museet er huset i et benediktinerkloster fra middelalderen ved siden af Arno-floden. Derfor kan det godt betale sig at lægge de 5 EUR (37 DKK), som entréen normalt koster.\nCentrum af byen er bilfri, og det kan blive en dyr bøde, hvis et overvågningskamera fanger din bil i centrum. Der er slet ikke behov for at løbe den risiko, da det er nemt at gå rundt inde i byen. Alternativt kan du benytte dig af de offentlige busser, som er fordelt i den grønne, blå og røde linje. Sidstnævnte er bussen, som kører turister til det skæve tårn.\nHvor gammel skal man være for at checke ind på et hotel i Pisa?\nGenerelt skal du minimum være 18 år gammel for at tjekke ind på et hotel i Pisa, men der er vandrehjem, som har sat grænsen ved 17 år. Derfor er det bedst at tjekke reglerne for det specifikke sted.\nDu skal som regel lægge en form for depositum, som dækker eventuelle skader. Det kan enten være et kontant depositum eller betalingskortsoplysninger, hvor beløbet bliver reserveret under dit ophold.\nDer er mange gange lagt et servicegebyr på 20 procent oven i regningen, og derfor behøver du ikke at lægge mere end et par euro i drikkepenge på restauranten. Italienske taxachauffører forventer ikke drikkepenge, men de vil naturligvis blive meget glade, hvis du giver lidt ekstra.\nHvor sikkert er der i Pisa?\nDet er sikkert at bevæge sig rundt i Pisa. Sørg for at være opmærksom på lommetyve i turistområder og undgå at købe solbriller, tasker eller paraplyer fra gadesælgere, da politiet også giver bøder til de turister, som køber fra ulovlige gadesælgere. Derfor er det bedre at være på den sikre side og vælge at shoppe i butikkerne.\nDu skal i udgangspunktet ikke bruge en adapter, da strømmen i Italien er på 220v og de har de samme europæiske stikkontakter som i Danmark.\nHvad koster et hotel i Pisa pr. nat?\nBrug oplysningerne herunder til at finde billige priser på hotelværelser af god kvalitet i Pisa\nBilligst 402 kr.\nGennemsnitlig 402 kr.\nDyrest 402 kr.\nSøg efter 2-stjernede hoteller\nBilligst 339 kr.\nGennemsnitlig 339 kr.\nDyrest 339 kr.\nHostels og billige hoteller i Pisa\nDisse billige hoteller og vandrehjem i Pisa har gode priser til det lille rejsebudget\nHoteller med mest værdi for pengene i Pisa\nHvor skal man bo på hotel i Pisa\nFloden Arno deler Pisa op i to. Modeelskere kan vælge at bo i den sydlige del af byen, som er det mere moderne område. Her kan du shoppe i high-fashion butikker på hovedgaden Corso Italia.\nDen nordlige del er centrum af Pisa. Bydelen er ret lille, og du kan gå fra a til b i løbet af tyve minutter. Her kan du bo inde bag de gamle bymure tæt på Det Skæve Tårn i Pisa. De fleste turister kommer til byen for at besøge tårnet, og derfor kan der være lang ventetid på at komme ind. Kun 40 personer må være i tårnet af gangen, og derfor anbefales det, at bestille sine billetter online senest to uger før (prisen er ca. 110 DKK).\nMadelskere, som gerne vil have de bedste råvarer rundt om hjørnet, bør bo på hotel tæt på pladsen Piazza delle Vettovaglie, som er markedspladsen fyldt med boder og restauranter med himmelsk italiensk gastronomi.\nNaturelskere vil derimod nyde at bo i nærheden af Orto e Museo Botanico, som er universitetets botaniske have. Haven ligger nord for floden, og den stammer tilbage fra 1543. Som du måske kan tyde af navnet, så huser denne lille oase også et museum, hvor du kan lære om havens historie. Syd for floden kan du bo tæt på Giardino Scotto-parken, der blandt andet har rester fra et middelalderfæstningsanlæg samt gratis kulturelle arrangementer i sommerperioden.\nPisa er en lille italiensk universitetsby med 87.500 indbyggere, byen er kendt for sit skæve tårn. Universitet er i sig selv en del af byens charme, da du hurtigt vil støde ind i unge mennesker, mens du udforsker byen. Universitet stammer helt tilbage fra 1343, og det er et af de ældste og mest anerkendte europæiske universiteter.\nPisa er en af de mest besøgte byer i det støvleformede land. Sandsynligheden for at du kender nogen, som allerede har været i byen er ret stor, da Italien er et af danskernes foretrukne turistmål. Du kan ligesom mange andre gå op af de 300 marmortrappetrin i tårnet eller nyde synet af en af verdens smukkeste katedraler Duomo Santa Maria Asunta. Der er tyve kirker i Pisa og udover den storslåede katedral, anbefales det også at besøge den lille gotiske kirke Santa Maria della Spina, som du kan iagttage udefra (da besøg indendørs er lukket for offentligheden).\nTuristerne kommer ikke kun for arkitekturen men også for maden. Italien er kendt for pizza, pasta og is. Du kan nyde lækker hjemmelavet is i isbutikken La Bottega del Getalo på Piazza Garibaldi, der er dedikeret til Giuseppe Garibaldi, som var en af hovedpersonerne i den proces, der samlede Italien.\nHvor længe bor vores brugere i Pisa?\nEt ophold på 4 nætter er mest populært for personer, der besøger Pisa.\nHvad koster et hotel i Pisa?\nEt hotelværelse i Pisa vil normalvis koste ca. 584 kr. pr. nat. Prisen er en gennemsnitspris, og priser vil variere afhængig af faciliteter, placering og tilgængeligheden på det givne hotel.\nHvornår er det bedste tidspunkt at booke et hotel i Pisa?\nVærelsespriser for hoteller i Pisa kan være helt op til 37% lavere i januar, så det er et godt tidspunkt at booke og spare penge.\nHvilken dag er den billigste at bo i Pisa?\nHotelværelser i Pisa er billigst fredag og dyrest mandag.\nHostels og hoteller op til 2 stjerner i Pisa koster ca. 532 kr. for en seng pr. person. Du kan spare 52 kr. ved at booke et hostel sammenlignet med et gennemsnitligt hotel i Pisa.\nHvis vi tager højde for vejret i Pisa, hvilke seværdigheder er så populære i juli?\nTemperaturerne i Pisa er normalt på omkring 23 °C i juli og chancen for regn er lav, så juli er det perfekte tidspunkt at bruge noget tid udenfor ved populære seværdigheder i området.\nLæs mere om brugernes yndlingshoteller i Pisa\nViale Gramsci 14 - Galleria B 56125\nPiazza della Stazione, 2 56125\nVia Mazzini 57 56125\nVia Tavoleria 17 56126\nVia Carlo Francesco Gabba, 17 56122\nVia Filippo Mazzei, 2 56124\nAndre populære destinationer i nærheden af Pisa\nFind flybillet og lejebil til din tur til Pisa\nFolk interesseret i Pisa kiggede også på\nSkal det ikke være Pisa alligevel? Så find gode hoteltilbud disse steder


Nye detaljer: Biograf får nyt navn, luksus-sæder og verdens bedste lyd | ugeavisen.dk\nBiografen i Holstebro bliver blot den fjerde af sin slags, som både kan tilbyde luksus-stole og lydsystemet Dolby Atmos i samtlige sale, siger indehaver Louise Obel, der her ses i biografens foyerområde. Fotos: Ole Mortensen\nLouise og Henrik Obel har travlt for tiden. Den 18. december åbner de Big Bio Nordhavn, og i begyndelsen af det nye år kommer turen til Holstebro. - Når vi lukker Scala, bliver det med blandede følelser. Det bliver svært at sige farvel, men det er samtidig med stor glæde og ærefrygt, at vi åbner Big Bio i Holstebro, siger Louise Obel.\nLouise Obel er datter af Poul Obel, som skabte Scala i Holstebro for næsten 50 år siden. Sammen med sin mand, Henrik, har Louise Obel bygget Big Bio i Herlev fra 2015, og den 18. december åbner de Big Bio Nordhavn i København.\nBiografen på Enghaven holder sin tidsplan, hvilket betyder, at den fortsat står til at åbne i februar-måned næste år.


Hunshage 28 april 2003\nGå på mod og tålmodig belønner sig ved kystfiskeri. Keld og jeg ville til Hjarnø for at fiske, men mens vi ventede på færgen kom en gut hen til os og spurgte om vi ventede på at komme Hjarnø. Vi svarede selvfølgelig ja, hvorefter han betænkt som kløede sig på hagen og sagde at vi så nok skulle vente en uges tid, da færgen var til eftersyn. Så der røg den fisketur.\nI stedet endte vi på Hunshage omkring kl. 10.00. Vinden var hård fra syd-vest, solskin og en vandtemperatur på 10 gr. Det så faktisk lovende ud. En brite som fiskede mens vi pakkede ud fortalte at der var taget fem fisk fra morgenen af, så alt var jo perfekt.\nVi fiskede stykket af og mærkede et par fisk men ingen kom på land. Lidt før middag blæste det meget op, bølgerne blev meget store og vi fik hurtigt et par fisk på land. I det hårde vand væltede fiskene nærmest rundt i et stort ædegilde og i perioder var der fisk på i hvert eneste kast. Vi mistede dog en del fisk da det var mere end svært at få fiskene på land grundet bølgerne og det faktum at der er meget blære tang de sidste 10 meter i mod stranden.\nResten af dagen var der konstant gang i fiskeriet og jeg tror ikke vi fiskede et stykke igennem uden at have kontakt med mindst et par fisk. I perioder svingede fiskeriet sig op til at vi faktisk have kontakt med fisk i hvert eneste kast, hvilken fryd.\nTil sidst sluttede jeg af med fiske det lave vand på revet af og minsandten og der ikke lige kom en sidste fisk på land på 49 cm. Livet er herligt. Keld fiske samtidigt lidt længere inde og fisk da også et par stykker ind.\nResultat 13 havørreder, mange mistet og ufattelig mange hug. Største fisk var dog ikke imponerende, 49 cm. Det er nu synd man skal på arbejde i morgen, for jeg ville nu gerne til Hunshage igen tirsdag.\nFoto fra turen klik her


Brennerpasset 58, Harte, 6000 Kolding – Ejendomsmæglerfirmaet John Frandsen\nBrennerpasset 58, Harte, 6000 Kolding\nUdsigtsvillla i Alpedalen\nI har nu muligheden for at overtage nøglerne til denne villa med én af Koldings smukkeste udsigter i et lukket, børnevenligt villakvarter.\nHer venter jer en stilrent indrettet bolig med fire værelser, et skønt opholdsmiljø og en fordelagtig beliggenhed nær såvel natur som hverdagens gøremål.\nDen betagende udsigt er, hvad man først bemærker på Brennerpasset 58. Med den høje placering og de markante vinduespartier udnyttes den naturskønne beliggenhed til fulde med et uspoleret vue over ådalens kuperede landskab. Indendørs fortsætter det positive førstehåndsindtryk med en let og indbydende atmosfære, der underbygges af de mange udgange til haven.\nI træder over dørtærsklen til entréen med indbygget opbevaringsplads. Det primære opholdsmiljø udgøres af køkken-alrum og stue i åben forbindelse.\nKøkkenet fremtoner elegant med hvide, grebsløse fronter og integrerede hvidevarer, og fra stuen med loft til kip synes omgivelserne at integreres i indretningen via de høje vinduespartier. Videre finder I fire gode værelser, hvoraf det oplagte forældresoveværelse har separat adgang til det ene af hjemmets to badeværelser. Planløsningen afrundes af et bryggers.\nUde venter jer en enkelt anlagt have, der bagtil flankeres af høje træer - bag hvilke der ligger en legeplads. Mod syd og vest breder sig en betragtelig fliseterrasse, der er ideelt orienteret i forhold til solen. I råder endvidere over en garagebygning for foden af matriklen. I bosætter jer i naturrige omgivelser, hvor det bugtende landskab indbyder til lange gåture.\nTrods den idylliske beliggenhed glider hverdagen let, og fra adressen kan man følge trygge stisystemer den ene kilometer, der er til Munkevængets Skole. I finder også pasningstilbud og idrætsfaciliteter i nærområdet, mens dagligvareindkøbene kan klares på en cykeltur. Ikke mindst har I blot tre kilometer til Kolding centrum.\nBoligareal: 161 m²\nGrundareal: 836 m²\nEjerudg. pr. md.: 2.905


Din søgning på happy zoo gav 5 resultat\nSækkestole (5) Bløde legemøbler (5) Legerum (1) Interiørløsninger (5) Samspil (5) Samspil (5)\n75 81 85 87 100\n37 50 55 75\n50 55 60 67\nEn flok elskelige dyr i form af sækkestole til børn. Fremstillet i 100 % polyester og fyldt med EPS-kugler og skumstykker (ergo-fill). Med håndtag som gør det nemt for børnene at flytte rundt på deres favoritdyr. Mål: L100xD75xH50 cm, vægt 3,8 kg. Rengøres med fugtig klud. Anbefales til børn over 3 år.\nEn flok elskelige dyr i form af sækkestole til børn. Fremstillet i 100 % polyester og fyldt med EPS-kugler og skumstykker (ergo-fill). Med håndtag som gør det nemt for børnene at flytte rundt på deres favoritdyr. Mål: L75xD55xH55 cm, vægt 3,5 kg. Rengøres med fugtig klud. Anbefales til børn over 3 år.\nEn flok elskelige dyr i form af sækkestole til børn. Fremstillet i 100 % polyester og fyldt med EPS-kugler og skumstykker (ergo-fill). Med håndtag som gør det nemt for børnene at flytte rundt på deres favoritdyr. Mål: L87xD55xH55 cm, vægt 3,8 kg. Rengøres med fugtig klud. Anbefales til børn over 3 år.\nEn flok elskelige dyr i form af sækkestole til børn. Fremstillet i 100 % polyester og fyldt med EPS-kugler og skumstykker (ergo-fill). Med håndtag som gør det nemt for børnene at flytte rundt på deres favoritdyr. Mål: L85xD50xH60 cm, vægt 3,8 kg. Rengøres med fugtig klud. Anbefales til børn over 3 år.


Interreg IVA ÖKS - Kommunal bæredygtig vækst i fremtidens Øresundsregion\nKommunerne fået et større ansvar for områder der skal bidrage til bæredygtig vækst, f.eks. miljø, waste management, trafik, infrastruktur, grønt udbud. Kommunerne i både Danmark og Sverige er samtidig hårdt presset i forhold til ressourcer til udvikling. Køge Kommune og Kristianstad kommune har derfor valgt at samarbejde om nytænkning og udvikling på fælles udfordringer med trafik og miljøspørgsmål.\nFælles udfordringer - nye løsninger\nKøge og Kristianstad kommuner har en række udfordringer med waste management og trafikplanlægning som er bredere end kommunegrænsen/landegrænsen. Håndteringen af f.eks. affald i en kommune kan have betydning for en anden kommune, mens trafikplanlægningen kan have betydning for trafikstrømme i hele Øresundsregionen. Udveksling af erfaringer mellem de to kommuner vil give indblik i, hvordan begge kommuner arbejder med emnerne men også give input til hvordan kommunerne kan forbedre deres tiltag og pege på nye måder at løse udfordringerne på.\nProjektet vil gennem workshops og dialog identificere og udvikle kommunale kommunale samarbejdsprojekter indenfor områderne waste management og trafik som på sigt kan bidrage til bæredygtig vækst. Indenfor waste management vil en effektiv planlægning og forvaltning af affald, f.eks mindre forbrænding reducere CO2. En effektiv trafikplanlægning kan f.eks. bidrage til at flere mennesker bruger kollektiv trafik, på bekostning af privatbilisme, som også vil nedbringe CO2 forbruget. Ved at samarbejde med andre tilsvarende organisatoriske enheder fra et andet land, vil projektet kunne drage fordel af erfaringer, og omsætte den viden til konkrete tiltag, og undgå at iværksætte løsninger som allerede er afprøvet og fundet uhensigtsmæssigt.\nProjektpartnere: Kristianstad kommun\nProjektperiode: 1. januar - 31. december 2014\nProjektets samlede budget: 75 000 EUR\nBevilget støtte fra ERUF: 37 500 EUR\nProjektleder: Køge Kommue


For at opnå en mere overbevisende oplevelse for udforskning af visuelle data i et fokuseret værktøj, skifter vi al investering til Power bifor denne arbejdsbelastning og har indgået ny funktions udvikling i Power View. Power BI desktop er nu det anbefalede værktøj til udforskning og rapportering af visuelle data, og Excel er fortsat det generelle værktøj til dyb analyser.\nPower BI-tjenesten gør det muligt for en enkel udgivelse af dashboards til både Power BI-rapporter og Excel-projektmapper, og brugerne kan også analysere Power BI-data i Excel. Hvert af disse værktøjer er optimeret til erhvervs analytikeres forskellige behov og sammen er pakken bevidst udviklet til at fungere sammen.\nFå mere at vide om over sigten over Power View i Excel.\nDer er nogle systemkrav til Power-visning, afhængigt af hvilken version af Excel, SharePoint eller SQL Server du bruger.\nPower-visning er tilgængeligt som et tilføjelsesprogram til Excel. Du skal muligvis aktivere tilføjelsesprogrammet for at bruge Power-visning i Excel. Du kan også bruge Power-visning i SharePoint.