Inventarland.dk er aktuelt imellem de mest populære e-forhandlere med kontorartikler. Webbutikkens sortiment består af omkring 6500 varer fra en række brands. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 9 ud af 10 vidner om en høj grad af kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 727 anmeldelser, hvoraf 575 af dem giver topkarakter. På Facebook er 4301 mennesker fans af Inventarland.dk, og her har butikken modtaget 145 evalueringer med en middel vurdering på 4,5 ud af 5, som tillige er super imponerende.\nEngsig.dk er nu iblandt de mest populære online firmaer inden for kontorartikler. Forhandlerens sortiment indbefatter på den anden side af 15000 produkter fra forskellige brands. Forhandlerens Trustpilot-score på 8,8 af 10 viser enorm tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 15 evalueringer, hvoraf 13 af disse giver topkarakter. På Facebook er 509 mennesker tilhængere af Engsig.dk, og herpå har netshoppen modtaget 5 vurderinger med en middel bedømmelse på 5 af 5, som lige så vel er særdeles flot.\nAJProdukter.dk er nu imellem de førende e-shops inden for kontorartikler. Forretningens udvalg spænder over i omegn af 6000 produkter fra en række mærker. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 8 af 10 viser stærk kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 42 anmeldelser, hvoraf 31 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 1729 brugere tilhængere af AJProdukter.dk, og herpå har de modtaget 13 vurderinger med en middel bedømmelse på 4,5 ud af 5, som lige så vel er usædvanligt imponerende.\nLomax.dk er nu iblandt de mest populære online butikker med kontorartikler. Forretningens udvalg indeholder omtrent 60000 varer fra en række producenter. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 9 af 10 manifesterer en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 1876 vurderinger, hvoraf 1450 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 22288 brugere fans af Lomax.dk, og herpå har de modtaget 182 ratings med en middel score på 4,4 af 5, som ligeledes er utrolig flot.\nDaarbak.dk er nu iblandt de største online butikker med kontorartikler. Virksomhedens udvalg udgøres af opimod 40000 varer fra flere mærker. Webbutikkens Trustpilot-vurdering på 9 af 10 er et udtryk for god kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 277 anmeldelser, hvoraf 195 af disse giver topkarakter. På Facebook er 6348 mennesker tilhængere af Daarbak.dk, og herpå har forhandleren modtaget 13 anmeldelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,6 af 5, hvilket tillige er ualmindeligt flot.\nKontorstole købes på internettet\nEn række online outlets foreslår nu om stunder en hel del forskellige leveringsmåder. En der er meget almindelig er for øjeblikket at få afleveret pakken hos en pakkeshop, og så kan du bare gå forbi efter din bestilling når du har lyst. Leveringstypen er jo ekstremt let, samt i mange tilfælde desuden den billigste leveringsløsning.\nDu burde ligeledes planlægge at bestille levering til din privatbolig eller ud til dit arbejde. Fragtmetoden er en gang i mellem en tand mere bekostelig, men tillige super ukompliceret. Den mest betalelige leveringsmodel af kontorstole vil dog til enhver tid være at du selv henter varerne, som dog beroer på at du har bopæl med kort afstand til kontorstole e-forretningens arbejdslager.\nFragtperioden er jo ret så essentiel om vi står og skal bruge dine nye varer inden for kort tid, og i det øjemed er det tydeligvis essentielt at man kigger nærmere på den forventede leveringsdato ved den aktuelle vare.\nEn hel del kontorstole netbutikker frembyder muligheden for dag-til-dag levering på en hel del varenumre, der dog påkræver at bestillingen laves tidligere end et besluttet klokkeslæt, således at de garanteret kan nå at få kontorstole pakket forud for at personalet tager hjem.\nVisse internet virksomheder byder på levering uden omkostninger, men i reglen kun såfremt der bestilles for et fastslået beløb. Derudover burde du snuppe den mest prisbevidste mulighed for fragt, som i mange tilfælde – uanset om man befinder sig nær Odense, Frederikssund eller Svenstrup – vil blive at få bragt varerne til et udleveringssted.\nDet er i dag meget simpelt for alle og enhver at søge sig frem til priser på kontorstole på diverse internet forhandlere i Danmark, og til gengæld har utallige online outlets været presset til at at formindske salgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til piger og drenge, men også til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange tilbyde fri fragt.\nDog kan det alligevel blive indbringende at besigtige flere forhandlere på nettet efter kontorstole rabatkoder forud for at du gennemfører dit køb, så du er sikret at indhente den prisbilligste pris.\nMan bør ikke desto mindre være årvågen med, at når en forretning på nettet udbyder kontorstole til salg for en pris som virker hamrende gunstig, så bør det i nogle tilfælde være et signal om en snydagtig e-forretning. Kortbetalinger er dog indbefattet af et regulativ, hvilket værner en overfor bedrageriske e-forhandlere.\nVi tilråder bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som et alternativ burde du overveje en løsning på afbetaling som fx ViaBill, forudsat du ser en fordel i at afbetale beløbet i flere bidder.\nForinden folk handler kontorstole i en shop bør de de facto bese netbutikkens vilkår, det er dog gerne et tidskrævende projekt.\nEn nem løsning kunne derfor være at undersøge hvorvidt webshoppen er medlem af e-mærke ordningen, eftersom det kan være en angivelse af at online forhandleren forstår de officielle danske regler, samt at internet selskabet løbende evalueres af fagmænd der forstår retningslinjerne. Det er en rigtig god chance for hjælpende service, for så vidt du forvoldes besvær i processen med din ordre.\nLigeså rekommanderer vi at du er klar over de mest betydningsfulde forhold der gør sig gældende i forbindelse med ordren, fx den returrettighed på kontorstole online webshoppen kører med. I den sammenhæng er det tilmed relevant, at man stadigvæk opbevarer ens ordremail, så man altid kan eftervise bestillingen, uafhængig om du skal købe en gave til en kvinde eller mand.\nTrustpilot fremskaffer i højeste grad fortræffelige muligheder for at gennemstøve diverse forhenværende konsumenters opfattelser og derved er det godt, at du vurderer internet selskabets kontorstole bedømmelser forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook medfører tilsvarende i højeste grad strålende genveje til at få indblik i online firmaets pålidelighed. I øvrigt ser vi en del online butikker hvor man kan publicere en kritik af købsoplevelsen, hvilket tillige burde drages fordel af til at afveje kundernes tilfredshed.\nVores side finansieres af reklameindtægter. Vi arbejder tæt sammen med en hel del internet butikker når vi fremviser forretningernes varer, og opnår provision om de personer vi sender videre realiserer et køb.\nViden angående kontorstole og forretninger på nettet ajourføres nu og da, men det er umuligt for os at give garantier imod ændringer der muligvis er udarbejdet siden seneste opdatering af de viste data.


Havn får højere status | Berlingske Business\nHavn får højere status\nHavnen bliver en del af den globale søtransportkæde med anløb af Maersk Sealands største containerskibe,\nder sejler i fast rute til Fjernøsten.\nMed status som international hub kan Århus Havn blive attraktiv for de lande\nomkring Østersøen, der i dag sender oversøisk gods via Hamborg, Bremerhaven og Göteborg.\nHavn har i mange år udbygget og investeret for at få anløb af containerskibe i fast fart til Fjernøsten.\nHavnen har udflyttet en del af containertrafikken til et nyt havneafsnit, og senest er der investeret i endnu en containerkran, der\ntages i drift 1. maj. Havnedirektør Bjarne Mathiesen betegner Maersk Sealands beslutning som "intet mindre end et kvantespring\nfor Århus Havn".\n- Danske virksomheder er afhængige af konkurrencedygtige transportpriser og transittider,\nog Århus Havn får nye muligheder for at forøge omsætningen, siger Bjarne Mathiesen.\nDe store containerskibe,\nder kan medbringe op til 6.600 containere, vil blive ekspederet i Århus hver lørdag.


NR 12 FEB SMUK. nyhedsmagasin - PDF\nNR 12 FEB SMUK. nyhedsmagasin\nDownload "NR 12 FEB. 2010 SMUK. nyhedsmagasin"\n1 NR 12 FEB SMUK nyhedsmagasin\n2 SMUK Støtteforening Postboks Haderslev Tlf.: Regimentsmusikkens Venner Postboks Haderslev Tlf.: Det er formålet med bladet at udbrede kendskabet til Slesvigske Musikkorps og musikkorpsets koncertaktiviteter. Gengivelse er tilladt med kildeangivelse. Blad nr.: 12 Udgivet: Februar 2010 Nyhedsmagasinet Slesvigske Musikkorps Næste nummer af bladet udkommer september 10 Magasinet udkommer to gange årligt. Bladet udsendes gratis til medlemmer af Støtteforeningen for Slesvigske Musikkorps. Bladet kan endvidere købes ved henvendelse til støtteforeningen (stk. pris kr.: 40,- ekskl. forsendelse). Redaktion: Jacob Svendsen, journalist Henrik Rønnow, SMUK Bent Graversen, SMUK René Bjerregaard Nielsen, SMUK Leo Petersen, Støtteforeningen Oplag: eksemplarer Layout: KS Centret ApS, Vejle Tryk: GP Tryk Udgivet af Regimentsmusikkens Venner i samarbejde med Slesvigske Musikkorps og SMUK Støtteforening Indhold Alle artiklerne i Nyhedsmagasinet er skrevet af journalist Jacob Svendsen 03 Kære læsere Forord ved René Bjerregaard Nielsen, dirigent for Slesvigske Musikkorps 03 Kære medlemmer Forord ved Leo Petersen, Formand for Støtteforeningen 04 Legendariske Glindemann Fredericia Teater danner ramme om en unik koncert med SMUK Slesvigske Musikkorps under ledelse af dirigent Ib Glindemann. Som gæstesolister medvirker sangeren Theis Jensen og saxofonisten Jesper Thilo. 06 Prins Jørgens March BBC brugte den som kendingsmelodi til nyhedsudsendelserne til Danmark under 2. Verdenskrig. Slesvigske Musikkorps spiller den til en lang række arrangementer, men hvad gemmer der sig egentlig bag den populære march? 09 Portræt af en musiker Hornist Morten Winther Eriksen. 10 Kort Nyt om kommende koncerter, begivenheder mv. SMUK Støtteforening når milepæl Giver to ekstra seniorkoncerter SMUK samlede ind til Haiti Kong Vinter tvinger Fredagsparaderne i knæ Mærkedage med deltagelse af SMUK - Slesvigske Musikkorps Kært gensyn med gammel chef Musikkorpset går til filmen 12 En Søndag på Als SMUK Slesvigske Musikkorps er også i 2010 husorkester ved den store open-air koncert i Augustenborg Slotspark. 13 Verdis Requim Et unikt musikalsk samarbejde mellem Slesvigske Musikkorps og Randers Kammerorkester. 16 Erik Hammerbak Han havde visioner, som mange i første omgang rystede på hovedet af. I dag er mange af visionerne ført ud i livet til glæde for publikum, forsvaret og dets musikalske ambassadører. 18 Nytårsshow 2010 Julie Berthelsen og Martin Brygmann satte kulør på nytåret 2010 sammen med Slesvigske Musikkorps. Kære læsere Endnu en gang sidder De med SMUK Nyhedsmagasin og venter formentlig spændt på hvad magasinet indeholder af spændende nyheder og artikler. Jeg kan garantere Dem at der venter interessante beretninger og historier, der alle relaterer til musikkens verden. Læs bl.a. om et af de mest spillede musikstykker, nemlig Prins Jørgens March og mød Big Band koryfæet Ib Glindemann, der gæstedirigerer SMUK ved en koncert på Fredericia Teater i marts. Traditionen tro blev året skudt i gang med en række Nytårskoncerter med solisterne Julie Berthelsen og Martin Brygmann. Koncerterne bød på alt fra danske hits over Phil Collins populære sange og melodier til Dvorak s Slaviske dans og Radetsky March. Alt i alt et alsidigt program, som vi har fået mange positive tilbagemeldinger på. Personligt var det en stor glæde for mig aften efter aften at stå på scenen med et musikkorps, der sprudlede og solister, der tryllebandt publikum med både indadvendte sange og komik, der fik gang i lattermusklerne på både publikum og os på scenen. En stor tak til Julie Berthelsen og Martin Brygmann for 8 fantastiske koncerter. Også i 2010 bliver der sat en tyk streg under, at SMUK Slesvigske Musikkorps gennem unikke oplevelser formår at gøre publikum opmærksom på, at uniformer også kan gemme på stor musikalitet. Til marts gæstedirigerer legenden Ib Glindemann SMUK ved en koncert på Fredericia. Ligesom musikkorpset i samarbejde med Randers Kammerorkester præsenterer et af Verdis største værker. Begge dele kan De naturligvis læse meget mere om i denne udgave af SMUK Nyhedsmagasin. Jordskælvskatastrofen i Haiti er selvfølgelig noget, der påvirker os alle og et samarbejde mellem Dansk Røde Kors og SMUK Støtteforening blev hurtigt stablet på benene, og ved koncerterne blev der samlet over kr. ind. Ydermere blev en SMUK-koncert sat på auktion ved et støttearrangement den 30. januar i Haderslev, hvor vi blev solgt for kr. Så herfra en stor tak til alle, der smed stort som småt i indsamlingsbøsserne til fordel for ofrene i Haiti. Selvom musikvirksomheden i Forsvaret ofte bliver betragtet som en blød værdi, er jeg stolt af at være en del af den kolossale fremgang musikkorpsene har i disse år. Slutteligt vil jeg ønske jer alle et Godt Nytår og håbe at I vil sætte pris på Nyhedsmagasinet. René Bjerregaard Nielsen Musikdirigent ved Slesvigske Musikkorps Kære medlemmer Allerførst en rigtig hjertelig tak til de mange af støtteforeningens medlemmer, som gav et bidrag til Røde Kors raslebøsserne ved nytårskoncerterne i Varde, Odder og Haderslev. Det blev til kr., som blev overrakt til Røde Kors ved et arrangement på torvet i Haderslev, samtidig med, at musikkorpset satte en koncert på auktion den gik for kr. I den forgangne periode har vi ved SMUK s julekoncert også kunne hjælpe med et bidrag på knapt til julemærkehjemmet i Kollund og et tilsvarende beløb til STSOP (Støtte til soldater og pårørende). Endelig har der været god gang i salget af SMUK/Pia Raug CD en,..fred er at skabe, hvor overskuddet som bekendt ligeledes går til STSOP. Det er dejligt at kunne hjælpe, og specielt når det går hånd i hånd med de gode musikoplevelser, som SMUK giver os. Det er faktisk vanskelligt at udpege højdepunkterne, da koncerterne dækker vidt forskellige formål og genrer og henvender sig til så bredt et publikumsspektrum. SMUK er Forsvarets musikalske ambassadører, og det oplever vi ved de mange gode koncerter i løbet af året, men det kan ikke lade sig gøre uden en solid støtteforening, hvor vi kan give underskudsgarantier ved koncerter med de mange gode solister, donere startkapital til velgørenheds-cd er og arrangere ture til koncerter. Lige nu er vi mindre end 20 indmeldelser fra at være 2500 medlemmer. Vi markerer medlem nr med en glædelig overraskelse, så giv vennerne et praj jo flere vi er des større oplevelser kan vi få i fremtiden og hvem vil ikke gerne have nye og spændende oplevelser. Og samtidig markerer vi, at vi er rigtigt mange, der bakker op omkring SMUK-Slesvigske Musikkorps! Leo Petersen Formand for SMUK Støtteforening SMUK NYHEDSMAGASIN 03\n3 Legendariske Glindemann Torsdag den 11.marts står SMUK Slesvigske Musikkorps på scenen med en vaskeægte legende. Der bliver liv i kludene, når Ib Glindemann leder musikkorpset. Legender bander også Louis Armstrong. Det var nærmest en åbenbaring. Hans sprog rammer ikke himlen, men holder sig til jorden. Af og til sniger et sgu sig ind, men forkromede ler, at han kort efter solgte ud af sin ellers store pas- Det ændrede mit liv, siger Ib Glindemann og fortæl- vendinger holder sig væ k. Tonelejet er roligt, men fyldt sion, sine modelfly, så han kunne købe en trompet. med energi. På en eller anden måde dukker billeder op, Siden den dag i 1949 har Ib Glindemann spillet med når han fortæller. Fortæller om dengang jazzklubberne en perlerække af store jazzmusikere, han er arkitekten bag DRs Big Band, og torsdag den 11. marts står var så fulde af røg, at det var nærmest umuligt at spotte musikerne på scenen. Om dengang han blev forført til han på scenen med SMUK Slesvigske Musikkorps at spille trompet. Og man ærgrer sig, hvis man ikke hører efter, når Ib Glindemann fortæller. Sådan er det, når på Fredericia Teater. legender taler. Og Ib Glindemann er en legende. Tøvede en smule Det krævede imidlertid lidt overvejelse, inden den Åbenbaringen legendariske orkesterleder kastede sig ind i projektet - Dengang var man lykkelig, hvis man kunne få noget musik, man gad lytte til. På grund af efterkrigs- - I begyndelse var jeg lidt tøvende, fordi musikkorp- med SMUK Slesvigske Musikkorps. tiden var det svært at få fat i plader. Og dem man fik, set ikke har en jazzorkester-besætning, eksempelvis var så slidte, at man kunne høre begge sider på én mangler der saxofoner, siger han og forklarer, at Slesvigske Musikkorps gåpåmod, entusiasme og vilje til gang, siger Ib Glindemann og mindes en helt særlig dag i at arrangere musikken, så andre instrumenter kunne - Jeg var 15 år og havde ikke meget at give væk af. bevæge sig i jazzens univers, fik ham til at sige ja. Derfor tog jeg ud til KB-Hallen og håbede, at jeg - Entusiasme overskygger alt, forklarer Ib Glindemann, der kalder projektet for en udfordring og et kunne høre et eller andet udefra gennem vinduerne under koncerten med Louis Armstrong. skulderklap. - Der kom en billettør ned, der var meget flink. Han så mig og må have tænkt et eller andet, for han Rødderne er i jazzen spurgte, om jeg havde lyst til at komme ind til koncerten. Og lige pludselig stod jeg 15 meter fra manns Orkester, men tiden løb fra musikken, og I årevis stod Ib Glindemann i spidsen for Glinde- or- kesteret døde. I 1994 besluttede den dengang 60-årige Ib Glindemann atter at danne et swingorkester, og det lykkedes ham at sparke gang i rytmerne hos både unge og gamle. Præcis som forbillederne Glenn Miller og Benny Goodman engang havde gjort det. Nu gælder det altså SMUK Slesvigske Musikkorps. Og et eller andet sted, er det bigband musik, der er på programmet. Det er imidlertid ikke en betegnelse Ib Glindemann er glad for at bruge. - Det er en forgrovelse af orkestermusikken. Man putter et stempel på den, siger han og forklarer, at dengang de store orkestre solgte plader, stod der aldrig Thomas Dorsey og hans Bigband på coveret, men altid Thomas Dorsey og hans orkester. - I dag kalder man det et bigband, hvis der bare er nogle få blæsere, siger den nu 75-årige musiker. Den musik, han repræsenterer, har sine rødder i jazzen og er inspireret af swing, forklarer Ib Glindemann. Han fortæller i øvrigt, at han ser frem til koncerten og til at stå foran SMUK Slesvigske Musikkorps. Og når han står foran et orkester, bliver han ung igen. - I det øjeblik, man begynder at spille, gælder det om at få tingene til at leve, siger Ib Glindemann. Rutinerede jazzmusikere leger med Til koncerten med SMUK Slesvigske Musikkorps er det ikke kun Forsvarets musikalske ambassadører, dirigent Ib Glindemann skal holde styr på. På scenen er også to andre af jazzmusikkens koryfæer, nemlig saxofonisten Jesper Thilo og trompetisten Theis Jensen. Jesper Thilo blev født i Han er konservatorieuddannet på klarinet, og mellem spillede han klarinet og basun i forskellige New Orleansgrupper. Musikeren har en lang karrierer bag sig, men det var i Arnvid Meyers orkester, han i begyndelsen af 1960 erne fik sit gennembrud. Han var desuden medlem af Radioen Big Band, fortrinsvis på altsax, i hele 23 år. I 1971 blev han kåret som årets danske jazzmusiker, og i 1977 modtog han som den første Ben Webster-prisen. Theis Jensen er vokset op i et hjem fyldt med visesang. Theis Jensen selv kastede sig imidlertid over trompeten. Først var han forbi en træk-harmonika, men som 13-årig fik han øjnene op for jazzen og blev med det samme forelsket i genren. Han er aldrig blevet uddannet musiker, men har via Theis/Nyegaard Jazzband understreget, at han er en institution i dansk jazzliv. Kort om Ib Glindemann Ib Glindemann er født i 1934 og studerede fra 1952 til 56 på Det Kgl. Danske Musikkonservatorium. Allerede som 16-årig var Glindemann leder af sit eget orkester I 1958 blev han musikchef på den reklamefinansierede Radio Merkur, og i 1965 grundlagde han Det Ny Radiodanseorkester. Han har desuden komponeret musik til en lang række danske spille- og dokumentarfilm og har dirigeret Den Kgl. Livgardes orkester, Danmarks Radios pigekor, Tivoligarden og Radioens Big Band. Til det amerikanske marked har Glindemann produceret 182 lp er med filmunderlægningsmusik. I 1994 sammensatte han endnu en gang et orkester og fik stor succes med sin swingende musik. (Kilde: Den Store Danske Encyklopædi) 04 SMUK NYHEDSMAGASIN SMUK NYHEDSMAGASIN 05\n4 Prinsen og den historiske melodi SMUK Slesvigske Musikkorps har indspillet Prins Jørgens March på en række albums og benytter den gerne, når afslutningen på besættelsens mørke år bliver markeret. Også ved mange mindegudstjenester, julegudstjenester og parader finder musikerne i SMUK Slesvigske Musikkorps Prins Jørgens March frem. Marchen gemmer imidlertid på sin helt egen historie. Trompeten tager sin tid og balancerer yndefuldt og med rank ryg ud af Prins Jørgens March. Musikken er ikke insisterende, men rummer en klarhed, der giver lyden en højtidelighed og en ro. Det er musik, der tvinger øret til at lytte efter. Måske var det derfor, BBC under Anden Verdenskrig valgte netop denne melodi, når de indledte alle deres nyheder over kortbølgeradioen til danskerne og i koder gav beskeder til modstandsbevægelsen. Prinsen Marchens historie begynder helt tilbage hos Kong Frederik III. Han brugte ikke kun midten af det 16. århundrede på at oprette Den Kongelige Livgarde, indføre enevælden og for den sags skyld tabe Skåne, Halland og Blekinge til svensken. Han brugte såmænd også tiden på at få børn. Et af dem var Prins Jørgen. Han blev født i 1653, var Kong Frederiks III s yngste søn og arvede som 17-årig Vordingborg Slot. I 1683 forlod Prins Jørgen Danmark. Hans fremtid lå ved engelske Anne Stuarts side. Den danske prins fik en vielsesring på sin finger og besteg den engelske trone, dog kun som prinsgemal. Det skete, da Anne Stuart blev dronning af England og Skotland. Prins Jørgen bliver i øvrigt kaldt Prince George i England. Ifølge Det Kongelige Bibliotek blev Prins Jørgen ikke anset for nogen stor ånd, men hans ægteskab var meget lykkeligt. Det til trods for at stor ulykke fulgte parret. Alle dets 17 børn døde som små. I 1708 gik Prins Jørgen selv bort, men den ukendte danske prins minde lever videre i musikken. Komponisten Hans fingre presser på aftrækkeren, pistolen giver et smæld, og i samme stund er hans liv forbi. Han kunne ikke få den kvinde, han elskede, og hans liv var derfor intet værd længere. Hans fingre var ikke vant til våbens kolde metal, men derimod orglets varme I 1870 erne blev Prins Jørgens March udgivet i en samling af korte orgelstykker, samlet af den engelske organist William Spark under navnet Trumpet Voluntary in D major, Henry Purcell. Først senere blev det fastslået, at den rigtige komponist var Jeremiah Clarke. Prins Jørgens March bliver også kaldt Trumpet Voluntary, der som regel ellers var navnet på et orgelstykke med fanfarer og andre trompetagtige indslag. Men Jeremiah Clark komponerede imidlertid både Prins Jørgens March i en version for cembalo og for trompet med blæserensemble. tangenter. Han var organist i St. Pauls Cathedral, og måske var det derfor, han fik lov at blive begravet her til trods for, at selvmord i starten af 1700-tallet ikke blev belønnet med begravelse i indviet jord. Jeremiah Clarke var hans navn, og også han er blevet udødeliggjort på grund af Prins Jørgens March. For Jeremiah Clarke sørgede ikke kun for, at drengekoret i Londons legendariske kirke velsignede salmerne med deres lyse og klare stemmer. Organisten gjorde mere end at tæmme musik. Han skabte musik. Og det var ham, der kort før sin død i 1707 skrev musikstykket med den klare, stolte trompet, som fik navnet Prince of Denmark March eller Prins Jørgens March på dansk. I 1704 blev Jeremiah Clarke i øvrigt udnævnt til organist i dronningens kapel og måske var det grunden til, at han skrev en march opkaldt efter en kongelig. Dirigenten Jeremiah Clarke døde, men marchen levede videre. Det skyldes, at orkestre som SMUK Slesvigske Musikkorps bærer marchen i deres hjerter, men også en vis Sir Henry Joseph Wood. Han var sammen med Robert Newm an de engelske promenadekoncerters fader, og gennem et halvt århundrede var det ham, der svingede dirigentstokken og derved fyldte koncertsalene med ikke mindst den engelske nationalsang God Save The Queen Det nok mest kendte arrangement af Prins Jørgens March er fra dengang, hvor verden var i krig. Hvor de pompøse strygere i radioen tabte volumen og blev afbrudt af ordene: Her er London. BBC sender til Danmark. Og det var netop Sir Henry Joseph Wood, der stod bag det arrangement, og på den måde sikrede, at i hvert fald en lang række danskere kender til marchen opkaldt efter en for længst glemt prins. 06 SMUK NYHEDSMAGASIN SMUK NYHEDSMAGASIN 07\n5 Smuk musik med enkle midler Når SMUK Slesvigske Musikkorps i forbindelse med mindegudstjenesten den 5. maj fremfører Prins Jørgens March, er det domorganist Svend Prip, der sidder bag orglet i Haderslev Domkirke. Og han bruger det arrangement, som Henry Joseph Wood i sin tid skrev i forbindelse med promenadekoncerterne i England. - Der findes andre arrangementer, men for mig er det her det originale. Der findes simpelthen ikke noget bedre, siger Svend Prip. - Jeg kunne ikke drømme om at bruge et andet arrangement. Det her klinger smaddergodt, og det er ikke Befalingsmand på Haderslev Kaserne Bent Juhler - Mit forhold til Prins Jørgens March er, at den afslutter alt det officielle i forbindelse med lysfesten den 4. maj. Det er en ualmindelig smuk melodi, og domkirken er stedet at spille den. Jeg har hørt den til lysfesten i 20 år, men jeg får stadigvæk gåsehud, fordi den er så flot. Fanen bliver desuden båret på det tidspunkt, hvor Prins Jørgens March bliver spillet, og det er utrolig højtideligt. Det er en mindegudstjeneste for faldne danske soldater under Anden Verdenskrig, og det er en utrolig flot måde at mindes dem på. Forhenværende dirigent i SMUK Slesvigske Musikkorps og ung mand under krigen Bue Lund Nielsen - Med Prins Jørgens March så ved man, hvorhenne man er i tiden. Man kendte den ikke, før den kom på den engelske radio under krigen. Jeg tænker først og fremmest på alt det forfærdelige, vi var vidne til dengang, men marchen er rigtig flot. Meget enkel og simpel. Sommetider er det det enkle, der er det skønneste. Trompetist i SMUK - Slesvigske Musikkorps, Henrik Rønnow - Prins Jørgens March har en særlig betydning for mig. Jeg har spillet den de seneste tyve år, og hver gang løber det mig koldt ned af ryggen. Når jeg går frem på kasernepladsen og spiller den til lysfesten den 4. maj, så er det en helt fantastisk oplevelse. Det er en fantastisk flot melodi, som SMUK Slesvigske Musikkorps har indspillet på en række plader. bare noget jeg siger, fordi jeg har vænnet mig til det. Det er bare et godt arrangement. Wood bruger ganske enkle midler. Det er ikke sofistikeret eller noget, men det glider godt, understreger han. Faktisk er orglet i Haderslev Domkirke skabt til Henry Joseph Woods arrangement. For orglet har nogle egenskaber, der matcher engelske orgler, som typisk rummer stor bredde og dynamik, forklarer Svend Prip og tilføjer, at ikke meget musik lyder smukkere, end når blæserne fra musikkorpset og orglet i domkirken spiller Prins Jørgens March. Hvad betyder Prins Jørgens March for dig? Til trods for at piccolotrompeten er det mindste instrument i musikkorpset, formår det at skabe den største ro, når den balancerer ud af Prins Jørgens March. Det lille instrument med den stærke lyd behøver faktisk kun et orgel for at kunne forvandle noderne i marchen til et fyldigt musikalsk værk. PORTRÆT af en musiker På Rudolf Steiner Skolen i Århus fik Morten Winther Eriksen i første klasse stukket en blokfløjte i hånden. For sådan gjorde man på skolen, der lå med udsigt over bugten. I tredje klasse skulle han lære at blive venner med violinen, fik han at vide. - Men der var ikke noget af det, der greb mig. Måske havde jeg nemmere ved at spille violin i forhold til mange af de andre, men det interesserede mig ikke, siger Morten Winther Eriksen, der siden 1993 har været fast medlem af SMUK Slesvigske Musikkorps. - Det kunne lærerne godt mærke, men i et hjørne stod sådan et bøjet messingrør, der mindede om et horn, og de spurgte, om jeg ikke havde lyst til at spille på det. Og lige pludselig havde jeg lyst til at spille musik, siger musikeren, der i dag hverken spiller blokfløjte eller violin, men der imod mestrer hornet. Faktisk har han altid været draget af hornets lyd. Han lagde ikke mindst mærke til instrumentet, når han i fjernsynet så cowboyerne ride ud i præriens intethed, og hornet lå som baggrundsmusikken, der tegnede de store linier. Til prøve Derfor var Morten Winther Eriksens ønske om at blive optaget på musikkonservatoriet logisk. Og som blot 14-årig gik han til optagelsesprøve. - De syntes, jeg spillede godt nok horn, men de syntes også, jeg var lidt ung. Men efterfølgende søgte jeg troligt ind hvert år, siger Morten Winther Eriksen og tilføjer: - Det var det, jeg ville. Jeg kunne ikke forestille mig at lave noget andet, og jeg havde jo allerede én gang bevist, at jeg godt kunne. Fjerde gang blev lykkens gang, og som 18-årig begyndte Morten Winther Eriksen på konservatoriet. Seks år senere var han uddannet hornist og spillede efterfølgende i en række forskellige symfoniorkestre og blev blandt andet assistent i SMUK - Slesvigske Musikkorps. Her blev en stilling ledig, som Morten Winther Eriksen søgte. - Jeg kunne godt lide at være i musikkorpset. Der var en god stemning og nogle dejlige mennesker. Selv om mange siden er skiftet, har vi bevaret den gode stemning, og der er en ånd i orkesteret, der bliver ført videre, siger han. Musikeren sætter desuden pris på, at udfordringerne er vokset i takt med, at musikkorpsets opgaver er blevet mere varierede. - Musikkorpset er jo alt lige fra at spille på en pløjemark til at stå foran 5000 mennesker i Augustenborg Slotspark, siger den 47-årige musiker. Helt accepteret bliver han imidlertid aldrig i orkesteret, fortæller han med et glimt i øjet. - De andre messingblæsere synes, vi hornister er lidt specielle. At det er os, der altid sidst finder noderne frem, og at vi i det hele taget er lidt for os selv. Men det forstår vi slet ikke, siger Morten Winther Eriksen. - Og så kalder de os træblæsere. Fordi vi kan spille svagere end de andre, passer vi nemlig også ind træblæsergruppen. Men der synes træblæserne ikke, vi hører til, så vi er lidt bastarder og i klasse for os selv, siger musikeren, der altså på 17. år sikrer musikkorpset vidunderlige horntoner. 08 SMUK NYHEDSMAGASIN SMUK NYHEDSMAGASIN 09\n6 kort nyt SMUK Støtteforening når milepæl Når dette nummer af nyhedsmagasinet er kommet på gaden, er SMUK Støtteforening med al sandsynlighed blevet en komplet samling af musikkorpsets udgivelser fattigere. Den komplette musiksamling er nemlig støtteforeningens gave til den, der bliver medlem nummer I skrivende stund mangler blot en halv snes at melde sig ind før den milepæl er nået. Og lige om hjørnet venter som omtalt her i magasinet flere store koncerter. Og det er ofte her publikum opdager fordelene ved at være med i støtteforeningen, og derfor melder sig ind. Milepælen er med til at sætte en tyk streg under den markante, folkelige opbakning til SMUK Slesvigske Musikkorps, og formand for SMUK Støtteforeningen, Leo Petersen, glæder sig naturligvis over, at foreningen nu runder 2500 medlemmer. - Jeg synes, det er fantastisk, der har været en konstant fremgang i antallet af medlemmer. Og det er et tegn på, at der er mange, der godt kan lide musikkorpset og den musik, de spiller, siger han. SMUK samlede ind til Haiti 12. januar ramte et voldsomt jordskælv Haiti. Ødelæggelserne var uoverskuelig og behovet for nødhjælp enormt. SMUK Støtteforening søsatte hurtigt en indsamling i forbindelse med nytårskoncerterne. Publikum kunne lægge kontanter i indsamlingsbøsserne, der var udlånt af Dansk Røde Kors ligesom indmeldingsgebyret fra nye medlemmer røg direkte til Haiti. På den måde lykkedes det at indsamle imponerende kroner Samtidig solgte SMUK Slesvigske Musikkorps sig selv på en auktion i forbindelse med Haderslev for Haiti - indsamlingen og ved auktionen blev der budt hele for en eksklusiv koncert med orkesteret. Dermed sendte musikkorpset altså mere end kroner videre til ofrene på Haiti. Kong vinter tvinger Fredagsparaderne i knæ De lave temperaturer i februar betød, at Fredagsparaderne i en periode var aflyst. Det skyldes ikke, at musikerne var bange for at få kolde fødder, eller for den sags skyld, at de var bange for at glide på de glatte fortove. Pausen skyldtes, at frosten fik instrumenternes ventiler til at fryse fast, og det derfor var umuligt at lave musik. I stedet fik musikkorpset en sjælden lejlighed til at finpudse sit repertoire og finde spændende numre frem til de kommende koncerter. Mærkedage med deltagelse af SMUK - Slesvigske Musikkorps Traditionen tro medvirker SMUK ved en lang række mærkedage i det syd- og sønderjyske område i løbet af foråret. Mærkedagene og baggrunden for dem er blevet beskrevet i tidligere udgaver af Nyhedsmagasinet, så her følger blot en fortegnelse over de forskellige begivenheder. 9. april. Danmarks besættelse 1940 Kl. 8.00: Kransenedlæggelse ved mindetavlen på Haderslev Kaserne Kl : March gennem byen til Hertug Hans Kirke, og efter en kort andagt march tilbage til kasernen. 18. april. Slaget ved Dybbøl 1864 Kl : Kransenedlæggelse ved krigergravene på Dybbøl Banke. Derefter march gennem Sønderborg by til kasernen. Kl : Mindegudstjeneste i Sct. Marie Kirke i Sønderborg. Derefter sammenkomst på kasernen med underholdning af bl.a. SMUK. 23. april. Slaget ved Kolding Kl : Koncert i Brødremenighedens Kirke i Christiansfeld. Derefter kransenedlæggelse ved fællesgraven for de faldne på Gudsager. 4./5. maj. Danmarks befrielse maj Kl : March fra Kasernen i Haderslev til Gravene, og efter en kort pause tilbage til kasernen, hvor den traditionelle lysfest gennemføres med taler, korsang og ikke mindst Den store Tappenstreg. 5. maj Kl : Mindegudstjeneste i Haderslev Domkirke. Kært gensyn med gammel chef For et års tid siden var Ib Bager chef for Telegrafregimentet i Fredericia og dermed også SMUK Slesvigske Musikkorps. Han tiltrådte imidlertid jobbet som Director Joint Forces Training Centre i Bydgoszcz i Polen og drog sydpå. Nu får Ib Bager imidlertid besøg af musikkorpset, når det i slutningen af maj gæster træningscenteret og Ib Bagers nuværende arbejdsplads. Her giver musikkorpset blandt andet en koncert, hvor også de lokale får mulighed for at høre, hvordan et dansk musikkorps anno 2010 lyder. Musikkorpset går til filmen I forbindelse med nytårsshowene har flere musikere i SMUK Slesvigske Musikkorps givet prøver på stor skuespillerkunst, det bliver der imidlertid ikke brug for, selvom korpset arbejder på at indspille en dvd. Der er nemlig tale om en instruktions-dvd til Fanemarchen. Fanemarchen er på grund af dens langsomme tempo ret svær at marchere til, og samtidigt er der sjældent tid til at lave det store prøvearbejde til marchen. Derfor er det tanken, at en instruktionsdvd kan give fanebærerne en grundig gennemgang i, hvordan fanen skal føres. Fanemarchen bruges i forbindelse med en parade, hvor fanen, efter den er blevet udrullet, føres fra højre fløj og til midten, og det hele foregår i et meget lavt tempo. Giver to ekstra seniorkoncerter Efterspørgslen på SMUK Slesvigske Musikkorps seniorkoncerter er enorm. Derfor har musikkorpset besluttet at give yderligere to seniorkoncerter i henholdsvis Haderslev, onsdag den 17. marts kl. 14 og Billund torsdag den 18. marts kl. 14. For yderligere information omkring billetter kontakt venligst formand for Ældresagen i Haderslev, Astrid Refshauge på tlf og Finn Vinther, formand for Ældresagen i Billund på tlf juni. Bjerningdag. Kl. 9.30: Koncert foran Bjerning Kirke som optakt til mindeandagt. 5./6. juli: Slaget ved Fredericia juli Kl : March gennem Fredericia by (fra Landsoldaten til det gamle rådhus på Bülows Plads.) 6. juli Kl. 7.00: March gennem Fredericia by (fra Landsoldaten). Kl : Sørgemarch gennem Fredericia by (fra Bülows Plads) 10 SMUK NYHEDSMAGASIN SMUK NYHEDSMAGASIN 11 Foto: L. Lindholm, TGR\n7 Musikkorpset vender tilbage til Als Sidste år var det nødvendigt at give nodearkene dødvægt, da SMUK Slesvigske Musikkorps spillede under åben himmel til En søndag på Als, fordi der var en del vind. Og dødvægten kan godt komme frem igen. Også i år vil musikkorpset være på plads til open air-koncerten. På visit i Verdis verden SMUK Slesvigske Musikkorps debuterede i sommer ved En søndag på Als, og meget tyder på, at en tradition er ved at få liv. Igen i år vil musikkorpset være på plads ved den forrygende musikalske skovtur, hvor tusindvis af mennesker nyder musik og madkurve i Augustenborg Slotspark. Det glæder musikdirigent i SMUK Slesvigske Musikkorps René Bjerregaard Nielsen. - Musikkorpset er et pr-organ for Forsvaret, og der er ikke mange steder, man kan nå ud til så mang,e som til En søndag på Als, siger han og tilføjer: - Vi giver publikum en god oplevelse, og det er med til at sætte Forsvaret i et godt lys samtidig med, at det sætter fokus på, at Forsvaret er mere end krudt og kugler. Ifølge musikdirigenten er dette ikke noget, der kan sættes tal eller summer på. - Vi er Forsvarets bløde værdier. Vi giver styrken et historisk islæt, forbedrer korpsånden og giver altså publikum positive oplevelser. Og det er ikke en effekt, der kan måles, siger René Bjerregaard Nielsen. Et nemt valg Gennem ti år har Lars Bielefeldt arrangeret den festlige eftermiddag på Als. Ifølge ham var det ikke noget svært valg igen at engagere SMUK Slesvigske Musikkorps til open air-koncerten. - Vi fik en utroligt masse positive tilkendegivelser sidste år fra både sponsorer og publikum, forklarer han. Lars Bielefeldt forudser, at musikkorpset for fremtiden godt kan pynte sig med titlen husorkester i forbindelse med En søndag på Als. - Vi lægger op til et langvarigt samarbejde, siger arrangøren, der kalder musikkorpset for et orkester med en god stemning, gejst og positiv holdning. - Ikke mindst dirigenten, René Bjerregaard Nielsen, er et energibundt, sprudlende og fyldt med godt humør, siger han. Også opera i år Programmet til årets En søndag på Als er ikke helt på plads, derfor kan Lars Bielefeldt endnu ikke afsløre, hvem SMUK Slesvigske Musikkorps får fornøjelsen af på scenen. Helt sikkert er det imidlertid, at solisterne får samme høje niveau som i Ligesom det næsten er så lige sikkert som amen i kirken, at årets konferencier og holdleder bliver en person, der formår at gøre selv den mørkeste regnvejrsdag til en solskinsvelsignet fest. - Vi ønsker at fastholde vores linje i musikken. Det vil sige populær, klassisk musik, pop og rock. Sidste år gjorde vi et forsøg med et operaindslag. Det fik vi positiv kritik på, så også i år vil der være et indslag med opera, lover Lars Bielefeldt, der altså lige mangler de sidste detaljer, før navnene kan blive offentliggjort. En søndag på Als finder i øvrigt sted søndag den 15. August klokken 12.30, og der åbnes for adgang til slotsparken klokken Igen i år bliver der mulighed for, at SMUKS venner kan købe koncertbilletter til fordelagtige priser. I hele april måned kan man købe billetter til kr. 250 og dermed spare 110 kr. i forhold til prisen ved indgangen. Billetsalget vil blive annonceret på SMUKS hjemmeside ultimo marts. Og der vil blive mulighed for at købe koncertpakker med transport og evt. tilkøb af picnickurv. Følg med på og find program og solister på Program og solistholdet forventes på plads primo marts I samarbejde med Randers Kammerorkester og et sandt kæmpekor giver SMUK Slesvigske Musikkorps publikum mulighed for at lære en side af Giuseppe Verdi at kende, som hverken handler om opera eller teater. Det var med den store italienske digter Manzonis død, at et af historiens smukkeste musikalske værker blev født. Giuseppe Verdi var teatrets mand og Italiens største operakomponist. I modsætning til flere andre store komponister holdt han sig til at underholde sit publikum og lod religion være religion. Manzoni var imidlertid Verdis store forbillede, og til digterens ære skrev Verdi sit requiem, der er en katolsk messe for de afdøde. Verdis Requiem blev først gang opført på årsdagen for Manzonis død, den 22. maj 1874 i Markuskirken i Milano. Søndag den 28. marts 2010 er det Haderslev Domkirkes tur til at genlyde af Verdis dramatiske toner og dermed ære både komponisten og den italienske digter, Verdis Requiem er skrevet til. Stykket er skrevet af en stor komponist, til en stor personlighed og rummer en særlig logisk storslåethed. Verdi byggede et musikalsk monument til ære for sit forbillede, på samme måde som Shah Jahan byggede Taj Mahal som et stor- 12 SMUK NYHEDSMAGASIN SMUK NYHEDSMAGASIN 13\n8 slået mausoleum til ære for sin kone, der døde i barselssengen. Et så intenst og voluminøst værk som Verdis Requiem sætter krav til tonerigdommen. Det krav bliver på smukkeste vis indfriet til koncerten i Haderslev Domkirke, hvor SMUK Slesvigske Musikkorps får selskab af Randers Kammerorkester, fire solister og ikke mindre end 230 korsangere fra blandt andet Randers Bykor og Haderslev Lærerkor. Lørdag den 27. marts er det i øvrigt Sct. Mortens Kirke i Randers, der lægger rum til SMUK Slesvigske Musikkorps og Randers Kammerorkesters opførelse af Verdis Requiem. Kirken er den eneste af middelalderens fem kirker i Randers, der står tilbage i dag. Den blev bygget i slutningen af 1400-tallet og bidrager ligesom Haderslev Domkirke med den helt rigtige atmosfære til et værk af Verdis Requiems kaliber. SMUK-slesvigske musikkorps Orkestre: SMUK Slesvigske Musikkorps: Det 16 mand store orkestrer sikrer, at Verdis Requiem får den ypperligste behandling af messingblæsergruppen. Randers Kammerorkester: Er Danmarks eneste permanente professionelle kammerorkester og består af 14 mand, der bliver ledet af David Riddell Messinginstrumenternes fest David Riddell er cool. Helt cool. Til dagligt leder han Randers Kammerorkester, men søndag den 28. marts står han foran både Randers Kammerorkester, SMUK Slesvigske Musikkorps og fire forskellige kor, der i dagens anledning er samlet til ét. Det giver ham imidlertid ingen spænding i kroppen, for han har tidligere ledet kæmpeorkestre med op til 500 medvirkende, forklarer han. - Og hvis alle følger dirigenten, så går det fint. Det handler om at folk skal være opmærksomme, siger han. En ting er imidlertid noget helt særligt, når den dygtige dirigent leder de mange musikere til koncerten i forbindelse med opførelsen af Verdis Requiem. Det er allerførste gang, at han tager netop det værk under behandling. - Det er et spændende værk, der bygger op og bygger op. Det er helt fantastisk og messinginstrumenternes fest, siger han. Dirigenten sætter korets krøller Koret til opførelsen af Verdis Requiem består af fire kor. Tre kommer fra Randers, mens et enkelt holder til i Haderslev, nemlig Haderslev Lærerkor. Siden oktober måned har lærerkoret forberedt sig på koncerten, fortæller Haderslev Lærerkors dirigent Edna Rasmussen. Ifølge hende er det en stor udfordring at få alle de fire kor smeltet sammen til ét. Det er koncertens dirigent, David Riddell, der skal løfte den opgave. Under nogle prøver, hvor orkesteret ikke deltager, får han imidlertid god mulighed for at slibe korenes sidste kanter. - Det er dirigenten, der former musikken. Vi gør grundarbejdet, så kommer han og sætter alle krøllerne, siger Edna Rasmussen. Hun fortæller, at Haderslev Lærerkor ser frem til at introducere publikum for Verdis Requiem. - Det er et helt fantastisk værk, som ikke så tit bliver opført, fordi det kræver et stort kor og et stort orkester. Og det er et meget specielt værk. Fordi Verdi var operakomponist, skrev han det i operastil. Det er meget dramatisk. Er det et svært værk? - Ja, det er faktisk svært. Det kræver meget at synge, men samtidig er der mange gode melodier, man kan nynne med på, og så bliver nemmere at huske. Trine Bastrup Møller Kristine Becker Lund Randers kammerorkester Kor: R anders Bykor: Er et blandet kor på cirka 70 personer. Koret har igennem mange år samarbejdet med Randers Kammerorkester og symfoniorkestrene i både Århus og Ålborg ved opførelser af større kor- og orkesterværker. Randers Kammerkor: Består af 25 sangere. korets repertoire omfatter korsatser fra både nyere og ældre klassisk kormusik på højt niveau med hovedvægten lagt på kirkelige værker. Stillingkoret: Kaster sig gerne over de klassiske oratorier og andre storværker, ofte i selskab med andre kor, og med mindre eller større orkestre foran sig. Koret tæller omkring 80 sangere. Haderslev Lærerkor: I starten bestod koret udelukkende af lærere, og derfor blev navnet naturligvis Haderslev Lærerkor. I dag er kun omkring halvdelen af korets knap 60 medlemmer lærere, og koret er åbent for alle. Solister: Kristine Becker Lund: Er sopran og uddannet i solistklassen på Det Fynske Musikkonservatorium. I juni 2004 blev hun færdig på Opera-Akademiet under Det Kongelige Teater, hvorfra hun i december 2003 debuterede som Barbarina i Mozarts Figaros Bryllup. Lars og gensynet med det grimme instrument Faktisk er det ikke så længe siden, tubist Lars Birkelund Olsen sidst prøvede kræfter med det ganske Mens røret på en tuba udvider sig i takt med læng- - Den kan larme helt vildt. særlige instrument cimbassoen. Det skete i efteråret, den, er cimbassoens rør slank og udvider sig først til hvor han assisterede Sønderjyllands Symfoniorkester, der opførte La Traviata. Til Verdi-koncerten Lars Birkelund Olsen, der specialiserede sig i at spil- allersidst. Og det sætter krav til musikeren, fortæller mødes de igen. Det er nemlig lykkedes at fremskaffe le cimbasso under sin tid på konservatoriet instrumentet, som der ellers ikke er forfærdelig mange eksemplarer af i landet. han. - Den kræver en meget kontrolleret blæsning, siger - Cimbassoen er meget grim, og den skaber meget Cimbassoen er en kontrabasbasun og er specielt designet til italienske operaer. Instrumentet er kende- opmærksomhed, men det bliver et sjovt gensyn, siger Lars Birkelund Olsen og tilføjer: tegnet ved en vældig dyb klang. Sune Hjerrild Jens Bové Trine Bastrup Møller: er mezzosopran og har studeret på Royal Academy of Music s operaskole og National Opera Studio i London. Hun debuterede fra Det Kgl. Danske Musikkonserva-toriums solistklasse i Sune Hjerrild: Er tenor og har en meget international karriere. Han har eksempelvis medvirket i Mozarts Tryllefløjten på Megaro Operaen i Athen, ligesom han har optrådt på operaen i Sydney, Wuppertal, Leipzig og Napoli og såmænd også på det kongelige teater i Danmark. Jens Bové: Er bas og har Diplomeksamen fra Nordjysk Musikkonservatorium, hvor han blev færdig i Siden dengang har han optrådt i en lang række operaer blandt andre Tryllefløjten, Madama Butterfly og Carmen. 14 SMUK NYHEDSMAGASIN SMUK NYHEDSMAGASIN 15\n9 Dirigenten, der drømte om forandring Erik Hammerbak kom til Slesvigske Musikkorps fra Fyn og med sig havde han en plan. Det skulle være slut med årtiers trummerum i orkesteret. De blankpudsede støvler lader i takt sålerne mærke nen, og det er i Gottorpsalen, at dirigenten tilbringer Haderslevs gader under sig, som de plejer, når det er sine sidste stunder i spidsen for Slesvigske Musikkorps. Talerne er mange og fredagen, som startede dagen før weekenden. Skridt for skridt nærmer de sig Domkirken, og tone for tone kommer de tættere som alle andre fredage, bliver så småt en dag af den på den bog, der er deres mål. For turen foregår ikke slags, der mejsler sig ind i Erik Hammerbaks hukommelse. i stilhed. Instrumenterne i deres efterårskolde næver er i live, og musikken strømmer fra orkesteret. - Det var en dag, man husker; der var mange gode SMUK Slesvigske Musikkorps er som traditionen taler. Men essensen af talerne blev sagt af korpsets byder på mission. En side i mindebogen skal vendes tillidsmand. Han sagde, at mange af musikerne i og faldne soldater huskes. Især for ét medlem er turen speciel. Det er sidste gang at dirigenten får lov sat. De regnede med, at jeg ville blive i et par år og starten havde været meget skeptiske, da jeg blev an- at stå i spidsen for sit musikkorps. Denne novemberdag i 2003 er nemlig Erik Hammerbaks sidste dag i vi tog fejl, erindrer Erik Hammerbak, at tillidsman- så glide stille og roligt ud uden at lave ravage. Men musikkorpset. Det uundgåelige faktum danner ikke den sagde. centrum for hans tanker. Han passer sit arbejde, og Danske blæsetraditioner musikken spiller. Det var i 1997, Erik Hammerbak kom til Slesvigske Korpset når atter kaser- Musikkorps, hvor han overtog dirigentstokken efter Flemming Rasmussen. - Dengang var det et meget traditionelt musikkorps. De spillede mest arrangementer i god, gammel dansk blæsertradition. Og koncerttyperne havde været de samme de sidste år, siger Erik Hammerbak og fortsætter: - Det var militærkoncerter af den slags, man skal have, fordi de er grundessensen af korpsets virke. Og så var der rigtig mange skolekoncerter og plejehjemskoncerter. Dirigenten havde erfaringer fra blandt andet Fynske Livregiments Musikkorps, og så havde han en plan. Slesvigske Musikkorps skulle ændre kurs. Det var tid til at få børstet støvet af uniformerne. Korpset skulle holde fast i historien og traditionerne, men gamle vaner skulle ikke holdes i live blot på grund af den magelighed og tryghed, rutiner kan give. I stedet skulle forandringer slippes ud af det bur, som vanerne var blevet. Den musikalske rejse SMUK Slesvigske Musikkorps er indbegrebet af militære traditioner. En uforanderlighed, der har sin egen skønhed og på en eller anden måde altid giver Forsvarets musikalske ambassadører rygrad og et stærkt ståsted i en verden, der raser af sted. Samtidig er musikkorpset i bevægelse. Engang spillede det til utallige skolekoncerter og rundt omkring på plejecentrene. I dag spiller SMUK Slesvigske Musikkorps færre koncerter, men for et større publikum. Korpset flytter sig konstant for bedst muligt at vise, at Forsvaret er mere end krudt og kugler. Det er en konstant rejse, og det er især én mand, der i sin tid stak kursen ud og bragte musikkorpset derhen, hvor det er i dag. Der, hvor store danske solister hellere end gerne vil optræde med det 16 mand store orkester. Og der, hvor et større publikum end nogensinde tidligere følger orkesteret. Den mand hedder Erik Hammerbak. Fra 1997 til 2003 stod han i spidsen for SMUK Slesvigske Musikkorps. - Jeg kom med en anden ballast, og jeg prøvede at få nogle anderledes idéer gennemført. De mange små koncerter på plejehjemmene havde vi lagt bag os på Fyn. Vi havde i stedet valgt at samle kommunernes ældre medborgere til store koncerter med solister og fælles kaffebord. I Slesvigske Musikkorps tog man vel imod idéen, og konceptet lever i bedste velgående i dag, siger Erik Hammerbak og fortsætter: - Hver enkelt koncert har sin berettigelse. De små koncerter på plejehjemmene var hyggelige, men tiden var løbet fra dem. Kostede ressourcer Erik Hammerbak forklarer, at det koster ressourcer hver eneste gang, musikkorpset skal ud at spille. Derfor gav det mening at samle koncerterne. I sidste ende ville det også betyde, at musikkorpset bedre kunne forfølge målet om at nå så mange publikummer som muligt. Det var netop, hvad Erik Hammerbak sigtede efter, da han lagde korpsets nye kurs. - Musikkorpset er Forsvarets ambassadører og skal gøre så mange glade som overhovedet muligt, slår han fast. Under Erik Hammerbak var det ikke kun koncerterne for seniorerne, der ændrede sig. Det samme gjorde skolekoncerterne, som der blev færre af. Og endelig opstod der under den fynske dirigent et helt nyt kapitel i SMUK - Slesvigske Musikkorps historie. Nytårskoncerterne blev født. Kort om Erik Hammerbak Erik Hammerbak er født i 1941 på Frederiksberg. Han har studiet musik på Københavns Universitet, og i 1970 var han på studieophold ved Mozarteum i Salzburg. Fra 1971 til 1978 tog han dirigentuddannelse ved Det kongelige Danske Musikkonservatorium. Fra 1997 til 2003 var han dirigent i SMUK Slesvigske Musikkorps, men han har også en fortid som dirigent i det Fynske Livregiments Musikkorps (senere Musikkorps Fyn) og Prinsens Livregiments Musikkorps. I 2007 blev Erik Hammerbak desuden uddannet som organist og vikarierer i dag i adskillige kirker, når der er bud efter en orgelkyndig. Samtidig arrangerer han musik for blandt andre SMUK - Slesvigske Musikkorps. Et naturligt leje Et årtusinde var ved nå sin slutning, og Slesvigske Musikkorps var under forvandling. I spidsen for den stod Erik Hammerbak. Han jagtede ikke en revolution, men forandringer. Det var imidlertid ikke altid, dirigent og musikere var enige om den tangent, korpset bevægede sig ud af. - Nogle ting var vi oppe at slås om. I starten have jeg måske for store ambitioner, ikke mindst i forhold til musikkorpsets repertoire. Vi var heller ikke enige om, hvor mange gange vi skulle give koncerter og hvor henne. Men efter det første år eller to fandt tingene et naturligt leje. Og de sidste to-tre år vidste vi hver især, hvad hinanden stod for. Det var nogle helt formidable år, husker Erik Hammerbak. Pindekløe til seniorkoncert Manden, der i 2003 gik sin sidste march med orkesteret, og som i musikkorpset er kendt for sin store entusiasme og vilje til at gøre en forskel, har imidlertid ikke sluppet kontakten med SMUK - Slesvigske Musikkorps helt. Han arrangerer stadig musikstykker til korpset, ligesom han ofte overværer korpsets koncerter. Senest en seniorkoncert i Aarup på Fyn. - Og jeg må indrømme, at jeg fik lidt pindekløe, da jeg genså musikkorpset. Det er en situation, jeg godt kunne lide, altså at stå foran musikkorpset. Det laver god musik, siger Erik Hammerbak. - Det var seks gode år, tilføjer han. 16 SMUK NYHEDSMAGASIN SMUK NYHEDSMAGASIN 17\n10 Nytårsshow 2010 Ekkoet fra champagnepropperne runger stadig Foråret er lige på trapperne, og de blomstrende forårsbebudere i fuld gang med spire frem af jorden og minde om, at det går mod varmere tider. Det er imidlertid ikke længe siden, at SMUK Slesvigske Musikkorps turnerede rundt og i selskab med Julie Berthelsen og Martin Brygmann fejrede det nye års komme. Otte nytårskoncerter blev det til, og hvilke otte koncerter. Publikums interesse nåede nye højder. Og i Odder, hvor musikkorpset blot holdt nytårskoncert for anden gang, blev billetterne revet væk hvilket i øvrigt var tilfældet ved alle nytårskoncerterne. Normalt kræver det flere optrædener, før et publikum tager et koncept til sig. Men altså ikke i den østjyske by. Samtidig blev det otte koncerter, der traditionen tro hev publikum med rundt i samtlige af sindets hjørner. Godt nok blev der vist ikke grædt, men da Julie Berthelsen sang Vær velkommen, Herrens år og en grønlandsk sang, som hendes far havde skrevet for at støtte op om kampen mod kræft var salene tyste. Og da musikkorpsets dirigent til nytårskoncerten i Tivoli bad publikum være helt stille og sende en venlig tanke til danske soldater ude i verdens brændpunkter. Ja, så var det som, alle lyde for en stund forlod salen i respekt for de udsendtes indsats. Omvendt var latterbrølet lige så svært at holde nede som en fjeder på springtur, da Martin Brygmann gav den som bramfri, russisk sangerinde. Og latteren stod i stærk kontrast til stilheden. Naturligvis serverede SMUK Slesvigske Musikkorps forførende stykker musik, ligesom musikerne traditionen tro også havde løjer gemt i uniformsærmerne. En ting er sikker. Forsvarets musikalske ambassadører har for længst sat tankerne i sving for at byde 2011 velkommen med en lige så overdådig fest, som den 2010 blev præsenteret for. 18 SMUK NYHEDSMAGASIN SMUK NYHEDSMAGASIN 19\n11 Legendariske Glindemann Dato: Torsdag den 11. marts kl Sted: Fredericia Teater Billetpriser: Kr. 100,- eksklusiv gebyr Billetsalg: posthuse eller udvalgte turistbureauer Rabat: Kr. 20,- til medlemmer af SMUK Støtteforening Verdis Requiem Dato: Lørdag den 27. marts kl Sted: Sct. Mortens Kirke, Randers Billetpriser: Kr. 150,- inklusiv gebyr. Billetsalg: eller turistbureauer Rabat: Kr. 30,- til medlemmer af SMUK Støtteforening Dato: Søndag den 28. marts kl Sted: Haderslev Domkirke Billetpriser: Kr. 150,- / 100,- inklusiv gebyr Nummererede pladser i Domkirken Billetsalg: eller turistbureauer Rabat: Kr. 30,- til medlemmer af SMUK Støtteforening Rabatkuponer til køb af koncertbilletter er udsendt til medlemmerne sammen med Nyhedsmagasinet. En Søndag på Als Dato: Søndag den 15. august. Sted: Augustenborg Slotspark. Billetpriser og rabataftaler annonceres på Støt vore soldater Køb fred er at skabe Pia Raug & SMUK Slesvigske Musikkorps. Sælges kun via eller ved henvendelse til Slesvigske Musikkorps på tlf.: Pris: Kr. 100,- Overskuddet fra salget går ubeskåret til foreningen STSOP Støtte Til Soldater Og Pårørende Se flere tilbud på


I Skørping går natur og by i ét\nDette indlæg er indsendt af Jens Gadgaard, som bor på Bentevej i Skørping\nNår vi får gæster ligger den tur vi ofte går lige uden for døren. Et par hundrede meter fra huset, ligger der en slugt med de flotteste græs- og lyngklædte bakker samt græssende får, se foto 1, 2 og 3.\nFoto1: Slugten med de lyngklædte bakker\nFoto2: Løsgående får i det indhegnede område\nFoto3: Stien langs banen\nHar vi børn med, er de helt vilde efter at se fårene i fårefolden.\nKommet frem til slugten går vi t.v. nedad mod jernbanen, og mens vi går her og solen skinner myldrer danske sange frem i min erindring, ”Ole sad på en knold og sang” og ”Jylland mellem tvende have” med teksten om heden og den pragtfulde tæppe af lyng. Turen går gennem et vildnis, hvor mange forskellige planter ses vildt mellem hinanden. Nede langs jernbanen gror der gyvel og vilde roser, og her benytter vi lejligheden til at tale om disse invasive arter, som kan være svært at få udryddet.\nVi nyder også det rige fugleliv, og er ret stolte når det ind imellem lykkes at se dem. Blandt de fugle vi har mødt og hørt er skovspurve, krager, skovskader, duer og sjældne gange flagspætter. En dag havde det regnet, så planter og græs var vådt med det resultat, at en flok vinbjergsnegle var kommet frem på stien.\nTuren langs jernbanen varer indtil vi kan se husene på Hedesvinget. Herefter går vi den vej op ad bakken. Turen rundes af ved at gå ad Hedesvinget og Heden og tilbage gennem toppen af slugten og fårefolden.\nNår jeg tænker tilbage på de mange gange, vi har gået turen, bliver jeg imponeret over alt det vi har oplevet. Vi har set rådyr, og vi har plukket hyldeblomster, hindbær og brombær, alt sammen i et område vi opfatter som vores ”baghave”.\nVil du gerne gå turen, så er her ”opskriften”, så du kan finde vej.\nMan kan ikke have cykel, barnevogn eller andet ”køretøj” med på selve turen.\nTuren, der er beskrevet, starter for enden af stien ved banen, som slutter ved området ved Bentevej, og er vist på kortet.\nEr du i bil, så kan det være formålstjenligt at parkere ved Stationen/Lægehuset på Herman Bangs Vej, og vandre til traveturens start ad cykel- og gangstien langs banen.\nStart med at passére leddet ind til fårefolden. Husk at lukke lågen.\nDrej nu til venstre og gå ned mod banen og gå så t.h. og fortsæt nordpå langs den. Når du kan se husene på Hedesvinget går du t.h. og undgår at gå ind i de private haver ved at holde t.v. Hedesvinget drejer så sydpå. Her følger du først Hedesvinget,så drejer du t.h. ad en sti langs en lille sø med dunhammer og åkander til du når en trappe der fører dig op til Heden. Følg Heden og en sti tilbage til fårefolden, som går op til den østlige ende af slugten. Her passerer du leddet til fårefolden og går tilbage til det led, du i sin tid kom ind ad ved turens start. Turens længde er 1,2 km, så børnene kan sagtens være med. Tages turen fra parkeringspladsen ved Lægehuset forlænges turen med 2*1,0 km.\nMed ønsket om en herlig tur.\nJens Gadgaard, Bentevej\nFoto4: Ruten markeret på kort


Fagligt udfordrede elever er blevet mere tilbøjelige til at vælge gymnasiet. I 2003 startede hver tiende af de unge med de 20 pct. laveste karakterer på en gymnasial uddannelse; i dag er det mere end hver fjerde. De fagligt udfordrede elever trives dog dårligere på gymnasiet, og de er mindre tilbøjelige til senere at gennemføre en erhvervskompetencegivende uddannelse\nGennem de seneste tyve år er andelen af de unge, der vælger at starte i gymnasiet efter grundskolen, steget markant, mens søgningen til erhvervsuddannelserne har været på retræte. På trods af politiske ambitioner om og tiltag mod at vende udviklingen, er det ikke lykkedes. Derfor undersøger dette notat, hvem de unge er, der i højere grad end tidligere vælger at søge mod gymnasiet, og om de trives.\nAnalysen bag dette notat er lavet ved brug af registerdata fra Danmarks Statistik. Populationen udgør de cirka 100.000 personer, der hvert år har afsluttet 9. og 10. kl. i grundskolen i perioden 2003-2019. Notatet benytter også trivselsmålinger på de gymnasiale uddannelser for at undersøge sammenhængen mellem gennemsnit og trivsel.


Aftagerpanelet: din jobagent fra virkeligheden – MED ANDRE ORD\nAftagerpanelet: din jobagent fra virkeligheden\nPublished 27. januar 2017\tBy Bjørn Ubbe Ebbesen\nTo gange om året mødes repræsentanter fra arbejdsmarkedet med institutledelsen og Studienævnet for at drøfte indholdet af statskundskabsstudiet. Forsamlingen bærer navnet Aftagerpanelet, og de er trætte af Fremdriftsreformen, magtesløse over for dit stressniveau og nysgerrige efter, hvordan de kan skaffe dig et job, når du er færdig.\nHvis jeg fortalte dig, at der på Institut for Statskundskab er nedsat et Aftagerpanel, hvor repræsentanter fra arbejdsmarkedet mødes for at diskutere, hvad du skal lære på studiet, så ville du måske rynke lidt på brynene. Og hvis jeg fortalte dig, at Metroselskabet sidder med til møderne, og at de sætter pris på, at vi har sociologi, så ville du nok afkræve mig en forklaring. Det kan jeg godt forstå, for de færreste studerende kender til aftagerpanelerne, som siden 2007 har været en lovpligtig del af universiteternes opbygning. Faktisk har Institut for Statskundskab haft sit eget aftagerpanel lige fra starten, og i øjeblikket mødes medlemmerne to gange om året for at drøfte udviklingen på instituttet. Så hvem er disse repræsentanter fra arbejdsmarkedet?\nEn broget flok rådgivere\nBaggrunden for medlemmerne af IFS’ Aftagerpanel spænder bredt. Ud over ledelsen på instituttet deltager repræsentanter fra organisationer så forskellige som it-virksomheden KMD, Beredskabsstyrelsen og Danske Regioner. Selv hos Metroselskabet, som også er en del af Aftagerpanelet, er der behov for statskundskabere, omend der da også skal lidt ingeniører til at få skabt fremtidens metrosystemer. Og så er du naturligvis også repræsenteret. For blandt ministerier, institutledelse og konsulentvirksomheder sidder din repræsentant fra Studienævnet, Rikke Regitze Nøhr Nielsen. Spørger man hende, er der ingen grund til at frygte, at erhvervslivet gennem Aftagerpanelet får magt over studiet.\n”Vi bruger Aftagerpanelet til at få input. Vi går ind til dem og siger, at det kunne være en idé med de her fag, og så kommer de med deres kommentarer, så på den måde bruger vi dem lidt som rådgivere,” fortæller Rikke.\nDet syn på Aftagerpanelets rolle finder man også hos Metroselskabets direktør, Henrik Plougmann Olsen, der selv tog sin statskundskabsuddannelse i starthalvfemserne:\n”Vi skal sørge for, at man ikke glemmer, at det er en universitetsuddannelse, og at man på den anden side også har blik for, at folk selvfølgelig ikke skal uddannes til ingenting. Aftagerpanelet skal give nogle input, der ikke underminerer fagligheden, men sørger for, at der kommer flere jobmuligheder bagefter,” siger han.\nGeneralist versus fremdrift\nEt emne, der det seneste års tid har fyldt meget i Aftagerpanelet, er Fremdriftsreformen. Og selvom man kunne mistænke repræsentanterne fra arbejdsmarkedet for at presse på for at få os hurtigere igennem studierne, så er det en helt anden holdning, som formanden for Aftagerpanelet, rektor ved Frederiksborg Gymnasium, Peter Kuhlman, tager med ind til møderne.\n”Samfundet har vel andre mål end bare, at bruttonationalproduktet skal stige. Vi skal vel også gerne have nogle mennesker, der trives med deres uddannelse og job. Aftagerpanelet kan jo ikke råbe Folketinget op i forhold til nedskæringerne på uddannelse. Vi kan kun se på, om de kandidater, vi sender ud, er tunet godt ind i det arbejdsmarked, de skal ud på. Samtidig skal vi fastholde den identitet og kvalitet, der er i statskundskabsstudiet,” fortæller Peter Kuhlman.\nOg kvaliteten i studiet er mere end bare god forståelse for metode, selvom man ofte har den opfattelse, at gode Stata-egenskaber er det eneste, som erhvervslivet efterspørger.\n”Fag som Sociologi er også vigtige for statskundskabsstudiet, og vi er meget opmærksomme på vigtigheden af spændvidden i uddannelsen. Mit arbejdsliv har krævet, at jeg både kunne bruge statistik, og at jeg også har haft en forståelse for de gruppedynamikker, som jeg har lært om i Sociologi,” forklarer direktør for Metroselskabet, Henrik Plougmann Olsen.\nAnsættelsessamtaler og karakterkomplekser\nMen det kan være svært at finde overskuddet til at gå i dybden med Stata og Goffmann, når man ved siden af 12-talsambitioner på normeret tid skal skabe plads til et flot studiejob ved siden af. Det understreges blandt andet af studiemiljøundersøgelserne på instituttet. Undersøgelserne viser, at de studerende er pressede, og Henrik Plougmann Olsen er da også glad for, at hans studieliv ikke lå i Fremdriftsreformens skygge.\n”Jeg er egentlig glad for, at jeg ikke er studerende mere. Jeg synes, at det er en smule kompliceret for jer. På den ene side har I en Fremdriftsreform, som siger, at I skal blive hurtigt færdige og nå nogle bestemte ting. På den anden side har jeg næsten aldrig siddet til en ansættelsessamtale med en nyuddannet, hvor man ikke har kigget til, hvilken erhvervserfaring vedkommende havde. Det er et dilemma, som den enkelte studerende nok er bedst til at navigere i,” fortæller han.\nHeller ikke hos formanden for Aftagerpanelet finder man meget håb for, at Aftagerpanelet kan bidrage til at løse de studerendes kattepine. Peter Kuhlman mener dog, at de statskundskabsstuderendes høje ambitionsniveau er en af de knapper, som de studerende selv kan justere på for at komme problematikken til livs.\n”Jeg sidder jo også i Ankenævnet og ser, at nogen klager over, at de har fået et 7-tal. Men et 7-tal er jo en glimrende karakter. De studerende på Statskundskab forventer hele tiden en tocifret karakter, men måske skal de skrue ambitionsniveauet lidt ned,” siger Peter Kuhlman.\nAftagerpanelet kan kun give gode råd til institutledelsen og Studienævnet. Men hvilke observationer i samfundet baserer de deres inputs på? En af de grundlæggende tendenser på statskundskabernes jobmarked er ifølge Aftagerpanelets formand, at det private erhvervsliv i fremtiden kommer til at tage flere friske kandidater, end det offentlige gør i dag.\n”Instituttets største udfordring er, at den offentlige sektor skrumper, og det vil sige, at arbejdsmarkedet for kandidaterne skifter. Tidligere har 60 % været i den offentlige sektor og 40 % i den private sektor, men man kan forestille sig, at de to tal skal byttes rundt, hvis vi vil bevare den høje beskæftigelse for kandidaterne i fremtiden,” siger Peter Kuhlman.\nSkal man tro den udvikling, så bliver Institut for Statskundskab i fremtiden også nødt til i højere grad at orientere sig efter erhvervslivets efterspørgsel. Og at lytte til den virkelig verden er generelt en dyd for universiteterne, mener direktør for Metroselskabet Henrik Plougmann Olsen.\n”Jeg tror, at det er vigtigt, at man tilstræber, at universitetet er åbent mod omverdenen. Og det gør man med Aftagerpanelet. Den større udveksling mellem universitet og omverden, synes jeg, er en god ting. Også af hensyn til kandidaterne. For det er en måde at sikre sig, at de kommer ud og får job og bliver brugt. Det er vel også derfor, man lader sig uddanne,” fortæller han.\nOg leder man efter indsigelser hos Studienævnet mod dette perspektiv, skal man lede længe. Studienævnets repræsentant i Aftagerpanelet er nemlig enig i, at den inddragelse af arbejdsmarkedets interesser, som Aftagerpanelet er udtryk for, kan bidrage til den løsning af sociale og politiske problemer, som udgør instituttets målsætning.\n”Der er jo også problemer i det private, og det er jo også en del af samfundet. Jeg synes, at det er en skam, hvis man gør studiet endnu mere teoretisk og fjerner praksis endnu mere,” siger Studienævnets næstformand Rikke Regitze Nøhr Nielsen.\nNæste år kan universiteternes aftagerpaneler fejre 10 års jubilæum. På Institut for Statskundskab er medlemmerne af panelet lykkedes med at sætte fokus på den kvantitative metode, og de har også forsøgt at værne om statskundskabens identitet som generaliststudie. Og selvom de færreste studerende i dag kender til Aftagerpanelet, så er der god grund til at lytte. Især hvis statskundskabernes fremtidige arbejdsgiver oftere vil have et navn, der slutter på A/S.\nCategories:MED ANDRE ORD #9\nPrevious Post Tro, håb og Grønland\nNext Post Anmeldelse: Kunsten at rette op på et beskadiget rygte


Hvad er et hjælpeprogram Vault? - Zajacperrone.com\nHvad er et hjælpeprogram Vault?\nEt værktøj hvælving er et underjordisk rum eller indelukke anvendes som adgang til og kontrol punkt for offentlige forsyningsvirksomheder. Disse værelser typisk drivhusgasser eller vand reguleringsventiler eller elektriske afbrydere gear og kan helt eller delvist nedgravet. Afhængigt af deres størrelse, er forsyningsselskaber hvælvinger tilgås på forskellige måder, herunder mandehul og ladder arrangementer eller aftagelige låg. De er som regel lavet af præfabrikeret beton, selv glasfiber eller stål sorter er ret almindelig. Utility hvælvinger fås i et bredt udvalg af størrelser og designs og ofte inkluderer integrerede funktioner såsom kabelbakker og adgang knockouts.\nDet er almindelig nytte distributionspraksis at gruppere kontroller og instrumentering i centralt beliggende og let tilgængelige steder. De fleste nytte feeds herunder gas, vand, el og telekommunikation linjer dirigeres underground, som præsenterer et problem i den forbindelse, dog. Installation et hjælpeprogram hvælving i en central placering løser dette problem og skaber en let adgang, ren og bekvem placering til gruppens ventiler og koblingsudstyr. Disse hvælvinger er typisk simple kvadratiske eller rektangulære kasser begravet i jorden i hvilke rør og kabler er ført. Disse bokse er normalt store nok til at rumme alle de linjer og det anvendte udstyr, samtidig med at personale til at stå eller bevæge sig rundt i dem.\nTypisk konstrueret fra betonelementer, er nytten hvælving enten begravet helt eller med kun en lille del af væggene fremspringende fra jorden. Adgang opnås gennem et mandehul og stige eller en aftagelig rist eller låg. Nogle hvælvinger er også lavet af stål eller plast kompositter, selv om de har tendens til at være mindre robust og mere tilbøjelige til at "flyde ud" på grund af hydrauliske påvirkninger fra akkumulering grundvand. Utility vault størrelser afhænger af antallet af linjer, de er beregnet til at rumme med almindelige størrelser herunder 3 x 3 x 3 fod (1 x 1 x 1 m), 4 x 6 x 8 fod (1,2 x 1,8 x 2,4 m) og større 8 x 12 x 8 fod (2,4 x 3,6 x 2,4 meter) varianter.\nDe fleste nytte vault designs er bygget off-site og installeret som en færdig enhed. Det er almindelig praksis at inkludere en række integrerede funktioner under konstruktion, som har kabel eller rør bakker, lamper og knockouts. Sidstnævnte er grupperet omkring væggene i hvælving og består af cirkulære ringe af tyndt støbt materiale, der kan centret disken for at blive slået ud til at tillade kablet eller røret post. Alle hjælpeprogram vault designs, især de større eksempler, anses for at være farlige miljøer på grund af deres lukkede karakter; servicepersonale skal altid sikre sig mod, af kulilte og brændstof gas akkumulering.\nBrønde er store nok til at rumme nytte arbejdstagere.\nDet er muligt at få adgang nytte hvælvinger hjælp af mandehuller.\nHvad er et hjælpeprogram ETF?\nHvad er et hjælpeprogram servitut?\nHvad er et hjælpeprogram Pole?\nHvad er et hjælpeprogram Radio?\nHvad er et hjælpeprogram trailer Aksel?\nHvad er et hjælpeprogram funktion?\nHvad er Disney Vault?\nHvad er et infrarødt Krop Wrap?\nHvad er Harp Festivals?\nMultipel sklerose: Sådan håndteres Family energi og tid\nHvordan kan jeg vælge den bedste Camembert ost?


Sansebolde - god gave til storebror eller storesøster | Sleepbag.dk ApS\nHjem / Produkter / Vandbold - den perfekte gave til storesøster/storebror\nVandbold - den perfekte gave til storesøster/storebror\nNår du køber for min. 499 kr. får du fri fragt på din bestilling.\nVandbold med glitterpapir og glimmer\nDisse lækre vandbolde er CE-mærkede til børn fra 3 år. En fantastisk vandbold, der stimulerer sanserne og fanger både små og store poders opmærksomhed.\nBolden er med glitterpapir eller glimmer, der bevæger sig rundt i vand inde i bolden. Bruger du bolden til børn under 3 år, skal du være opmærksom på, at de ikke putter bolden i munden, da overfladen ikke er testet til det.\nSkriv det boldnummer, du ønsker, i en note når du bestiller. De bolde, du kan se nummeret på, er dem, vi pt. har på lager.\nFascinerende gave til mange timers fornøjelse, når du vil glæde den nyudklækkede storebror eller storesøster.\nMål: 12 cm i diameter\nMaterialer: gummibold og vand med glitterpapir, kugler eller glimmer.\nBabysovepose, sort / brun fra 1.799,00 1.999,00\nBabysovepose, sort / brun\nUden bæreplade / Uden legestænger / Uden lagen Uden bæreplade / Uden legestænger / Lagen, blå 2-pak (279,-) Uden bæreplade / Uden legestænger / Lagen, grå 2-pak (279,-) Uden bæreplade / Uden legestænger / Lagen, lilla 2-pak (279,-) Uden bæreplade / Uden legestænger / Lagen, lysebrun 2-pak (279,-) Uden bæreplade / Med legestænger (299,-) / Uden lagen Uden bæreplade / Med legestænger (299,-) / Lagen, blå 2-pak (279,-) Uden bæreplade / Med legestænger (299,-) / Lagen, grå 2-pak (279,-) Uden bæreplade / Med legestænger (299,-) / Lagen, lilla 2-pak (279,-) Uden bæreplade / Med legestænger (299,-) / Lagen, lysebrun 2-pak (279,-) Med bæreplade (499,-) / Uden legestænger / Uden lagen Med bæreplade (499,-) / Uden legestænger / Lagen, blå 2-pak (279,-) Med bæreplade (499,-) / Uden legestænger / Lagen, grå 2-pak (279,-) Med bæreplade (499,-) / Uden legestænger / Lagen, lilla 2-pak (279,-) Med bæreplade (499,-) / Uden legestænger / Lagen, lysebrun 2-pak (279,-) Med bæreplade (499,-) / Med legestænger (299,-) / Uden lagen Med bæreplade (499,-) / Med legestænger (299,-) / Lagen, blå 2-pak (279,-) Med bæreplade (499,-) / Med legestænger (299,-) / Lagen, grå 2-pak (279,-) Med bæreplade (499,-) / Med legestænger (299,-) / Lagen, lilla 2-pak (279,-) Med bæreplade (499,-) / Med legestænger (299,-) / Lagen, lysebrun 2-pak (279,-)\nSleepbag.regular er en babysovepose/kørepose til små børn (0-3 år), der giver dig en nemmere, smartere og tryggere hverdag med tid til det allervigtigste.Materialerne er sammensat, så du får et produkt, der: regulerer temperaturen efter barnets behov kan vaskes på 60 grader og tørretumbles giver barnet maksimal komfort med ultrablødt plys er vindtæt, vandafvisende og 100 % åndbart er en éngangsinvestering til fordel for både dig og miljøet er fri for problematisk kemi. Nem og hurtig vask Babyer er vidunderlige, men livet med dem er ikke altid en dans på instavenlige roser. Overraskelser som blelæk og gylp forvandler på et øjeblik hyggestunden til en akutsituation.Derfor kan du vaske din Sleepbag på 60 grader, så du kommer i bund med bakterierne, når virkeligheden gør det nødvendigt. Soveposen er klar til vask på et øjeblik – du åbner blot knapperne og venter vrangen ud. Bagefter kan du tørre den i tørretumbleren på lav varme, så den hurtigt er klar til næste lur. For det kan godt være, du kan se fornuften i, at soveposen er fraværende efter et gylpeuheld. Men det er ikke sikkert, din babyboss bærer over med, at den trygge, velkendte sovebase desværre er ude af drift. Alt i én – en tryg base Med tilbehør gør...\nBabysovepose, midnight petrol fra 1.999,00\nBabysovepose, midnight petrol\nSleepbag.regular er en babysovepose/kørepose til små børn (0-3 år), der giver dig en nemmere, smartere og tryggere hverdag med tid til det allervigtigste.Materialerne er sammensat, så du får et produkt, der: regulerer temperaturen efter barnets behov kan vaskes på 60 grader og tørretumbles giver barnet maksimal komfort med ultrablødt plys er vindtæt, vandafvisende og 100 % åndbart er en éngangsinvestering til fordel for både dig og miljøet er fri for problematisk kemi. Nem og hurtig vask Babyer er vidunderlige, men livet med dem er ikke altid en dans på instavenlige roser. Overraskelser som blelæk og gylp forvandler på et øjeblik hyggestunden til en akutsituation.Derfor kan du vaske din Sleepbag på 60 grader, så du kommer i bund med bakterierne, når virkeligheden gør det nødvendigt. Soveposen er klar til vask på et øjeblik – du åbner blot knapperne og venter vrangen ud. Bagefter kan du tørre den i tørretumbleren på lav varme, så den hurtigt er klar til næste lur. For det kan godt være, du kan se fornuften i, at soveposen er fraværende efter et gylpeuheld. Men det er ikke sikkert, din babyboss bærer over med, at den trygge, velkendte sovebase desværre er ude af drift. Alt i én – en...\nSleepbag.bycar, sort / grå 799,00\nSleepbag.bycar, sort / grå\nSleepbag.bycar pose til autostolen En Sleepbag.bycar pose til autostolen gør hverdagen med din baby nemmere og mere behagelig og sikker. Den løser både udfordringen med overtøj i autostolen og hjælper din lille co-driver med at bevare en tilpas temperatur, når I er på farten. Overtøj på bittesmå børn er besværligt. Det er kluntet at putte på de små arme og ben i. Det er årsag til svedeture indenfor, mens barnet stadig sidder i autostolen. Og så er det faktisk rigtig usikkert. Tykt overtøj gør nemlig, at du ikke kan stramme selen helt ind til barnets krop. En kollision eller hård opbremsning – selv ved lav fart – vil presse luften ud af overtøjet. Selen sidder løst og beskytter ikke længere dit barn optimalt, hvilket kan føre til alvorlige indre skader på den lille krop. Med køreposen til autostolen bliver det nemmere, når den lille f.eks. skal med: hjem efter fødslen til babysvømning på indkøb ved aflevering/afhentning af søskende i mødregruppe på familiebesøg. Du monterer nemt Sleepbag.bycar i autostolen og placerer din lille medpassager i sit almindelige indendørs tøj. Sleepbag.bycar består af samme intelligente sammensætning af materialer som vores Sleepbag babysovepose: - et vindtæt og vandafvisende yderstof - et isolerende materiale,...\nSleepbag.dk ApS er en dansk virksomhed, med hovedsæde i Horsens, hvorfra vi omsætter ideer til virkelighed. Ideen til at udvikle og producere babyudstyr, er opstået ved selv at blive forældre til to dejlige unger.\nVi designer og udvikler vores produkter, så de passer til den tid, vi lever i. Virksomheden Sleepbag.dk ApS er ejet af Nina Frederiksen og Mikkel Burgdorff Sørensen.\n© 2020 Sleepbag.dk ApS. POS and Ecommerce by Shopify


Søger du lån, er mulighederne utallige - Black Cave\nSøger du lån, er mulighederne utallige\nLån er en almindelig del af livet. Selvom det ofte er noget, man undgår, er det ikke helt nemt. Netop derfor er det med at finde de bedst mulige betingelser. Nogle steder er renten høj, andre steder er den lav. Der er ofte stor forskel hos de forskellige udbydere. Lån penge nu, er du interesseret. Det er bare med at udnytte de muligheder, man har til rådighed. At spare penge er nemlig noget, vi alle er interesserede i. Lige meget om det er på madvarer, elektronik eller lån. Det er derfor altid et godt råd, at man undersøger markedet før, man gør noget som helst.\nOnline lån har aldrig været mere populære\nGennem de seneste par år, er online lån blevet ganske populære. Disse kaldes ofte for kviklån, hvilket der er god grund til. Det går nemlig super hurtigt, vil man søge et kviklån. Det er især unge mennesker, der er glade for denne form for lån. Det foregår udelukkende online, og man kan ansøge lånet, når det passer ind i dagligdagen. Dette er til stor forskel fra banken, hvor man aftaler et møde, og redegør for hvad, pengene går til. Ved et online lån, behøver man ikke den slags. Det vigtigste er sådanset bare, at man betaler pengene tilbage inden for tidsfristen. Samtidig kan man naturligvis altid overveje, hvor meget, man har brug for at låne. Der er trods alt stor forskel på at låne 5.000 og 50.000 kroner.\nDet forholder sig stadig sådan, at det mest er unge, der udnytter online lån. Der er også lidt ældre generationer på banen, men størstedelen af kunderne er stadig blandt unge mennesker. Når man er gået i banken de sidste mange år, er det nok også en vane, der er svær at slippe. Men mange unge går altså helst uden om bankerne. For de vil ofte låne penge nu, og ikke om en uge. Nogle vælger kviklånet, fordi det er meget hurtigere. Andre gør det altså for at undgå banken. Det er typisk ikke en tendens, man ser blandt folk, der har brugt bankerne i mange år. Dette er en god ting, da det giver flere muligheder for online lån. For jo flere kunder, der er, jo flere udlånere er der ligeledes.\nHold øjnene åbne, er du interesseret i de bedste lån\nSidder du og leder efter et online lån, kan det være en fordel at være vågen. Det handler blandt andet om at sammenligne renterne for de forskellige udbydere. Renter er trods alt penge, man aldrig ser igen. Sådan er det naturligvis også i banken, hvor man jo ligeledes betaler renter. Men i banken er der kun de muligheder, din bank har. Vil man låne online, kan man frit vælge – så længe man kan efterkomme de krav, der stilles. Disse involverer blandt andet en bestemt alder. Eksempelvis minimum 21 eller 25 år. Det vil typisk variere fra den ene udlåner til den anden. Vil du i gang med søgningen, kan du eksempelvis søge ”lån penge nu” og så kommer der masser af resultater frem.\nÉn af de største modsætninger mellem banklån og kviklån, er sikkerheden. Låner man penge til en båd i banken, vil man stille denne til sikkerhed. Kan man ikke betale sin gæld tilbage, kan banken sælge båden. På den måde dækker de eventuelle tab. Sådan foregår det ikke ved online lån. Her stiller man nemlig ikke noget som sikkerhed. Dog skal man naturligvis stadig betale sin gæld tilbage. Kan man ikke betale, kan man ende med at få sit navn i RKI. Dette er et register over dårlige betalere – altså ikke noget særlig spændende sted at have sit navn. Når man har fået tilbagebetalt sin gæld, fjernes navnet igen. Så det er ikke verdens undergang. Undgå dog stadig RKI, da det ikke er noget godt signal at sende.\nKategorier:\tTip & Tricks\t/ af admin juni 16, 2019


Huawei er ikke længere nummer ét i sit eget hjemland - recordere.dk\n8. marts 2021 -\nOppo er nu det førende smartphone-mærke i Kina, hvor Huawei må dele andenpladsen med Vivo.\nHvis du gerne vil have et indtryk af, hvor skidt det står til for Huawei, så behøver du ikke kigge længere end til den kinesiske telegigants hjemland. Det siger samtidigt noget om, hvor hårdt det slår, når vestlige lande boykotter et kinesisk selskab.\nModstanden mod Huawei-brandet, der er blevet bygget op over de seneste 2-3 år, slår nu igennem i Kina og på det kinesiske smartphone-marked. Landsmændene Oppo har overhalet Huawei, der ellers i mange år har siddet på tronen, når det gælder det kinesiske marked.\nDet er bemærkelsesværdigt, fordi det anses som værende et direkte resultat af de vestlige sanktioner mod Huawei af forskellig art, med USA’s handelskrig mod Kina under Trump-administrationen i spidsen.\nOppos Reno-serie har ifølge rapporten fra Counterpoint Research været med til at løfte dem op på førstepladsen (foto: Oppo)\nDet var for eksempel den sidstnævnte, der tvang Huawei til at frasælge sit billig-brand, Honor. Smartphones produceret under dette mærke bliver solgt i adskillige vestlige lande, og Huawei så sig nødsaget til at separere Honor ud i sin egen virksomhed med sin egen ledelse, hvis smartphone-mærket skulle overleve.\nHuawei kan falde endnu dybere\nMen Huawei har formentlig været hårdest ramt af sanktionerne, der forbød amerikanske virksomheder at lave partnerskaber med Huawei. Det betød jo som bekendt, at Googles software ikke længere kunne anvendes i Huaweis telefoner, hvilket gjorde dem svære at bruge til daglig.\nForbuddet havde derudover konsekvenser for, hvilke chips, f.eks. Qualcomm og Intel kunne levere til Huaweis smartphones, og selv taiwanesiske og sydkoreanske chips baseret på amerikanske principper eller partnerskaber kunne ikke længere bruges i Huaweis smartphones.\nIfølge en rapport fra Counterpoint Research er det hovedsageligt disse årsager – der har fået Huawei til at dratte ned ad salgslisterne i hjemlandet Kina, der samtidig er verdens største smartphone-marked. Lige nu ligger de på en delt andenplads med Vivo, hvor begge firmaer sidder på 20% af markedet. Oppo slår dem lige præcis med en markedsandel på 21%. Apple og Xiaomi har hver 16% af markedet og deler tredjepladsen.\nDer er altså ikke langt op til nummer ét for Huawei, men omvendt skal firmaet heller ikke tabe ret meget terræn, før de kan lægge sig på en tredjeplads. Huawei skal dog oppe sig, når det gælder Oppo, hvis de gerne vil have førstepladsen tilbage. Oppos salg er steget hele 26% siden sidste år, og firmaet sprinter frem på smartphonemarkedet lige nu.\nForrige artikelF1TV: Lover Apple TV app og Chromecast support i år\nNæste artikelOFFICIELT: Her er Sonos Roam – Med danske priser


Skjoldenæsholm Hotel & Konferencecenter - Jystrup, Romantisk weekend oplevelsesgave - Smartbox\n2199 kr. 1 overnatning for 2 personer i superior værelse, inkl. morgenbuffet og 3-retters dagens menu (ekskl. drikkevarer). Efter middagen inviteres du på kaffe med chokolade i en af de romantiske stuer. På værelset vil der være badekåbe og tøfler.\nSkjoldenæsholm Hotel & Konferencecenter ligger midt på Sjælland i naturskønne omgivelser. Her finder du indbegrebet af et dansk herregårds-idyl, kun 50 minutters kørsel fra København og tæt på handelsbyerne Roskilde og Ringsted. Historien om Skjoldenæsholm kan spores tilbage til 1348, hvor den smukke bygning blev omtalt som en anselig borg under Valdemar Atterdag. Hovedbygningen er gennemgribende renoveret og fremstår i dag som en særdeles velbevaret herregård, hvor svundne tiders stemning og nutidig komfort forenes. De 43 flotte værelser har alle bad og toilet og er indrettet med omhu og respekt for den historiske ejendom. I hotellets restaurant tilberedes alle måltider fra bunden med årstidens friske råvarer. Glæd dig til en sand romantisk weekend!\n1 overnatning for 2 personer i superior værelse, inkl. morgenbuffet og 3-retters dagens menu (ekskl. drikkevarer). Efter middagen inviteres du på kaffe med chokolade i en af de romantiske stuer. På værelset vil der være badekåbe og tøfler.


Californicus-rovmider - Fuchsiahaven\nForside / Tilbehør / Biologisk Bekæmpelse & Nyttedyr / Californicus-rovmider\nCalifornicus-rovmiden er førstevalg mod de mørkerøde Citrus- ogfrugttræsspindemider (Panonycus sp.)i citrus, ficus, fersken, æbler etc. Læs mere om dem under ‘Mider, Diverse’) Den almindelige spinderovmide (Phytoseiulus) virker ikke mod disse typer af mider.\nCalifornicus har effekt i temperaturintervallet 12 – 38°C, men virker bedst ved 18 – 33°C. Californicus kan godt tåle kolde nætter (ned til 3-4°C), men er ikke aktiv ved disse temperaturer.\nCalifornicus har også effekt mod almindelige væksthusspindemider (Tetranychus) og kan være god at anvende forebyggende, inden man har observeret angreb, da den overlever længere tid uden føde end spinderovmider (Phytoseiulus persimilis).\nMen hvis der allerede er et etableret angreb af almindelige væksthusspindemider, virker spinderovmider (Phytoseiulus persimilis) meget bedre, da de har meget lettere ved at bevæge sig i trådene af spind end Californicus.\nKontroller derfor meget nøje ved at sammenligne med billederne hér, om det er citrusmider eller alm. væksthusspindemider du har angreb af (brug evt. en lup) inden du bestiller.\nVarenummer (SKU): californicus-rovmider Kategori: Biologisk Bekæmpelse & Nyttedyr Tags: Æbletræ, Citrus, Phytoseiulus Persimilis, Rovmider, Spinderovmider\nÆbletræ Rød Belle De Boskoop (Malus Domestica Rød Boskoop)\n1.250 DKK Vælg muligheder


Ledelsespåtegning Den uafhængige revisors erklæring Anvendt regnskabspraksis Indtægter ved råstofaktivitet 2014 Noter Grønlands Selvstyre - Indtægter - PDF\nDownload "Ledelsespåtegning Den uafhængige revisors erklæring Anvendt regnskabspraksis Indtægter ved råstofaktivitet 2014 Noter Grønlands Selvstyre - Indtægter"\n1 E022: m. claim 430:0...ozsuwc Deloitte Statsatnnrlsecet l CVR-nr Imaneq etage Postboks Nuuk Telefon Telelax wwwdelomadk Grønlands Selvstyre Indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland for 2014\n2 Ledelsespåtegning Den uafhængige revisors erklæring Anvendt regnskabspraksis Indtægter ved råstofaktivitet 2014 Noter Grønlands Selvstyre - Indtægter ved râstofaktiviteter i Grønland for 2014 Indholdsfortegnelse Side\n3 WWWMJIJI Grønlands Selvstyre - Indtægter ved râstofaktiviteter i Grønland for Ledelsespåtegning Vi har dags dato aflagt regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland for 2014 for Grønlands Selvstyre. Regnskabet indeholder tillige redegørelse for de samlede beløb Råstofstyrelsen har modtaget i form af gebyrer, formålsbestemte afgifter og refusion samt redegørelse for de samlede udgiñsbeløb afholdt til dækning af udgiñer i Råstofstyrelsens regi. Regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland for 2014 er aflagt i overensstemmelse med Lov om Grønlands Selvstyre nr. 473 af 12. juni 2009 kapitel 3 Økonomiske relationer mellem Grønlands Selvstyre og staten. Vi anser den valgte regnskabspraksis for hensigtsmæssig, således at regnskab over indtægter ved râstofaktiviteter i Grønland for 2014 giver et retvisende billede af indtægter til fordeling for 20l4. Nuuk, den 8. oktober 2015 Grønlands Selvstyre\n4 Grønlands Selvstyre - Indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland for Den uafhængige revisors erklæring Til Naalakkersuisut Vi har revideret regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland for 2014, der omfatter anvendt regnskabspraksis, indtægter ved råstofaktivitet 2014 og noter. Regnskabet udarbejdes eñer Lov om Grønlands Selvstyre nr. 473 af 12.juni 2009 kapitel 3 Økonomiske relationer mellem Grønlands Selvstyre og staten. Naalakkersuisuts ansvar for regnskabet Naalakkersuisut har ansvaret for udarbejdelsen af regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med Lov om Grønlands Selvstyre nr. 473 af 12.juni 2009 kapitel 3 Økonomiske relationer mellem Grønlands Selvstyre og staten. Naalakkersuisut har endvidere ansvaret for den interne kontrol, som Naalakkersuisut anser for nødvendig for at udarbejde regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland uden væsentlig fejlinfonnation, uanset om fejlinfonnationen skyldes besvigelser eller fejl. Revisors ansvar Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsrapporten på grundlag af vores revision. Vi har udført revisionen i overensstemmelse med intemationale standarder om revision og yderligere krav ifølge grønlandsk revisorlovgivning. Dette kræver, at vi overholder etiske krav samt planlægger og udfører revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland er uden væsentlig fejlinformation. En revision omfatter udførelse af revisionshandlinger for at opnå revisionsbevis for beløb og oplysninger i regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland. De valgte revisionshandlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurdering af risici for væsentlig fejlinfonnation i regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor intern kontrol, der er relevant for virksomhedens udarbejdelse af regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland, der giver et retvisende billede. Fonnålet hermed er at udfonne revisionshandlinger, der er passende eñer omstændighederne, men ikke at udtrykke en konklusion om effektiviteten af virksomhedens interne kontrol. En revision omfatter endvidere vurdering af, om ledelsens valg af regnskabspraksis er passende, om ledelsens regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt den samlede præsentation af regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland. Det er vores opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores konklusion. Konklusion Det er vores opfattelse, at regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland for 2014 i al væsentlighed er i overensstemmelse med Lov om Grønlands Selvstyre nr. 473 af 12. juni 2009 kapitel 3 Økonomiske relationer mellem Grønlands Selvstyre og staten.\n5 OE mnmzæäonm å Grønlands Selvstyre - Indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland for 2014 Supplerende oplysning Uden at modificere vores konklusion henleder vi opmærksomheden på at regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland er udarbejdet med det særlige fonnål at opfylde Grønlands Selvstyres rapponerings forpligtelse i overensstemmelse med Lov om Grønlands Selvstyre nr. 473 af 12. juni 2009 kapitel 3 Økonomiske relationer mellem Grønlands Selvstyre og staten. Som følge heraf kan regnskabet være uegnet til andet fon-nål Nuuk, den 8. oktober 2015 Deloitte Statsauto 'se Revisi nspartnerselskab\n6 Grønlands Selvstyre - Indtægter ved râstofaktiviteter i Grønland for Anvendt regnskabspraksis Regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland for 2014 er aflagt i overensstemmelse med Lov om Grønlands Selvstyre nr. 473 af 12. juni 2009 (Selvstyreloven), kapitel 3 Økonomiske relationer mellem Grønlands Selvstyre og staten. Den anvendte regnskabspraksis er uændret i forhold til sidste år. Generelt om indregning og måling Regnskab over indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland er udarbejdet på baggrund af' regnskabsmæssige oplysninger fra Grønlands Selvstyres hovedbogholderi, og anvender således samme grundliggende regnskabspraksis som gælder for aflæggelse af Grønlands Selvstyres årsregnskab. l resultatopgørelsen indregnes indtægter, i takt med at de modtages, mens omkostninger indregnes med de beløb, der vedrører regnskabsåret. Indtægteri henhold til konkrete tilladelser Indtægter i henhold til konkrete tilladelser opgøres i henhold til Selvstyrelovens 7, stk. 2, nr. l, og består af meddelelsesgebyrer, årlige arealafgiñer, fonnålsbestemte afgifter mv. samt royalty og overskudsroyalty. Endvidere indgår afgiñer, der opkræves, såfremt en rettighedshaver ikke har overholdt sin arbejdsforpligtelse i henhold til den meddelte tilladelse. Afgifter knyttet til ikke overholdt arbejdsforpligtelse indgår direkte i opgørelsen af indtægter ved råstofaktivitet i Grønland l henhold til praksis kan modtagne gebyrer mv. anvendes til refusion af udgiñer i Råstofstyrelsens regi i op til 5 år efter året, hvori gebyret mv. er opkrævet. Eventuelle uforbrugte gebyrer mv. indgår herefter i opgørelsen af indtægter ved råstofaktivitet i Grønland. Indtægter til dækning af udgifter i Råstofstyrelsens regi Indtægter til dækning af udgiñer i Råstofstyrelsens regi opgøres i henhold til Selvstyrelovens 7, stk.2, nr. l. Udgiñer i Råstofstyrelsens regi består primært af timeforbrug opgjort efter aktuelt timeforbrug samt øvrige eksterne omkostninger som eksempelvis eksterne konsulenter, advokatomkostninger, rejseomkostninger i forbindelse med eñersyn mv. Ved indregning af timeforbrug i 2014 anvendes der en timesats på 797 kr./time. Timesatsen er beregnet på basisudgiñer for 2013 til 785 kr., som er reguleret med den forventede pris og lønudvikling jf. Finanslovens almindelige bemærkninger for 2014.\n7 Grønlands Selvstyre - Indtægter ved râstofaktiviteter i Grønland for Anvendt regnskabspraksis Indtægter ved beskatning i Grønland Indtægter ved beskatning i Grønland opgøres i henhold til Selvstyrelovens 7, stk. 2, nr. 2 og omfatter betalte selskabsskatter fra rettighedshavere, til Landskassen i rapporteringsåret. Korrektioner som følge af skatteligning eller øvrige forhold, som på anden vis ændrer rettighedshaveres tidligere års skatteansættelser indregnes som indtægt i det år, hvor skatten faktisk reguleres. Indtægter fra ejerandele i selskaber mv. Indtægter fra Ejerandele i selskaber mv. opgøres i henhold til Selvstyrelovens 7, stk. 2, nr. 3: Løbende indregning: Omfatter indtægter fra grønlandske myndigheders direkte eller indirekte ejerandele i selskaber m.v., der i henhold til konkret tilladelse driver virksomhed på råstofområdet inden for forundersøgelse, efterforskning eller udnyttelse af mineralske råstoffer i Grønland. Indtægten opgøres som de grønlandske myndigheders forholdsmæssige andel af virksomhedens skattepligtige indkomst i rapporteringsåret tillagt eventuelt fradrag for udloddet udbytte og fradraget eventuelt betalt selskabs- og udbytteskat. Såfremt den opgiorte indtægt er negativ fremføres dette til modregning i senere år. Gevinst ved salg: Endvidere indregnes gevinst ved grønlandske myndigheders salg af ejerandele i de omfattede virksomheder. lndgangsværdien for opgørelse af Grønlands Selvstyres anskaffelsessum tager udgangspunkt i Grønlands Selvstyres forholdsmæssige ejerandel pr. 31. december Gevinst ved salg opgøres anskaffelsessum korrigeres for udbyttebetaling i ejerperioden samt løbende medregnede indtægter jævnfør ovenfor for 2009 og ñemeñer. For 2014 er identificeret følgende virksomheder, der indgår i opgørelsen (ejerandel pr i parentes): o Nunaoil A/S (100 %) o NunaMinerals A/S (33,4 %) Indtægter ved udbyttebeskatning i Grønland Indtægter ved udbyttebeskatning i Grønland opgøres i henhold til Selvstyrelovens 7, stk. 2, nr. 4 og omfatter betalte udbytteskatter fra rettighedshavere, til Landskassen i rapporteringsâret.\n8 Indtægter i henhold til konkrete tilladelser: Indtægter ved beskatning i Grønland Indtægter fra ejerandele i selskaber mv. Indtægter ved udbyttebeskatning i Grønland Indtægter jf indtægtsdeñnition i alt Grønlands Selvstyre - Indtægter ved râstofaktiviteter i Grønland for 2014 Indtægter ved råstofaktivitet Note t.kr. t.kr\n9 »Su væ m På 3.35 CMOS o ;på :Km.Pim 20.38»Må $933 Sme (3.901) (4.612) 0 (8.513) ) Grønlands Selvstyre - Indtægter ved råstofaktiviteter i Grønland for 2014 Noter 2014 t.kr. Gebyrer, afgiñer, dækning af udgifter mv. Modtaget for ikke opfyldte eñerforskningsforpligtelser Nertoindtægter overført fra tidligere år Udgiñer afholdt i Råstofstyrelsens regi: Beregnede udgiñer vedrørende egne timer Øvrige eksteme omkostninger - Heraf dækket af Råstofstyrelsens egne midler Fremføres til dækning af senere omkostninger Overført til indtægtsdeñnition 1. Udgifter til dækning af udgifter i Råstofstyrelsens regi Gebyrer, afgifter, dækning af udgifter mv. Modtaget for ikke opfyldte eñerforskningsforpligtelser Nettoindtægter overført fra tidligere år Udgiñer afholdt i Råstofstyrelsens regi: Beregnede udgifter vedrørende egne timer Øvrige eksterne omkostninger - Heraf' dækket af Råstofstyrelsens egne midler Fremføres til dækning af senere omkostninger Overført til indtægtsdeñnition 3.03