Xbox One X vs PS4 Pro: 4K HDR kan være vigtigt, men hvilket dyr er bedst for dig?\nDet Xbox One X og PS4 Pro repræsenterer det allerbedste, som spilkonsoller har at tilbyde verden lige nu. MicrosoftXbox One X er verdens mest magtfulde konsol - en kendsgerning, de elsker at kaste rundt - og SonyPS4 Pro er den mest kraftfulde PlayStation, der nogensinde er lavet - en kendsgerning, der virkelig betyder meget lidt. Men hvad betyder det faktisk for dig som spiller? Hvilken enhed passer bedst til dine behov? Kan Microsofts afhængighed af ren magt faktisk oversættes til noget behageligt?\nDet har været godt over fire år siden denne nuværende generation af konsoller først dukkede op. Tilbage i 2013 PS4 var den mest magtfulde konsol på markedet, og det var lykkedes at skære sig et flot stykke af spillelandskabet igen efter bommerten, der var Sonys håndtering af PS3s tidlige dage. Microsoft havde kørt på succesen med Xbox 360 og vokset fedt på sine belønninger og lanceret en oppustet konsol, der fulgte med så få af de funktioner, som folk faktisk ønskede.\nLÆS NÆSTE: Hvad er 4K?\nNu ser det imidlertid ud til, at der næsten er alt at spille for. Når vi overgår til en periode med 4K, HDR-spil og en verden, hvor folk elsker at streame spil og se andre spille, skal Xbox One X og PS4 Pro være mere i stand end nogensinde.\nDet er det, vi er her for at finde ud af. Ved at nedbryde det, der udgør Xbox One X og PS4 Pro, sætter vi dem mod hinanden for at hjælpe dig med at finde den konsol, der passer til dig.\nXbox One X vs PS4 Pro: Premium-konsoller går head to head\nXbox One X vs PS4 Pro: Udgivelsesdato og pris\nBåde PS4 Pro og Xbox One X er tilgængelige nu, men Sonys enhed har været på markedet i et år længere end Microsofts udyr. Det ekstra tidsvindue har egentlig kun set Sony have en større markedsandel end Microsoft og har ikke rigtig haft stor indflydelse på kompatible spil, da de fleste udviklere, der forbedrede deres titel til PS4 Pro, var klar til at rulle med en Xbox One X-ydeevneopdatering til haleenden af 2017.\nDen reelle forskel er i omkostninger. Sonys PS4 Pro er officielt til salg for £ 350, men omkring Black Friday faldt den til under £ 300, og du vil sandsynligvis finde den med et par spil til omkring £ 340 - £ 360. Xbox One X er derimod officielt til salg for £ 450 og har ikke set prisen falde meget under det. Når du først har inkluderet spil, er de fleste bundter over £ 500 for en Xbox One X.\nXbox One X vs PS4 Pro: 4K-kompatibilitet\nBåde PS4 Pro og Xbox One X understøtter spil og medieindhold i 4K, 60 fps opløsninger med HDR. Før vi går i dybden med det hele, er det klart fra starten, at Microsofts nye Xbox er i stand til at køre problemfrit gameplay på 4K takket være sin meget roste seks teraflop-ydeevne.\nSonys PS4 Pro bruger på den anden side nogle kloge trickery til at skabe et næsten 4K-billede til mange af de spil, der bare ikke kan køre med 4K 60fps uden at have brug for så meget strøm som Microsofts konsol. Kendt som skakbræt giver denne opskaleringsteknik mulighed for at ekstrapolere en 2x2 pixel til en 4x4-ækvivalent. Dette støder effektivt opløsningen op fra 1080p til 2160p uden at fortynde billedet for meget. Det er måske ikke "sandt" 4K-spil på hver titel, men forskellen er stort set umærkelig, når man sidder på en behagelig afstand til spil. Selv tæt på er forskellen marginal.\nPlaceret side om side er de fleste multiplatform-spil fuldstændig uadskillelige, når de kører native 4K på Xbox One X og Checkerboard på PS4 Pro. Selv når PS4 Pro skifter fra native 4K til Checkerboard under dynamiske opløsningsindstillinger i visse spil, vil du ikke mærke forskellen.\nPå Xbox One X har Microsoft formået at sikre, at næsten alle spil kører på 4K uden at svede. Der er dog en smule kompromis. Hvis du vil have 4K ved 60 fps, skal du have Xbox One-detaljeringsniveauer. For at teksturer i høj opløsning skal følge med 4K-gameplayet, er du begrænset til 30 fps. Der er også mulighed for at spille på 1080p med forbedret teksturdetalje, som fungerer på samme måde som PS4 Pro's downsampling.\nUden for spil understøtter begge konsoller Netflix og YouTube i 4K HDR, hvor Amazon Prime Video også er på vej. Xbox One X understøtter også 4K UHD Blu-stråler, noget PS4 Pro mangler.\nLÆS NÆSTE: Bedste 4K Blu-ray-afspiller UK: De bedste Ultra HD Blu-ray-afspillere, du kan købe i 2017\nXbox One X vs PS4 Pro: Ydeevne\nAt sammenligne PS4 Pro's specifikationer med Xbox Project Scorpio er lidt uretfærdigt. Der er en klar vinder her.\nMens både PS4 Pro og Xbox One X er pitchet som avancerede maskiner, har Sonys PS4 Pro langt mere reserverede specifikationer. Ved hjælp af en otte-core, x86 AMD Jaguar CPU, der er uret på 2,1 GHz og en GPU, der er i stand til 4,2 teraFLOPs (TFLOPs), er det klart, at dette er mere kraftfuldt end den originale PS4s 1,8 TFLOP GPU. Sony har også fyldt i en ekstra glidende RAM til at hjælpe med suspenderede applikationer og hævet sin overførselshastighed til 218 GB / sek.\nPå den anden side er Xbox One X et absolut udyr i specs-afdelingen med en brugerdefineret otte-core GPU, der er uret på 2,3 GHz og en GPU, der er i stand til at udsende 6 TFLOP'er med strøm. Det har også 12 GB GDDR5 RAM - det er fire mere end PS4 Pro - med overførselshastigheder på op til 326 GB / sek.\nHvis du ikke ved, hvad en teraFLOP er, eller hvorfor du er ligeglad med, hvor mange en konsol har, kan du se denne nyttige video fra Frontier Scientists Channel til at rydde den tekniske mumbo-jumbo op til du. Enkelt sagt, men flere TFLOP'er er lig med mere magt. Mere magt svarer til bedre ydeevne og dermed en glattere spiloplevelse.\nHer er et praktisk diagram, der viser dig magtfordelingen mellem Xbox One X, Xbox One og PS4 Pro. Mens tallene ikke får PS4 Pro til at se imponerende ud, er det værd at huske, at det at have en mere kraftig konsol ikke nødvendigvis giver en bedre - det koger virkelig ned til spil.\nXbox One X Xbox One PS4 Pro\nCPU Otte brugerdefinerede x86-kerner uret på 2.3 GHz Otte brugerdefinerede Jaguar-kerner uret til 1,75 GHz Otte Jaguar-kerner ure på 2,1 GHz\nGPU 40 tilpassede beregningsenheder ved 1172 MHz 12 GCN-beregningsenheder ved 853MHz (Xbox One S: 914MHz) 36 forbedrede GCN-beregningsenheder ved 911 MHz\nHukommelse 12 GB GDDR5 8 GB DDR3 / 32 MB ESRAM 8 GB GDDR5\nHukommelsesbåndbredde 326 GB / sek DDR3: 68 GB / sek, ESRAM ved maks. 204 GB / sek (Xbox One S: 219 GB / sek) 218 GB / sek\nHarddisk 1 TB 2,5 tommer 500 GB / 1 TB / 2 TB 2,5 '' 1 TB 2,5 tommer\nOptisk drev 4K UHD Blu-ray Blu-ray (Xbox One S: 4K UHD) Blu Ray\nXbox One X vs PS4 Pro: Spil og VR\nPS4 Pro anmeldelse: Sonys svar på 4K HDR-spil og Xbox One X\nBåde Sony og Microsoft sagde under lanceringen af deres konsoller, at PS4 Pro og Xbox One X ikke ville få eksklusive spil - der vil være eksklusive titler til Xbox- og PS4-platforme, men disse vises på tværs af Xbox One S og Xbox One X og PS4 Slim og PS4 Pro.\nDisse udsagn er siden blevet afklaret, hvor Microsoft hævder, at Xbox One S og One X vil har de samme spil - bortset fra VR-titler - og indtil videre ser vi endnu ikke et PS4 Pro-spil komme til marked.\nVed lanceringen, Xbox One X understøttede lidt over 100 spil. Nogle af disse spil har allerede support på PS4 Pro, mens andre ikke var ude på lanceringstidspunktet, men modtog support, da de frigav. Så vidt vi ved, vil hvert spil fremover se et løft på Xbox One X.\nMicrosoft talte også om Xbox One X som en VR-klar maskine, sandsynligvis ved hjælp af et Oculus Rift-headset, men vi har endnu ikke set eller hørt noget om sagen siden det blev den første meddelelse. Det er uklart, om dette er lukket eller bare er på bagbrænderen, mens Microsoft finpudser sin strategi på konsol VR-spil.\nSonys PS4 Pro bruger de samme PlayStation VR-spil som PS4 Slim, hvilket giver forbedrede billedhastighedsforbedringer og supersampling for et skarpere billede i VR.\nLÆS NÆSTE: Sony PS4 Pro anmeldelse: Den bedste PS4 endnu\nXbox One X vs Xbox One X Project Scorpio Edition\nMeget ligesom Xbox One Day One Edition frigav Microsoft 'Project Scorpio Edition' sammen med den almindelige Xbox One X. Den eksklusive konsol har kodenavnet ætset på siden i en klassisk Xbox-grøn farve. Bortset fra de mindre kosmetiske ændringer er der dog ingen forskelle mellem de to Xbox-konsoller.\nXbox One X vs PS4 Pro: Bedømmelse\nAt have en endelig mening om PS4 Pro vs Xbox One X-sagen er lidt overflødig. Det er rart at vide, hvilken der har mere oomph, men det koger altid ned til spil og tjenester. Hvis du allerede er investeret i Sonys PlayStation 4-økosystem, giver det mest mening at flytte til PS4 Pro, og du bliver absolut ikke skuffet. Hvis du allerede bruger en Xbox One og er glad for at gøre det, er Xbox One X næsten helt sikkert noget for dig.\nHvis du dog ikke har investeret noget i nogen af dem, og dette er din første konsol, er det virkelig værd at afveje, hvad det er, du vil have din enhed til at være i stand til. Det er en stor svigt på Sony for ikke at medtage et 4K UHD Blu-ray-drev i PS4 Pro, men på samme tid det er ikke så meget af et problem, hvis du hellere vil spare £ 100, og du ikke bruger Blu-ray-diske i den første placere.\nDernæst er selve spilene, hvis du har en bred palet og ikke vil gå glip af nogle af årets største spil, Sonys PlayStation er bestemt den mere attraktive mulighed, da Microsofts 2017 var temmelig bare, og 2018 ser ikke meget ud bedre. Igen er det nede på præference, da nogle mennesker foretrækker Microsofts brand af spil over Sonys stærke japanske.\nI sidste ende kan ingen andre end dig selv bestemme disse ting. Jeg ved, hvilken enhed jeg personligt ville gå efter, men det er bare mig.\nBedste brætspil 2020: De mest underholdende brætspil for familie og voksneSpil\nBordspil er gode til at bruge tiden, især under en international pandemi, og de bedste brætspil kan bringe din familie og venner sammen som intet andet. Brætspil har set noget af en revolution i d...


Flere motorcykler giver mindre trængsel og et sjovere bybillede - Transport - Dialog\nFlere motorcykler giver mindre trængsel og et sjovere bybillede\nmikkelhollaender (Mikkel Hollænder Jensen) 10. Juni 2015, 06:52 #1\nJeg foreslår, at vi går ind for en markant nedsættelse af registreringsafgifterne på motorcykler. De er selvfølgelig også transportmidler, der er drevet af fossile brændstoffer, men de slider væsentlig mindre på infrastruktur, miljø osv. og moderne motorcykler forurener væsentlig mindre end ældre. De er bare rigtig dyre.\nHvis flere trafikanter kunne flyttes over på motorcykler ville der:\nvære mindre kødannelse i trafikken - ikke så meget tomgangsforurening\nvære en smidigere trafik, der ikke holder stille - ikke så meget tomgangsforurening\nblive sparet meget transporttid - mere tid til familien\nvære lidt mere sjov stemning i byerne\nikke skulle bruges så meget plads på parkering\nDesuden er der ikke andre partier, der har en holdning på lige netop dette område, hvilket også vil vise vores alternative tilgang til tingene.\nMikkel Hollænder Jensen, Åbyhøj, medlemsnummer: 11784\nmkonge (Mads Konge) 10. Juni 2015, 19:44 #2\nVi skal også arbejde på at nedsætte alderskrav til motorcykelkørekort. Jeg foreslår en bæredygtig løsning der giver 16årige lov til at køre på el-motorcykel på max 11kw. Det er det de må i Sverige (dog også på benzin) Det vil give unge mennesker i “udkantsdanmark” bedre mulighed for at komme i skole eller passe en læreplads.\nvictor (Victor Mayland Nielsen) 26. Juni 2015, 08:50 #3\nJeg er helt enig, jo mindre vores transportmidler er jo lettere kan folk bo tættere, på grund af mindsket plads til parkering. Det er forkert at sige “vi skal give vores borgere råd til større biler, så de ikke kommer til skade i trafikken” - det er de store biler der giver skaderne til at starte med, og de giver behov for bredere veje og større parkeringspladser, som generelt set spreder vores samfund ud og gør at det for samfundet bliver dyrere at have hver borger boende.\nSynes dog, der skal være øget fokus på cykelinnovation, men din idé er stadig et meget bedre alternativ til bilerne.


Vejledninger casino åben for registrering\nDet er også aldeles tiltalende kærlighedsforhold at dividere, alligevel de barriere eksistere årvågen på, at såfremt de vil streame siden begge computere på samme tid, kan det række nogle 20 Mbit: Dette er aldeles fart hvordan er brugbar indtil man fleste familier, foruden hvordan selskaberne ofte har købstilbud på. Hvor ovis ego trådløst internet. Billigt web inklusive det bedste rumfang Det er meget forskelligt hvilket rumfang, de har benyttelse foran pr. et internetabonnement. Internetabonnement inklusive indholdstjenester Hvordan noget nyt er adskillig internetudbydere også begyndt at "bundle" deres internetabonnementer inklusive indholdstjenester hvordan Spotify plus acces foran at plan film enten vederlagsfri ellers indtil overhovedet meget fordelagtig afregningspris. Få vederlagsfri ellers stærkt nedsat internetabonnement pr. begrænset periode Derudover indholdstjenester er det også blevet vældig populært at internetudbyere prøver at tiltrække nye kunder ved at tilbyde periodevis vederlagsfri Web ellers aldeles favorabel intropris foran nye kunder.\nEksempelvis blackjack. Ved adskillig på casinoer, kan man optjene bonuspoint, når man spiller kasino foran rigtige gysser. Adgangskort sagt: Ja yderligere man boldspiller, ja flere mål vil man optjene. Bonuspointene bliver spontan tilføjet indtil din bankkonto. Foruden hvilken kan de sikke anvende sine bonuspoint til. Bonuspoint minder pr. virkeligheden meget omkring loyalitetsbonusser, dengang adskillig casinoer har oprettet pointprogrammer, da man kan optjene mål løbende. Bonuspoint anvendes også pr. kærlighedsforhold inklusive kampagner, da de kan optjene mål pr.\n← Spillerne fået nemmere Royal Dice casino\nSpændende online casino med præmierne →\nBlackjack spilleautomater High Rollers bonus\nKontante præmier måden at blive millionær\nPenge sikkert bliv VIP medlem


Nyheder Arkiv - Side 1022 af 1042 - Holbaekonline.dk\nIndbrud hos Toftegaards Biler\n15. juli 2009 Rolf Larsen Nyheder\tSkriv en kommentar\nKlokken to i nat var der indbrud hos Toftegaards Biler på Tåstruphøj. Denne artikel er publiceret den 15. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nFalck Holbæk rykkede klokken 00.37 i nat ud til en brand i en motorcykel. Denne artikel er publiceret den 15. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nIndbrud i Jernbanehotellet\n14. juli 2009 Rolf Larsen Nyheder\tSkriv en kommentar\nPå et tidspunkt mellem søndag kl. 23.00 og mandag morgen kl. 06.30 har der været indbrud på Jernbanehotellet. Denne artikel er publiceret den 14. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nTo unge mænd anholdt for hærværk\n14. juli 2009 Mette Sørensen Nyheder\tSkriv en kommentar\nTo unge mænd på 17 og 19 år, blev ved halvseks-tiden i morges anholdt i Blegstræde ved Silvan. Denne artikel er publiceret den 14. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nStort benzin tyveri i Tuse\nMandag eftermiddag fik politiet en anmeldelse om tyveri af benzin fra Q8 tanken i Tuse. Denne artikel er publiceret den 14. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nMand truede med pistol ved Bladcentralen\n13. juli 2009 Rolf Larsen Nyheder\tEn kommentar\nEn 42-årig mand truede søndag eftermiddag en 35-årig mand med en pistol foran Bladscentralen i Smedelundsgade. Denne artikel er publiceret den 13. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nIndbrud i villa på Kisserupvej\n13. juli 2009 Rolf Larsen Nyheder\tSkriv en kommentar\nEn villaejer på Kisserupvej på Tuse Næs har haft uindbudte gæster på et tidspunkt mellem onsdag middag og søndag eftermiddag. Denne artikel er publiceret den 13. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nStjal 15.000 kroner under indbrud i BabySam\nMere end 15.000 kroner i kontanter – det var udbyttet ved et indbrud i BabySam i weekenden. Denne artikel er publiceret den 13. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\n13. juli 2009 Mette Sørensen Nyheder\tSkriv en kommentar\nEn 33-årig kvinde blev ved 3-tiden, natten til søndag, udsat for vold af sin mand. Denne artikel er publiceret den 13. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nPolitiet spredte urolig gruppe\nPolitiet måtte ved 2-tiden natten til søndag en tur til Bøfhuset i Nygade, hvor en gruppe personer var blevet uenige. Denne artikel er publiceret den 13. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nSkraldet skal sorteres bedre\nDer er store problemer med affaldssorteringen i Holbæk Kommune og det kan betyde højere regning og uhentet affald. Denne artikel er publiceret den 13. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nTyve brød ind hos BabySam\n12. juli 2009 Rolf Larsen Nyheder\tSkriv en kommentar\nNatten til lørdag brød ukendte gerningsmænd ind i butikken BabySam i Holbæk Megacenter. Denne artikel er publiceret den 12. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nLastbilchauffør stoppede spøgelsesbilist\n11. juli 2009 Rolf Larsen Nyheder\tSkriv en kommentar\nEn lastbilchauffør stoppede sent fredag aften spøgelsesbilist på Holbæk motorvejen. Denne artikel er publiceret den 11. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nRøveri mod Sparekassen Sjælland\n10. juli 2009 Rolf Larsen Nyheder\tSkriv en kommentar\nLige inden lukketid i eftermiddag blev der begået røveri mod Sparekassen Sjælland i Ahlgade. Denne artikel er publiceret den 10. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\nKørte spirituskørsel på knallert\nEn 61-årig mand fra Kirke Hyllinge blev i går eftermiddag taget i spirituskørsel. Denne artikel er publiceret den 10. juli 2009 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.\n« 1 … 1.020 1.021 1.022 1.023 1.024 … 1.042 »


Parkering på Dalmosevej, Bispebjerg | ParkeringsInfo.dk\nParkering på Dalmosevej\nDalmosevej har 43 parkeringspladser og er lokaliseret i bydelen Bispebjerg i København. Dalmosevej er placeret udenfor de gængse betalingszoner i København. Du skal dog stadig være opmærksom på eventuelle skiltninger, som kan forekomme og eventuelle private parkeringsområder som kan kræve betaling ved parkering.\nLæs mere om parkering på Dalmosevej her\nData på denne side omrking Dalmosevej er tilføjet i perioden 14-02-2012 til 14-02-2012. Der kan forekomme ændringer i informationer, zoner, antal parkeringspladser og skiltning. Data må kun ses som vejledende. Siden indeholder blandt andet data fra Københavns Kommune.


Eksperthjælp: Det må blive et gæt!\nJeg skriver fordi min søns vuggestue gerne vil have en børnepsykolog til at observere ham med henblik på at forsikre dem om at de håndterer ham korrrekt og sikrer hans fremtidige udvikling. Men det fremstår trods to møder med pædagogerne stadig uklart for mig hvorfor de gerne vil have en psykolog på ham. Hvornår vælger pædagoger at opsøge børnepsykologer? Min mand og jeg har aldrig været bekymrede for vores søns udvikling men han er et intenst barn som har brug for meget stimuli og tryghed fra far og mig. Han er født 1 måned før tid men vi har aldrig oplevet at han var påvirket af det og vejede næsten 3,4 kg og vi har derfor ikke været igennem nogen anden behandling end forældre med børn født til\ntiden. Han er super aktiv men er ikke god til at underholde sig selv hvilket betyder at vi er meget “på”. Efter disse to snakke med pædagogerne er vi lidt lost. Bruger man børnepsykologer i ikke-diagnostiske situationer eller tror de at han har en diagnose? De giver udtryk for at de ikke oplever at hans udvikling er bagud tværtimod..\nDe fortæller at mit barn er meget vellidt af børn og voksne, har et sprog over gennemsnittet, er motorisk fremmelig og har en avanceret humor (hvilket vi godt kan genkende!! Han lader til at forstå ironi). De oplever at han tager rigtig mange indtryk ind og forstår abstrakte sammenhænge hvilket vi godt kan sætte os ind i. De oplever ham ofte frustreret men har svært ved at se hvad han bliver frustreret over (de synes hans reaktioner er inkonsekvente). De siger at han trives godt men kunne trives bedre. Vi har haft en hård indkøring for 8 måneder siden (da han var 1,5 år) men som sluttede rigtig godt. I de efterfølgende måneder efter indkøringen var han glad for vuggestuen. Efter 3 ugers sommerferie ville han dog ikke tilbage. Siden sommer har han generelt enten været ligeglad/ lidt mut over at skulle i vuggestue eller decideret ked af det. Han siger at der er mange børn og veksler meget mellem om han godt kan lide eller ikke kan lide pædagogerne (med undtagelse af én som han altid godt kan lide). I vuggestuen har han svært ved at lege selv hvilket han også har derhjemme. Han elsker musik og sanglege og er fuldt optaget i disse sammenhænge. Han er ret fokuseret på at mor kommer og henter ham og han snakker meget med pædagogerne som ofte ikke forstår alt hvad han siger, hans sætninger er lange og komplicerede og han udtaler ikke alting rigtigt. Han virker lidt reserveret overfor de mindre børn men er relativt interesseret i de større børn. Han skal altid lige bruge lidt tid på at vænne sig til at nu skal vi hjem når jeg kommer og henter ham og det tager måske 5 minutter før vi går ud og tager tøj på. Han har ofte ikke så meget lyst til at vinke og sige farvel til pædagogerne når vi skal gå men følger dog gladeligt med hjem. Han græder ofte i nogle sekunder når vi efterlader ham om morgenen men kommer sig hurtigt over det ifølge pædagogerne. Vi har dog tidligere haft mange måneder med intens gråd i afleveringssituationen hvor det af og til var svært for ham at slippe følelserne efterfølgende. Pædagogerne har givet udtryk for at vi skal forberede ham meget på hvad der skal ske hvilket vi har gjort og de har oplevet forbedring i institutionen efter dette, særligt i afleveringssituationen. Vi oplever ikke rigtig nogen forskel hjemme men har heller aldrig oplevet hans reaktioner som inkonsekvente eller atypiske (han er vores første barn så vi har intet sammenligningsgrundlag). Vi har det rigtig godt med institutionen og er meget trygge ved deres faglighed og pædagogik. Vi oplever at pædagogerne er kærlige, dygtige og omsorgsfulde og de har alle mange års erfaring. De er lidt tilbageholdende med at give mere information omkring hvorfor der skal børnepsykolog på synes jeg og derfor skriver jeg til dig - måske du kan sætte mig ind i hvad de eventuelt tænker/søger/vil have ud af det? Det eneste de giver udtryk for er som sagt hans inkonsekvente reaktioner særligt i overgange og at han er meget kvik (FOR kvik ifølge den ene pædagog) hvilket kan skabe en uoverensstemmelse mellem hans kognitive og følelsesmæssige liv så vidt jeg forstår. Men hvad kan børnepsykologen gøre ved det? Når jeg spørger siger de at børn er forskellige og det er vigtig at kigge på min søn som et individuelt menneske, at de ikke må kategorisere ham og ikke skal genbruge måske upassende gammel erfaring på ham. Måske du kan sætte mig lidt mere ind i deres tankegang? Tak for hjælpen :-) de bedste hilsner Mortil2årig\nTak for dit spørgsmål og undskyld det lidt sene svar. Jeg havde lige en forlængede juleferie.\nFørst og fremmest skal jeg sige at det er en umulighed for mig at fortælle hvad de tænker. Det er svært at vide præcis og jeg må indrømme at jeg undre mig over at de er så tilbageholdende med hvorfor de mener at det vil være rart med en psykolog indover til at observere.\nDet er sådan at man i en daginstitution kan kontakte PPR hvis man som pædagog oplever et barn der på den ene eller anden måde skiller sig ud fra de andre børn.\nDet kan være hvis barnet ikke reagere som andre bøn gør i forskellige situationer for eksempel græder meget eller overhoved ikke græder.\nDet kan også være hvis barnet slår eller har svært ved at holde fokus på de ting som barnet alderssvarende burde kunne holde fokus på.\nNår man som pædagog kontakter PPR er det altså ikke altid med henblik på at få en diagnose /sendt videre til en udredning) eller fordi man mistænker at der er en diagnose.\nOfte er det også for at få nogle nye og mere kompetente øjne på barnet så pædagogerne bedre kan hjælpe barnet med at udvikle sig og øge barnets trivsel.\nNår jeg læser din beskrivelse så er der et par ting der stikker ud.\nDet virker som om der er noget de ikke fortæller. For når de på den ene side siger at hans udvikling er foran hvad der kan forventes og samtidig siger at de gerne vil sikre hans fremtidig udvikling bliver det lidt uklart.\nDe siger også at de gerne vil vide hvordan de håndtere ham korrekt.\nDen sætning for mig til at tænke at de måske gerne vil presse ham mere på nogle områder men kan være i tvivl om han kan honorere de større krav.\nJeg tænker også at de måske er i tvivl om han har en større eller mindre opmærksomhedsforstyrrelse. Det må man som pædagog ikke udtale sig om og derfor kan de også være en mulighed at de mistænker dette men ikke må sige det.\nIgen må jeg understrege at dette jo kun er gætteri fra min side.\nOg derfor vil jeg opfordre dig til at kontakte dem og bede dem om, helt konkret at fortælle hvad de tænker en psykolog kan hjælpe dem med og komme med eksempler på hvornår de er i tvivl om hvordan de skal håndtere ham.\nNår de også siger at han ofte bliver frustreret og at hans reaktion er inkonsekvent, samt at han springer fra aktivitet til aktivitet og synes der er mange børn. Samt at han virker ligeglad eller mut når han skal i vuggestue så tænker jeg at han måske er et barn der har brug for mindre og faster rammer end de der er lige nu.\nDet kan der være mange grund til at et barn har brug for og hvis din søn er en der har brug for det, så skal de måske have hjælp til at finde ud af hvordan de kan organisere sig ud af det, så din søn ikke er så meget i de situationer hvor der er mange mennesker og kaos.\nJeg tror de håber på at psykologen kommer ud og observere din søn og hans adfærd så de på den måde kan finde ud af hvordan de bedste hjælper ham i overgangene.\nMåske skal han have nogle billeder(piktogrammer) der viser ham hvordan dagen skal forløbe, eller måske skal han forberedes mere inden de forskellige skift.\nJeg tænker også at de måske kan få nogle redskaber til hvordan de hjælper din søn med at få en større overensstemmelse mellem hans følelser og hans kognitive udvikling.\nOg så ønsker jeg dig og din familie al held og lykke.\nJeg var igennem meget af det samme som du beskriver. Kan nikke genkendende til din søns adfærd osv og min egen.\nVi fik også sat en børnepsykolog på fordi der var mistanke om en form for autisme. (Dette blev dog udelukket og der har ikke været noget siden)\nhvis du har spørgsmål og ikke vil skrive åbent her er du velkommen til at skrive en privat besked til mig.


Massage vesterbro thai massage høje tåstrup / Tænker hørsholm\nMassage vesterbro thai massage høje tåstrup\naf luksus. Prøv, hotstone eller wellness massage, forkælelse for krop og sjæl. Denne massageform øger blodgennemstrømningen, hjælper til at fjerne affaldsstoffer og har en fantastisk afstressende virkning - Vi anbefaler at du prøver et forløb med minimum 5 behandlinger for at opnå det fulde resultat. Har ændret sig i HelleSynes porno massage gl road. Vores massører bruger en særlig teknik til at stimulere blodkarrene i denne region af kroppen, dette fjerner spændinger og frigiver velgørende endorfiner. ..\nOpret din egen annonce på Danmarks absolut største escort- massage netværk. Hun forstår at kombinere traditionel thaimassage med både hotstone, fodmassage og kropsmassage til den helt ideelle. Typiske navne for kvinder fra de thailandske landsbyer forstås. Vis nummer, sognevej 12, Reerslev, 2640 Hedehusene, vis kort og ruteplan 1 0 Bedøm firmaet 28. Forkæl også dig selv med et aromatisk fodbad og få ny energi til dine ben og fødder.\nTåstrup har landet endnu en klinik med thai massage. Dernæst får du en grundig massage med varmecreme efterfulgt af zoneterapi, hvor vi fri porno gallerier sukkerpigerne vejle går fri porno gallerier sukkerpigerne vejle 23 forskellige kontaktpunkter igennem. Marsh general assignment reporter for the news to come out to snap chat sex girls loved ones formulation of a true and false to flag and change. Denne variation af den traditionelle Thai Massage, som i århundreder kun blev brugt i det Thailandske kongelige fri porno gallerier sukkerpigerne vejle palads, massøren bruger kun hånd, tommelfingre og sauna club flensborg lækker mands krop kropsvægt balance. En massage teknik designet til at fjerne fysiske spændinger fra kroppen på en blid måde øge blod og dansk sex video sprøjt i fisse lymfe cirkulation. Sal, 0082., 2630 Taastrup Vis kort og ruteplan 15 0 Bedøm firmaet 50. Hoteller med gratis parkering i Hamborg: Vi glæder os til at få taget vores "swinger-mødommen". Da sport massage også øger muskel fleksibiliteten, vil det hjælpe dig med at forebygge fremtidige skader. Sal., 2630 Taastrup Vis kort og ruteplan 24 0 Bedøm firmaet 61. Duften fra æteriske olier aktiverer nervecellerne i næsen, der sender impulser til det limbiske system, det område af hjernen er forbundet med følelser og erindringer. Vis nummer, thistedgade 6,., Høje Taastr, 2630 Taastrup Vis kort og ruteplan 7 0 Bedøm firmaet 44. Vores fodmassage starter med et varmt fodbad for at rense og varme dine fødder. Vis kort og ruteplan 3 0 Bedøm firmaet 43. I vores smukke terapi rum er stemningen forstærket af beroligende musik og delikate dufte for at skabe en virkelig himmelsk hideaway. Gamle Viser gaae endnu Thai Høje- taastrup Taastrup - firmaer, adresser, telefonnumre. Ved at massere og manipulere punkter på fødderne opnår vi en balance af kroppens energiflow rundt i kroppen, dette stimulere kroppens naturlige helingsproces.\nStørste pik mavepine efter sex\nEscort djursland sexfilm med ældre kvinder En blid massage af hele kroppen ved hjælp af de helbredende egenskaber fra rene æteriske olier. Træt af at massage vesterbro thai massage høje tåstrup have ondt?\n0059 mødested gl estrup museum Denne healende terapi form er ideel for dem med kronisk spændingshovedpine eller muskelømhed. "Nuat phaen boran" er det thailandske navn for en type massage, som alene findes i Thailand. Mærk dine muskler bliver æltet og spændingen sive væk, til det punkt hvor du føler dig helt afslappet og ubekymret. Med denne kombinationen session af Royal Thaimassage og hoved-skulder-nakkemassage, vil du opleve en fantastisk følelse af velvære og afslapning.\nMassage grindsted swinger klub i sf Siam wellness holstebro biografer i århus\nMassage vesterbro thai massage høje tåstrup Massage vesterbro københavn escort massage fyn\nCaroline wozniacki cameltoe sex shop kruså Vores helbredende hænder og aromatiske olier løsner stramme muskler, forbedre kredsløbet, lindre sindet, nære ånden og fremme en følelse af velvære. Vis nummer, hørvænget 7, 2630 Taastrup. Klik på knappen herunder for at starte. Vores behandlingsrum er indrettet med ægte massagesenge fremstillet i thailand.\nasia middelfart priser latex sex\nThai massage københavn v sex i sauna


Totalindretning af den danske afdeling i PA Consulting Group - Daarbak Design A/S\nTotalindretning af den danske afdeling i PA Consulting GroupCamilla Mathiesen2021-05-05T15:11:41+00:00\nPA Consulting Group er én af Steelcase’s globale kunder. Da der skulle laves en ny indretning i den danske afdeling, blev det stort set en totalindretning med møbler fra Steelcase.\nInnovative løsninger med møbler fra Steelcase\nSteelcase er én af verdens største møbelproducenter, som Scan Office er forhandler af i Danmark. Porteføljen af løsninger omhandler alle arkitektur, møbler og teknologiske produkter, der understøtter de menneskelige og sociale behov, økonomisk og miljømæssig bæredygtighed.\n“Steelcase er én af verdens største møbelproducenter, som Scan Office er forhandler af i Danmark.”


2 1 Indholdsfortegnelse 1 Indholdsfortegnelse Tabeloversigt Figuroversigt Sammenfatning Sundhedstilstand Vedligehold af hus og have for nogen en hobby for andre en prøvelse De ældre er tilfredse med boligen og kvarteret uanset boligform og område Boligen er ikke hensigtsmæssig for alle Hvad med en anden bolig? Hvad er lykke for de ældre? Fremtiden Indledning Læsevejledning Temaer omkring ældres boligforhold Demografi Boligbeholdningen Paradigmeskifte Undersøgelsen Respondentgruppen Besvarelsesprocent Delkonklusion Fakta om respondenterne Uddannelse Indkomst Delkonklusion Sundhed Delkonklusion Have og vedligehold Delkonklusion Avis og nyheder Tilfredsheden med boligen og området Delkonklusion\n3 14 Afstanden til indkøb og venner Delkonklusion Boligens indretning og fald i boligen Delkonklusion Tryghed Delkonklusion Valg af bolig og flytning Delkonklusion Flytteovervejelser og barrierer Delkonklusion Vigtigheden af boligen relativt til livets øvrige forhold Delkonklusion Konklusion Fremtidige analyser Litteratur og forskning om ældres boligforhold Appendiks A: Appendiks B Appendiks C Tabeloversigt Tabel 7.1 Befolkningsfremskrivning Tabel 7.2 Bestanden af ældreboliger og plejeboliger i Danmark Tabel 7.3 Boligformen for alle personer over 70 år pr Tabel 7.4 Opførelsesår for boligen for hhv. personer over 70 år og for alle Tabel 7.5 Boligform for personer over 70 år i udkantskommuner, pr. år Tabel 8.1 Besvarelsesprocent fordelt på aldersgrupper Tabel 8.2 Besvarelsesprocent fordelt på boligsituation Tabel 9.1 Højeste gennemførte uddannelse Tabel 9.2 Årlig husstandsindkomst før skat Tabel 10.1 Antal sygedage i løbet af den sidste måned Tabel 10.2 Andel af sygedage i løbet af den sidste måned fordelt på aldersgrupper Tabel 10.3 Kan du gå på stiger uden svimmelhed eller problemer med ben/ryg? Tabel 10.4 Kan du gå på stiger uden svimmelhed eller problemer med ben/ryg fordelt på aldersgrupper Tabel 10.5 Kan du klare almindelig rengøringsopgaver uden at blive forpustet?\n4 Tabel 10.6 Kan du klare almindelig rengøringsopgaver uden at blive forpustet fordelt på aldersgrupper Tabel 10.7 Kan du gå 100 meter uden at blive forpustet? Tabel 10.8 Kan du gå 100 meter uden at blive forpustet fordelt på aldersgrupper Tabel 11.1 Finder du dit havearbejde let eller anstrengende? Tabel 11.2 Finder du vedligehold af dit hus let eller anstrengende? Tabel 11.3 I hvilken grad finder du vedligehold af huset som en hobby og interesse? Tabel 11.4 Overlader du helst alm. vedligehold til håndværkere, familie eller venner? Tabel 12.1 Hvor tit læser du avis eller ser nyheder på TV? Tabel 13.1 Hvor tilfreds er du med værelsesfordeling og størrelsen af rummene i din bolig? Tabel 13.2 Hvor tilfreds er du med værelsesfordeling og størrelsen af rummene i din bolig fordelt på boligsituation? Tabel 13.3 Hvor tilfreds er du med den vej din bolig ligger på? Tabel 13.4 Hvor tilfreds er du med den ejendom din bolig ligger i? Tabel 13.5 Hvor tilfreds er du med området som du bor i? Tabel 13.6 Hvor tilfreds er du med området som du bor i fordelt på boligsituation Tabel 14.1 Hvor tilfreds er du med nærheden til butikker, til apotek og til kulturtilbud? Tabel 14.2 Hvor tilfreds er du med nærheden til butikker, til apotek og til kulturtilbud fordelt på boligsituation Tabel 14.3 Hvor tilfreds er du med afstanden til naboer, venner og bekendte og familie? Tabel 14.4 Hvor tilfreds er du med afstanden til naboer, venner og bekendte og familie fordelt på boligsituation Tabel 14.5 Hvor tilfreds var du med dine tidligere boliger, set i forhold til din nuværende bolig? Tabel 15.1 Er der rum i din bolig, du ikke længere bruger? Tabel 15.2 Har du trapper i din bolig, som du har svært ved at komme op eller ned af? Tabel 15.3 Er du faldet i din bolig inden for de seneste tre måneder? Tabel 15.4 Hvor i boligen sker disse fald oftest? Tabel 16.1 Er du utryg ved at gå ud om aftenen, der hvor du bor? Tabel 16.2 Er du utryg ved at gå ud om aftenen, der hvor du bor fordelt på boligsituation Tabel 16.3 Frygter du overfald og/eller indbrud i dit hjem? Tabel 16.4 Frygter du overfald og/eller indbrud i dit hjem fordelt på boligsituation? Tabel 16.5 Synes du at der er for langt til hospital, læge eller politi? Tabel 16.6 Synes du at der er for langt til hospital, læge eller politi fordelt på boligsituation? Tabel 16.7 Føler du dig utryg fordi der er for langt til hospital, læge eller politi? Tabel 16.8 Føler du dig utryg fordi der er for langt til hospital, læge eller politi fordelt på boligsituation? Tabel 16.9 Føler du dig utryg fordi der er for langt til hospital, læge eller politi fordelt på helbred Tabel Føler du dig utryg fordi der er for langt til hospital, læge eller politi fordelt på helbred? Tabel Føler du dig utryg fordi der er for langt til hospital, læge eller politi fordelt på aldersgrupper?\n5 Tabel 17.1 Ville du hellere have en anden bolig som var mindre? Tabel 17.2 Ville du hellere have en anden bolig som var mindre fordelt på boligsituation Tabel 17.3 Er din bolig i et eller i flere plan? Tabel 17.4 Ville du hellere have en bolig som kun var i et plan? Tabel 17.5 Er din bolig i et eller i flere plan fordelt på boligsituation Tabel 17.6 Ville du hellere have en bolig som kun var i et plan fordelt på boligsituation Tabel 17.7 Ville du hellere have en bolig som havde en mindre have? Tabel 18.1 Overvejer du at flytte indenfor de næste fem år? Tabel 18.2 Min friværdi i boligen er ikke stor nok til at jeg kan flytte til en anden bolig Tabel 18.3 Jeg kan ikke overskue økonomien i at flytte til en anden bolig Tabel 18.4 Jeg kan ikke overskue besværet i at flytte til en anden bolig Tabel 18.5 Der er ikke gode alternativer i nærområdet Tabel 18.6 De alternative boliger er for dyre i husleje Tabel 18.7 Jeg ønsker ikke at flytte fra mine nuværende omgivelser Tabel 18.8 Hvorfor overvejer du at flytte? Tabel 19.1 Hvis du selv kunne vælge, ville du så gerne se din familie mere end du gør nu? Tabel 19.2 Hvor stor betydning ville det have for dig, hvis du fik kroner mere om måneden mellem hænderne, i forhold til det du har nu? Tabel 19.3 Hvor vigtigt er det for dig at have et godt helbred? Tabel 19.4 Hvor vigtigt er det for dig at få en bedre bolig, hvis denne bolig kostede flere penge hver måned? Figuroversigt Figur 7.1 Befolkningspyramide for Danmark pr Figur 7.2 Befolkningsfremskrivning fordelt på aldersgrupper Figur 8.1 Besvarelsesprocent fordelt på aldersgrupper\n6 4 Sammenfatning Boligøkonomisk Videncenter har for Realdania forestået en større undersøgelse af de ældres boligsituation i Danmark. Undersøgelsen baserer sig på oplysninger, som Danmarks Statistik har indsamlet. Formålet med undersøgelsen har fra Realdanias side været en strategisk afklaring om den fremtidige indsats i relation til de ældres boligbehov. Antallet af ældre stiger kraftigt i disse år. Forskydningen kommer så hurtigt, at det ikke er realistisk at kunne imødegå alle særlige bolig-behov gennem at bygge nye ældreboliger. Derfor er det relevant at kortlægge, hvor godt de ældre klarer sig i deres nuværende boliger, og hvor eventuelle problemer ligger. De problemer kan være rent tekniske problemer knyttet til indretningen af deres bolig, eller det kan være forhold knyttet til boligtypen, eller til det område, hvor boligen ligger. Undersøgelsen har koncentreret sig om tre grupper af ældre. For alle grupper gælder, at de medtager ældre, der er fyldt 70 år. 1) Den første gruppe er ældre, der bor i et fritliggende enfamilieshus i et større parcelhuskvarter i større bykommuner. 2) Den anden gruppe er ældre, der bor i et udkantsområde 3) Den tredje gruppe er ældre, der bor i en almennyttig bolig opført mellem I undersøgelsen har Danmarks Statistik kontaktet personer. Der blev indhentet brugbare svar, hvormed besvarelsesprocenten blev 64,3 procent. Der er 419 svar for de 70 til 74 årige, 450 svar for de 75 til 79 årige og 493 svar for dem, der er 80 og derover. Undersøgelsen blev tilrettelagt, så der blev rettet henvendelse til lige mange ældre i hver af de tre grupper. Besvarelsesprocenten varierede dog. Undersøgelsen bygger på 506 svar fra ældre i parcelhus i større bykommuner, 459 fra ældre i udkantkommuner og 397 svar fra ældre i almene boliger. Danmarks Statistik vurderer, at dette er tilstrækkeligt til at gøre undersøgelsen repræsentativ. Det var vigtigt at operere med forskellige grupper. Man kan nemlig a priori forestille sig vidt forskellige problemer, alt efter hvilken type bolig, de ældre har. For de ældre i parcelhus med have kunne man forestille sig, at hus og have var blevet en uoverkommelig opgave at holde. I udkantområderne kunne man forestille sig, at de ældre især var bekymrede over afstanden til læge og politi. For de ældre i en almen bolig opført i 1960 erne og 1970 erne kunne man tro, at selve boligen var ældreegnet, men at beboerne var utrygge ved omgivelserne, på grund af en forestilling om overfald i hvert fald i visse bebyggelser. 4.1 Sundhedstilstand Som led i undersøgelsen er de ældres helbred blevet kortlagt. 80 procent af dem havde ingen sygedage i løbet af den sidste måned. 13 procent af dem havde mere end 10 sygedage. Der er således en klar adskillelse mellem et klart rask flertal og et mindretal med en væsentlig sygeperiode. For at sætte 6\n7 besvarelserne i relief blev der spurgt til, hvor mange der kunne gå på en stige uden at blive svimmel. Det gjaldt 56 procent. 43 procent bliver altså svimle af at gå på stiger, ikke en ideel situation i et parcelhus. 72 procent kunne klare almindeligt rengøringsarbejde uden at blive forpustet. Da udtrykket almindeligt kan forstås forskelligt, blev der også spurgt til, om man kunne gå 100 meter uden at blive forpustet. Det kunne 85 procent. 15 procent - stort set samme andel som har væsentlige sygeperioder kunne ikke gå 100 meter uden at miste pusten. Selvom en mindre andel havde visse skavanker, så fulgte nær alle godt med i samfundsudviklingen og var altså åndeligt skarpe nok. 96 procent læste avis hver dag eller så dagligt nyheder i TV. 4.2 Vedligehold af hus og have for nogen en hobby for andre en prøvelse Undersøgelsen kortlagde, hvordan de ældre opfatter vedligehold af have. Det var 506 af de ældre, der havde have, og spørgsmålet blev naturligvis kun stillet til dem. For nogen er det en leg, 12 procent fandt således havearbejdet meget let, og 33 procent fandt det let eller meget let. Men 55 procent fandt det anstrengende eller meget anstrengende. Det var 18 procent, der svarede meget anstrengende. De samme spørgsmål blev derefter stillet om vedligehold af huset, og svarene fordelte sig nærmest identisk som med havearbejdet. I undersøgelsen blev det også kortlagt, om vedligehold af hus var en hobby, en måde at realisere sig selv på. Dette spørgsmål til livsholdning delte de ældre endnu tydeligere. 30 procent svarede i høj grad mens 20 procent svarede slet ikke. Sammenfattende for undersøgelsen af helbred og byrden ved have og vedligehold af hus kunne man forvente som det ofte fremføres i medierne at en vis andel af de ældre var utilfredse med deres bolig og godt kunne tænke sig at flytte. Som det vil fremgå senere, så forholder det sig imidlertid ikke helt sådan. 4.3 De ældre er tilfredse med boligen og kvarteret uanset boligform og område De ældre er overvejende meget tilfredse med både deres bolig såvel som det område, boligen ligger i. Det gælder for gruppen af ældre som helhed, men det gælder også, når man deler de ældre op i de tre grupper: Ældre i parcelhus i forstæder til større byer, ældre i udkantområder og ældre i almene boliger. 83 procent af hele gruppen af ældre er tilfredse med værelsesfordelingen og størrelsen af værelserne i deres bolig, og 11 procent er lidt tilfredse. Kun 1 procent er meget utilfredse, og i alt 4 procent er lidt eller meget utilfredse. 7\n8 Når man går ned i undergrupperne, så gælder der, at 81 procent af de ældre i parcelhus i større byområder er meget tilfredse, mens 85 procent af de ældre i udkantkommunerne er meget tilfredse og 82 procent af de ældre i de almene boliger er meget tilfredse. Lige så markant er tilfredsheden med den vej, som boligen ligger på. 85 procent er meget tilfredse, og tilsammen 94 procent er meget eller lidt tilfredse. Ligesom for boligens vedkommende er kun 1 procent meget utilfredse. Når man ser på de tre delgrupper, gælder det, at i hver gruppe erklærer 85 procent sig meget tilfreds med den vej, de bor på. Det er overraskende, men interessant, at tilfredsheden med boligen og vejen er så ens for de tre grupper. For de ældre, der bor i en almennyttig ejendom, er der også spurgt til opfattelsen af den ejendom, som lejligheden ligger i. Igen er tilfredsheden overvældende, og kun 1 procent er meget utilfredse. Går man væk fra selve matriklen og vejen, og ser på det kvarter, som boligen ligger i, så er der igen den samme høje grad af tilfredshed. 96 procent er meget eller lidt tilfredse, og kun 1 procent er meget utilfredse. Det er indlysende, at så længe man stiller så generelle og overordnede spørgsmål, som om den ældre er tilfreds med sin bolig eller sin vej, så vil man få et klart positivt svar tilbage. Dette kan selvfølgelig også være lidt af en afværgereaktion, og i undersøgelsen er der derfor suppleret med en række mere detaljerede spørgsmål. Der er i den forbindelse spurgt til, hvor tilfreds den ældre er med afstanden fra den nuværende bolig til forskellige faciliteter og personer. Når det drejer sig om afstanden til butikker, apotek og kulturtilbud, så finder 64 procent, at det er meget tilfredsstillende. Overordnet finder 83 procent afstanden meget eller lidt tilfredsstillende, og 3 procent er meget utilfredse. Igen er der tale om en høj grad af tilfredshed, men knap så udtalt som før, nu hvor der spørges ind til mere konkrete ting. Det forhold genfindes, når der spørges til afstanden til naboer, venner, bekendte og familie. 69 procent er meget tilfredse, mens samlet 87 procent er meget eller lidt tilfredse. Når man spørger til afstanden til hospital, læge eller politi, svarer 23 procent, at der er for langt. 76 procent svarer at de ikke synes der er for langt. Igen er flertallet klart positive, men der er dog en vis minoritet, der føler afstanden er et problem. Den minoritet er derefter spurgt, om afstanden gør dem utryg, og hertil svarer 36 procent, at det gør den. De fleste, 63 procent siger dog nej. Det vil med andre ord sige, at de, der er utrygge som følge af denne afstand kun udgør 36 procent ud af de 23 procent, det vil sige 8 procent ud af alle adspurgte. Ser man på de enkelte delgrupper af ældre, kunne man på forhånd vente, at de ældre i udkantområderne var mindst tilfredse med afstanden til forskellige faciliteter. Ser man på afstanden til butikker, apotek og kulturtilbud, erklærer 65 procent af de ældre i parcelhus i de større byområder sig meget 8\n9 tilfredse, mens det er 59 procent af de ældre i udkantområderne, der er meget tilfredse. Samlet er det dog kun 13 procent af de ældre i udkantområderne der er meget eller lidt utilfredse med afstandsforholdene mod 10 procent af de ældre i parcelhuskvartererne i de større byområder. Dette er meget overraskende. De ældre tilpasser sig, eller tilvænner sig tilsyneladende afstandsforholdene. 4.4 Boligen er ikke hensigtsmæssig for alle Selv om de ældre svarer, at de er glade for boligen, så kan der godt bag dette svar skjule sig problemer, som man ikke tænker på, når man besvarer et så overordnet spørgsmål. Derfor er der stillet mere detaljerede spørgsmål om eventuelle problemer i boligen. Det viser sig, at for 22 procent vedkommende er der rum i boligen, som beboerne ikke længere benytter. Det kan være fordi de ikke har brug for pladsen, eller fordi det er for besværligt at få adgang til værelserne. 10 procent af de adspurgte har trapper inde i boligen, som de har problemer med at komme op eller ned ad. Det må vurderes at være en ret stor andel, når man tænker på, at det er et ganske væsentligt problem, om man har fri adgang til alle dele af sin bolig. 5 procent af de ældre har været ude for at falde i deres bolig. Disse fald er især indtruffet i stuen (25 procent) og badeværelset (18 procent). Da det er begrænset, hvor megen tid man opholder sig i badeværelset, så må hyppigheden af fald her siges at være bekymrende, også selv om det er ret få ældre, der har oplevet et fald. 4.5 Hvad med en anden bolig? Selv om et klart flertal er tilfredse med deres nuværende bolig, så er der alligevel ganske mange, 20 procent, som hellere ville have en mindre bolig. 43 procent - en væsentlig andel af de, der har have, vil hellere have en bolig med mindre have. Det er på den baggrund naturligt, at 27 procent af de ældre har overvejet at flytte indenfor de næste 5 år. Et klart flertal, 68 procent, siger dog nej, de har ikke overvejet noget sådant. For at undersøge, om der er barrierer for flytning, er der spurgt til, hvorfor de ældre ikke har overvejet en flytning. Svaret er enkelt. 88 procent af dem, der ikke har overvejet at flytte, ønsker simpelthen ikke at forlade deres nuværende bolig. De erklærer sig helt enig i udsagnet, at ønsker ikke at flytte fra nuværende omgivelser. 6 procent erklærer sig enig, og 3 procent hverken eller. Der er stillet en lang række supplerende spørgsmål om barrierer, men det væsentligste forhold er altså, at man slet ikke vil flytte. For de 27 procent, som overvejer at flytte, er hovedårsagen ønsket om en mindre bolig. 43 procent angiver dette forhold som udslagsgivende. 18 procent angiver, at årsagen er dårligt helbred. 11 procent ønsker at slippe for havearbejde. Derimod er det ikke økonomien, der er problemet. Kun 4 procent ønsker at bo billigere. 4 procent ønsker at bo mere centralt, og 1 procent ønsker at bo nærmere familie. De sidste besvarelsesprocenter er overraskende, fordi en større andel tidligere i undersøgel- 9\n10 sen ønskede mindre afstand til familie og forskellige faciliteter. Der er imidlertid forskel på at ønske sig en mindre afstand til familie, og så til rent faktisk at planlægge at flytte nærmere familien. Da de ældre ikke udtrykker ønske om at bo mere centralt, og eftersom mange generelt er tilfredse med deres nuværende område, så kan besvarelserne tolkes sådan, at mange ældre godt vil flytte til en mindre bolig beliggende i det område, hvor de bor i dag, og som de er bekendte med og trygge ved. Manglen på velegnede mindre boliger i nærområdet kan være en potentiel flyttebarriere. For de, der ikke har overvejet at flytte, er der spurgt til, om manglen på velegnede alternative boliger i nærområdet er et problem. Det erklærer 28 procent af dem sig enige eller helt enige i. Der kan her identificeres et problem ved det nuværende boligudbud der mangler ældreegnede boliger i de områder, hvor de ældre bor i dag. Det er altså ikke nødvendigvis alle ældre, som går rundt med en drøm om at bytte villaen ud med en lejlighed inde i city. 4.6 Hvad er lykke for de ældre? I en undersøgelse af boligforhold er det let at stirre sig blind på de ældres boligsituation og glemme, at boligen kun er en facet af de ældres velfærd, og at boligovervejelserne af de ældres vejes op mod en lang række andre forhold. For at vurdere boligens relative betydning i forhold til sådanne andre forhold er der stillet spørgsmål hertil. Der er spurgt til, hvor vigtig en bedre bolig er, såfremt den kostede flere penge hver måned. Her svarer 3 procent meget vigtig. 64 procent svarer slet ikke vigtig. Denne besvarelse vejes nu op mod andre forhold. Det vigtigste forhold af alle viser sig at være helbredet. 90 procent svarer, at et godt helbred er meget vigtigt. At se familien er meget vigtigt for 35 procent. Flere penge mellem hænderne, kr. ekstra om måneden, ville have stor betydning for 24 procent af de ældre. Disse svar sætter de tidligere besvarelser lidt i relief. Nok er en bedre bolig en god ting, når man taler isoleret om boligforhold. Men når boligen vejes op mod andre goder i livet, er den lige pludselig ikke helt så vigtig mere. Dette forhold taget tilsammen med, at et klart flertal er tilfredse med deres bolig og dens omgivelser tyder på, at der skal meget til, førend at de ældre flytter. Boligen skal ikke kun være bedre, undersøgelsen må fortolkes sådan, at den skal være markant bedre, og den skal i hvert fald ikke koste mere end den nuværende bolig. Da mange ældre sidder med reducerede huslejeomkostninger efter at have boet til leje i mange år eller efter at have oparbejdet friværdi i ejerboligen, så lægger det en del restriktioner på mulighederne for at skaffe markant bedre alternativer end den nuværende bolig. 4.7 Fremtiden Et klart flertal af de ældre er tilfredse med deres nuværende bolig og næromgivelser og ønsker ikke at flytte. For dem er deres fremtidige ældrebolig den bolig, som de allerede bor i. 10\n11 For en mindre andel på en fjerdedel til en femtedel af de ældre, vil det være en fordel med en mindre bolig, som er mere overkommelig, når helbredet begynder at svigte, og hvor havearbejdet ikke er belastende. Denne bolig skal dog helst ligge i deres nuværende omgivelser, og den må ikke koste ekstra. Hvad angår indretningen af boligen, så er trapper et problem for en hel del ældre. Der sker uforholdsmæssigt mange faldulykker på badeværelset. Der er her helt klart et indsatsområde, hvor de nuværende boliger kan gøres mere ældreegnede. For lejeren, der kan bytte til en mindre lejlighed i den ejendom, de kender, kan det være et mindre problem at finde en bolig i nærområdet. For beboeren i parcelhuskvarteret kan problemet være større, fordi udbuddet af alternativer mangler, og fordi de ældre kan have svært ved at overskue besværet med at flytte som følge af de mange transaktionsomkostninger ved bolighandel. 5 Indledning Denne rapport er en del af afrapporteringen fra et projekt om de ældres boligsituation, som Boligøkonomisk Videncenter har udført for Realdania. Nærværende rapport koncentrerer sig om at gengive besvarelserne på de enkelte spørgsmål, der har indgået i undersøgelsen. Hovedresultaterne fra undersøgelsen er beskrevet populært i Boligøkonomisk Videncenters nyhedsbrev nr. 6 fra oktober Undersøgelsen er en screening af boligsituationen for udvalgte grupper af ældre. Undersøgelsen, der blev gennemført i perioden juni til august 2011, baserer sig på en stikprøve på ældre over 70 år. Der er opnået svar fra personer, hvilket er en svarprocent på 64,3 procent. Stikprøven har været inddelt i 3 strata: en gruppe bestående af ældre bosat i parcelhus i forstæderne til større byer, en gruppe bosat i såkaldte udkantsområder og endelig en gruppe bosat i almene boliger opført i perioden Der er stort set lige mange ældre i hvert af disse strata. Undersøgelsen er en komparativ analyse af, hvordan disse tre grupper af ældre oplever deres bolig samt nabolaget. Den præcise opgørelse af de nævnte strata er omtalt i appendiks A og B bagerst i rapporten. 6 Læsevejledning Rapporten indledes med et afsnit om den demografiske udvikling i antallet af personer fordelt på alder, samt en præsentation af de ældres boligsituation og botilbud rettet specifikt mod ældre. Derefter beskrives forskellige problemstillinger omkring ældres boligforhold. I næste afsnit præsenteres undersøgelsens metode og respondentgruppe. De efterfølgende afsnit præsenterer resultaterne fra undersøgelsen hovedsageligt i form af kommenterede tabeller og delkonklusioner. Rapportens næstsidste afsnit konkluderer, og rapporten sluttes af med en litteraturoversigt over forskning om ældres boligforhold samt appendiks. 11\n12 Hvor ingen anden kilde er angivet stammer data fra undersøgelsen af ældres bolighold, gennemført i juli og august måned 2011 af Damarks Statistik for Boligøkonomisk Videncenter, Realdania. 7 Temaer omkring ældres boligforhold 7.1 Demografi Den demografiske udvikling tyder på, at der i de kommende år vil være relativt flere ældre. Det kan blandt andet ses ved formen på befolkningspyramiden nedenfor, hvor der er en relativt stor gruppe af personer mellem 50 og 70 år sammenlignet med de yngre generationer. Figur 7.1 Befolkningspyramide for Danmark pr år 4 år 8 år 12 år 16 år 20 år 24 år 28 år 32 år 36 år 40 år 44 år 48 år 52 år 56 år 60 år 64 år 68 år 72 år 76 år 80 år 84 år 88 år 92 år 96 år 100- år Mænd Kvinder Kilde: Danmarks Statistik, tabel FRDK111 12\n13 Figur 7.2 Befolkningsfremskrivning fordelt på aldersgrupper år år år år 100+ år Kilde: Danmarks Statistik, tabel FRDK111 En anden måde at beskrive udviklingen på er gennem befolkningsfremskrivningerne fra Danmarks Statistik. I ovenstående figur er udviklingen i antallet af personer i tiårsgrupperne over 60 år vist. Det er især for grupperne mellem 70 og 79 år samt mellem 80 og 89 år at antallet af personer vil stige kraftigt frem mod år For gruppen mellem 70 og 79 år vil den kraftigste udvikling foregå i løbet af de næste ti år. Tabel 7.1 Befolkningsfremskrivning Aldersgruppe Vækst Vækst i procent år % år % år % 100- år % I alt % Kilde: Danmarks Statistik, tabel FRDK111 Frem til år 2030 vil antallet af personer over 70 år stige fra omkring personer til godt personer. Det er en stigning på 58 procent. De vil til den tid udgøre 16 procent af den samlede befolkning, mod kun 11 procent i dag (2011). 13\n14 7.2 Boligbeholdningen Danmark har relativt få deciderede ældre-egnede boliger, forstået som boliger der er opført med henblik på specifikt at huse ældre. Tabel 7.2 Bestanden af ældreboliger og plejeboliger i Danmark Boligtype Plejehjem Beskyttede boliger Plejeboliger fortrinsvis til ældre (2006-) Almene ældreboliger fortrinsvis til ældre (2006-) Andre boliger for ældre (-2009) Friplejeboliger (2009-) I alt Kilde: Statistikbanken.dk, Tabel RESP01 og RESP3EX Til sammenligning var der i år 2009 indskrevet personer i ældreboliger, mens der i alt var personer over 70 år i Danmark. Det vil sige at omkring 13 procent af de ældre over 70 år bor i en bolig specifikt opført for at huse ældre. De resterende i aldersgruppen over 70 år bor altså i en bolig der ikke er opført til specifikt at huse ældre, det man kunne kalde en almindelig bolig. Med mindre nybyggeriet af ældreegnede boliger stiger kraftigt i de kommende år vil fremtidens generationer af ældre i endnu høje grad end nu komme til at bo i almindelige boliger, altså boliger der ikke er opført til specifikt at huse ældre. En markant del af den samlede danske boligbestand (26 procent) består af parcelhuse, målrettet børnefamilier, og opført gennem 1960 erne og 1970 erne, eller består af industrialiseret etageboligbyggeri opført i samme tidsrum for at dække et efterslæb i boligforsyningen. Disse boliger er i deres oprindelige form ikke længere tidssvarende, men en betydelig andel af denne boligmasse er blevet istandsat og forbedret løbende. En væsentlig del af de ældre formodes fortsat at bo i de ejendomme, de dengang flyttede ind i, hvoraf udtrykket sølvbryllupskvarterer i forstæderne. Ingen af disse boligtyper blev udviklet med henblik på ældre. Det betyder imidlertid ikke, at boligtyperne er ældreuegnede, og fakta er, at disse boligtyper i stor udstrækning bebos af ældre i dag. Det er kendetegnende for boligerne, både enfamilieshuse som lejligheder i alment byggeri opført i denne periode, at de er ganske store og har en planløsning, der giver en vis fleksibilitet. 9 procent af boligmassen er opført før år Disse boliger kan byde på særlige problemer for de ældre, men vi kender ikke til boligernes reelle ældrekvaliteter. I de næste år vil Danmark stå med et boligbyggeri, der fratrukket de årlige bortfald af boliger vil ligge på 4 5 promille af den samlede boligforsyning. Reelt kan man således se bort fra nybyggeri som en 14\n15 faktor, der på nogen måde kan gøre en forskel indenfor den samlede boligforsyning, og dette gælder både set over et par år, men også set over 10 til 15 år. I de senere år har det årlige antal af påbegyndte støttede ældreboliger varierer mellem godt og knap boliger om året. Tabel 7.3 Boligformen for alle personer over 70 år pr Boligform Antal personer Andel Parcel/Stuehuse % Række-,kæde- og dobbelthuse % Etageboligbebyggelse % Andet % I alt % Kilde: Danmarks Statistik, tabel BOL201, Anm.: antallet af personer afviger fra folketællingen da ikke alle personer kan fordeles på boligform. Der er i alt lidt over personer over 70 år i Danmark i år Med hensyn til boligtypen bor 44 procent af den danske befolkning over 70 år i et fritliggende parcelhus eller et stuehus. 21 procent bor i et række-, kæde- eller dobbelthus, mens 33 procent bor i en lejlighed (enten andel, ejer eller leje) i en etageboligbebyggelse. Kategorien andet dækker bl.a. over plejehjem og fritidshuse. Hvor gamle er disse boliger så? Det kan statistikkerne også svare på. Tabel 7.4 Opførelsesår for boligen for hhv. personer over 70 år og for alle Opførelsesår for boligen Antal personer over 70 år Andel personer over 70 år Antal personer alle aldre Andel personer alle aldre Før % % % % % % % % % % % % % % % % % % % % % % I alt % % Kilde: Danmarks Statistik, tabel BOL201 Anm.: antallet af personer afviger fra folketællingen da ikke alle personer kan fordeles på boligform. I ovenstående tabel ses det at 21 procent af de ældre over 70 år bor i boliger der er opført mellem 1960 og For befolkningen som helhed bor kun 15 procent i boliger opført i det årti. Omvendt er der relativt færre ældre der bor i boliger opført før 1940, sammenlignet med befolkningen som helhed. 15\n16 I de bynære kommuner som er blevet udvalgt til stikprøve 1 i denne undersøgelse bor der i alt personer over 70 år i enten parcelhus eller stuehus (kilde: Danmarks Statistik, tabel BOL201). I de udkantskommuner som er definerede i denne undersøgelse som stikprøve 2 bor der i alt personer over 70 år i år 2011, hovedsageligt i parcelhuse eller stuehuse, jf. nedenstående tabel. Tabel 7.5 Boligform for personer over 70 år i udkantskommuner, pr. år 2011 Boligform i udkantskommuner Antal personer Andel Parcel/Stuehuse % Række-, kæde- og dobbelthuse % Etageboligbebyggelse % Andet % I alt % Kilde: Danmarks Statistik, tabel BOL201 I alt personer over 70 år bor i almennyttigt boligbyggeri opført mellem 1960 og 1979 (kilde Danmarks Statistik, tabel BOL201). I denne undersøgelse er stikprøve 3 udvalgt blandt personer over 70 år der bor i almennyttigt boligbyggeri opført mellem 1965 og Paradigmeskifte I diskussionen om de ældre på boligmarkedet er der behov for et paradigmeskifte, hvor fokus må rettes væk fra decideret ældrebolig byggeri og eksperimenterende byggeri målrettet ældre og over mod, hvordan de ældres boligsituation fungerer i de bebyggelser, der er til rådighed i dag, og hvordan denne situation eventuelt, om påkrævet, kan forbedres. 8 Undersøgelsen Undersøgelsen er gennemført af Danmarks Statistik som en spørgeskemaundersøgelse med i alt 43 spørgsmål. Spørgsmålenes formulering kan ses i overskriften på tabellerne og både spørgsmål og svarmuligheder kan ses i Appendiks C. Respondenterne modtog indledende et brev med en introduktion til undersøgelsen og dens formål, samt muligheden for at logge ind på nettet og udfylde undersøgelsen der. Det er der i alt 187 respondenter som har gjort, det svarer til 13,7 procent af besvarelserne. Efterfølgende blev de respondenter som ikke svarede via nettet ringet op, og der blev udført et telefoninterview. Interviewene er blevet gennemført i dagene mellem den 23. juni og den 14. august\n17 8.1 Respondentgruppen For at gøre undersøgelsens resultater så dækkende som muligt er respondentgruppen blevet opdelt på to forskellige typer af strata, henholdsvis personernes alder og deres boligsituation. Strata: - Aldersgrupper o år o år o 80 år eller derover - Boligsituation o Stikprøve 1: Personer boende i ejerbolig i større parcelhuskvarterer i større bykommuner (omkring København, Aarhus, Odense, Aalborg og trekantsområdet). Afgrænsning på kommuner og kommunekoder kan ses i appendiks A. o Stikprøve 2: Personer boende i udkantskommuner, afgrænsning på kommuner og kommunekoder kan ses i appendiks B. o Stikprøve 3: Beboere i Almennyttigt boligbyggeri opført i årene fra 1965 til Besvarelsesprocent Overordnet set er besvarelsesprocenten 64,3 procent. Danmarks Statistik har vurderet, at det er en tilfredsstillende besvarelsesprocent til at gøre undersøgelsen repræsentativ. Besvarelsesprocenten er dog forskellig alt efter respondenternes aldersgruppe og boligsituation. Tabel 8.1 Besvarelsesprocent fordelt på aldersgrupper Aldersgruppe Antal i stikprøven Antal svar Besvarelsesprocent år , år ,8 80 år eller derover ,7 I alt ,3 Som det ses af ovenstående tabel er det for aldersgruppen år at besvarelsesprocenten er højest. Den laveste besvarelsesprocent er for aldersgruppen over 80 år. 17\n18 Figur 8.1 Besvarelsesprocent fordelt på aldersgrupper 90% 80% 70% 60% 50% 40% Mand Kvinde 30% 20% 10% 0% I ovenstående figur kan besvarelsesprocenten ses for aldersgrupperne fordelt på køn. Overordnet er besvarelsesprocenten for mænd 64,7 procent, mens den for kvinder er 64,0 procent. Der er derfor ikke nogen stor variation i besvarelsesprocenten for de to køn. Tabel 8.2 Besvarelsesprocent fordelt på boligsituation Boligsituation Antal i stikprøve Antal svar Besvarelsesprocent Parcelhus i større bykommuner ,8 Udkantskommuner ,0 Almennyttigt boligbyggeri ,1 I alt ,3 Fordelt efter boligsituation er der en ganske stor forskel i besvarelsesprocenten for respondenter som bor i et parcelhus i en større bykommune, og de respondenter som bor i almennyttigt boligbyggeri, som det fremgår af ovenstående tabel. 8.3 Delkonklusion Respondenterne i undersøgelsen er i alt opdelt på seks forskellige strata som er tre forskellige aldersgrupper, og tre forskellige boligsituationer. Målet hermed er at undersøgelsen skal blive så dækkende som muligt for danske ældres boligforhold. Besvarelsesprocenten varierer lidt alt efter strata, men er overordnet så stor at undersøgelsen er repræsentativ. 18\n19 9 Fakta om respondenterne 9.1 Uddannelse Tabel 9.1 Højeste gennemførte uddannelse Uddannelse Antal Andel Folkeskolen % Erhvervsfaglig uddannelse % Mellemlang videregående uddannelse % Lang videregående uddannelse 88 6% Kortere videregående uddannelse 62 5% Anden uddannelse 30 2% Gymnasialuddannelse 27 2% Nægter at svare 3 0% Ved ikke 1 0% I alt % I undersøgelsen er der også spurgt ind til respondenternes højeste gennemførte uddannelse. For en stor gruppe af respondenterne (74 procent) er den højeste gennemførte uddannelse enten folkeskolen eller en erhvervsfaglig uddannelse. En mindre gruppe på 11 procent har en mellemlang videregående uddannelse, mens 6 procent har en lang videregående uddannelse. 9.2 Indkomst Tabel 9.2 Årlig husstandsindkomst før skat Årlig husstandsindkomst før skat Antal Andel kr. 91 7% kr % kr % kr % kr. 57 4% kr. 33 2% kr. 9 1% kr. 10 1% kr. 2 0% kr. 2 0% Nægter at svare 36 3% Over en million kr. 8 1% Ved ikke 110 8% I alt % Den årlige husstandsindkomst før skat for respondenterne ligger i altovervejende grad under kr. For en stor dels vedkommende, 44 procent, ligger husstandsindkomsten mellem kr. og kr. før skat. 19\n20 9.3 Delkonklusion Respondenterne er relativt forskellige, både hvad angår uddannelsesbaggrund og årlig husstandsindkomst. En gruppe på 59 procent af de ældre kan dog karakteriseres ved at have enten folkeskolen eller en erhvervsfaglig uddannelse som den højeste gennemførte uddannelse samt have en husstandsindkomst før skat på under kr. om året. 10 Sundhed For at vurdere den generelle sundhedstilstand blandt respondenterne er der i undersøgelsen spørgsmål om antallet af sygedage, samt om respondenterne kan udføre forskellige opgaver i og omkring hjemmet. Tabel 10.1 Antal sygedage i løbet af den sidste måned Antal sygedage i løbet af den sidste måned Antal Andel Ingen dage % 1-2 dage 44 3% 4-6 dage 27 2% 6-10 dage 22 2% Flere end 10 dage % Nægter at svare 1 0% Ved ikke 4 0% I alt % En stor gruppe af respondenterne, 80 procent, har ikke haft sygedage i løbet af den sidste måned. 7 procent af respondenterne har haft mellem 1 og 10 sygedage, mens den næststørste gruppe på 13 procent har haft flere end 10 sygedage i løbet af den sidste måned. Fordelt på aldersgrupper ses det, at en større gruppe af de årige ikke har haft nogen sygedage i løbet af den sidste måned end det er tilfældet for de årige. Omvendt har 17 procent af de årige haft flere end 10 sygedage, det tilsvarende tal for de årige er 7 procent, som det ses af nedenstående tabel. Tabel 10.2 Andel af sygedage i løbet af den sidste måned fordelt på aldersgrupper Andel af sygedage i løbet af den sidste måned år år år Ingen dage 86% 80% 74% 1-2 dage 4% 2% 4% 4-6 dage 1% 2% 3% 6-10 dage 1% 2% 2% Flere end 10 dage 7% 13% 17% Nægter at svare 0% 0% 0% Ved ikke 0% 0% 1% I alt 100% 100% 100% 20\n21 Tabel 10.3 Kan du gå på stiger uden svimmelhed eller problemer med ben/ryg? Gå på stiger Antal Andel Ja % Nej % Ved ikke 7 1% I alt % Lidt over halvdelen af respondenterne kan gå på stiger uden svimmelhed eller problemer med ben og ryg. Tabel 10.4 Kan du gå på stiger uden svimmelhed eller problemer med ben/ryg fordelt på aldersgrupper Gå på stiger år år år Ja 65% 58% 47% Nej 35% 42% 52% Ved ikke 0% 0% 1% I alt 100% 100% 100% Hvis spørgsmålet fordeles på aldersgrupper ses det, at problemerne med at gå på stiger er større for de ældste aldersgrupper. Tabel 10.5 Kan du klare almindelig rengøringsopgaver uden at blive forpustet? Klare rengøringsopgaver Antal Andel Ja % Nej % Nægter at svare 1 0% Ved ikke 10 1% I alt % I gennemsnit kan 72 procent af de ældre klare rengøringsopgaver uden at blive forpustede, men hvis spøgsmålet deles op på aldersgrupper ses det, at problemet er stigende med alderen, som det fremgår af nedenstående figur. Tabel 10.6 Kan du klare almindelig rengøringsopgaver uden at blive forpustet fordelt på aldersgrupper Klare rengøringsopgaver år år år Ja 83% 72% 62% Nej 17% 27% 38% Nægter at svare 0% 0% 0% Ved ikke 0% 1% 1% I alt 100% 100% 100% 85 procent af de ældre kan gå 100 meter uden at blive forpustede, som det fremgår af nedenstående tabel. 21\n22 Tabel 10.7 Kan du gå 100 meter uden at blive forpustet? Gå 100 meter Antal Andel Ja % Nej % Nægter at svare 1 0% Ved ikke 10 1% I alt % Fordelt på aldersgrupper ses det dog tydeligt at problemet er største for de ældste, hvilket fremgår af den næste tabel. Tabel 10.8 Kan du gå 100 meter uden at blive forpustet fordelt på aldersgrupper Gå 100 meter år år år Ja 89% 87% 78% Nej 11% 12% 20% Nægter at svare 0% 0% 0% Ved ikke 0% 1% 1% I alt 100% 100% 100% 10.1 Delkonklusion Overordnet set er der en ganske stor gruppe, omkring 80 procent, som føler sig raske og ikke har haft nogen sygedage i løbet af den sidste måned. Men der er også en gruppe som har haft adskillige sygedage i løbet af den sidste måned. 11 Have og vedligehold Tabel 11.1 Finder du dit havearbejde let eller anstrengende? Havearbejde Antal Andel Meget let 61 12% Let % Lidt anstrengende % Meget anstrengende 90 18% Nægter at svare 1 0% Ved ikke 13 3% I alt % Eftersom det kun er de respondenter der har bor i parcelhus som er blevet spurgt er respondentgruppen for disse spørgsmål mindre end for de øvrige spørgsmål. I alt 43 procent af respondenterne synes at deres havearbejde er let, mens 55 procent finder havearbejdet anstrengende. 22\n23 Tabel 11.2 Finder du vedligehold af dit hus let eller anstrengende? Vedligehold af hus Antal Andel Meget let 60 12% Let % Lidt anstrengende % Meget anstrengende 79 16% Nægter at svare 1 0% Ved ikke 18 4% I alt % Omvendt finder 49 procent af respondenterne at vedligeholdelse af deres hus er let, mens 48 procent finder det anstrengende. Dette stemmer nogenlunde overens med hvorvidt respondenterne finder deres havearbejde let eller anstrengende. Tabel 11.3 I hvilken grad finder du vedligehold af huset som en hobby og interesse? Vedligehold som hobby Antal Andel I høj grad % I nogen grad % I mindre grad 95 19% Slet ikke 99 20% Nægter at svare 1 0% Ved ikke 9 2% I alt % 30 procent af respondenterne mener at vedligeholdelse af deres hus i høj grad er en hobby. Omvendt mener 20 procent af respondenterne at vedligeholdelse af deres hus slet ikke er en hobby. Tabel 11.4 Overlader du helst alm. vedligehold til håndværkere, familie eller venner? Overlader vedligehold til håndværkere Antal Andel Ja % Nej % Ved ikke 3 1% I alt % Blandt de respondenter som kun i nogen grad, i mindre grad eller slet ikke finder vedligehold af huset som en hobby eller en interesse er der spurgt ind til, og de hellere vil overlade vedligehold til andre, f.eks. håndværkere eller familie og venner. Det vil lidt over halvdelen, 55 procent, gerne. Det svarer til at 190 ud af 506 respondenter, 38 procent, helst overlader vedligehold af deres hus til andre Delkonklusion Et lille flertal af de ældre med have opfatter deres havearbejde som anstrengende eller meget anstrengende. Det samme gør sig gældende for vedligeholdelse af huset. Dog er der også en stor gruppe på 30 procent som ser vedligeholdelse af deres hus som en hobby. Men der er også en gruppe på 20 procent som slet ikke ser vedligeholdelse af deres hus som en hobby. 23\n24 12 Avis og nyheder Tabel 12.1 Hvor tit læser du avis eller ser nyheder på TV? Nyheder Antal Andel Hver dag % Mindst en gang om ugen 31 2% Mindst en gang om måneden 2 0% Sjældnere 17 1% I alt % Der er i undersøgelsen også spurgt ind til hvor tit respondenterne læser avis eller ser nyheder på TV. Det går langt hovedparten, 96 procent, hver dag, mens 2 procent gør det mindst en gang om ugen. Det lader med andre ord til at de ældre i undersøgelsen følger med i nyhederne omkring dem. 13 Tilfredsheden med boligen og området Et vigtigt punkt i undersøgelsen er at kortlægge, om de ældre er tilfredse med den bolig og de område de bor i. Tabel 13.1 Hvor tilfreds er du med værelsesfordeling og størrelsen af rummene i din bolig? Tilfreds med værelsesfordeling og rum Antal Andel Meget tilfreds % Lidt tilfreds % Hverken tilfreds eller utilfreds 28 2% Lidt utilfreds 45 3% Meget utilfreds 11 1% Ved ikke 1 0% I alt % Først er der spurgt ind til tilfredsheden med værelsesfordelingen og størrelsen af rummene i boligen. Hele 94 procent af de adspurgte er meget tilfredse eller lidt tilfredse, kun 4 procent er lidt utilfredse eller meget utilfredse. 24\n25 Tabel 13.2 Hvor tilfreds er du med værelsesfordeling og størrelsen af rummene i din bolig fordelt på boligsituation? Tilfreds med værelsesfordeling og rum 1. Boende i parcelhuskvarter i større by 2. Boende i udkantskommune 3. Boende i almennyttigt bolig opført I alt Meget tilfreds 81% 85% 82% 83% Lidt tilfreds 11% 10% 13% 11% Hverken tilfreds eller utilfreds 3% 1% 2% 2% Lidt utilfreds 4% 3% 3% 3% Meget utilfreds 1% 1% 1% 1% Ved ikke 0% 0% 0% 0% I alt 100% 100% 100% 100% Tilfredsheden med værelsesfordelingen og størrelsen af rummene i boligen varierer kun i nogen grad med boligtypen, som det ses på ovenstående figur. Tabel 13.3 Hvor tilfreds er du med den vej din bolig ligger på? Den vej din bolig ligger på Antal Andel Meget tilfreds % Lidt tilfreds 85 9% Hverken tilfreds eller utilfreds 23 2% Lidt utilfreds 32 3% Meget utilfreds 7 1% Ved ikke 1 0% I alt % Dette spørgsmål er kun stillet til stikprøve 1 og 2, det vil sige personer som bor i parcelhuse i større bykommuner og beboere i udkantskommuner. Blandt disse respondenter er 94 procent enten meget tilfreds eller lidt tilfredse med den vej deres bolig ligger på. Kun 4 procent er meget eller lidt utilfredse. Tabel 13.4 Hvor tilfreds er du med den ejendom din bolig ligger i? Den ejendom din bolig ligger i Antal Andel Meget tilfreds % Lidt tilfreds 58 15% Hverken tilfreds eller utilfreds 14 4% Lidt utilfreds 16 4% Meget utilfreds 4 1% I alt % Dette spørgsmål er kun stillet til stikprøve 3, det vil sige beboere i almennyttigt boligbyggeri opført i årene omkring Her er 92 procent meget eller lidt tilfredse med den ejendom deres bolig ligger i. 25\n26 Tabel 13.5 Hvor tilfreds er du med området som du bor i? Det område du bor i Antal Andel Meget tilfreds % Lidt tilfreds 105 8% Hverken tilfreds eller utilfreds 24 2% Lidt utilfreds 21 2% Meget utilfreds 7 1% I alt % Alle respondenter er blevet spurgt om hvor tilfredse de er med det område de bor i. I alt er 96 procent meget eller lidt tilfredse. Hvis svarene fordeles på boligsituationen ses det, at i alt procent af beboerne i parcelhus samt i udkantskommuner er meget tilfredse, mens kun 84 procent af beboerne i almennyttige boliger er tilfredse med det område de bor i. Tabel 13.6 Hvor tilfreds er du med området som du bor i fordelt på boligsituation 1. Boende i parcelhuskvarter i større by 3. Boende i almennyttigt bolig opført I alt Hvor tilfreds er du med området som du bor i? 2. Boende i udkantskommune Meget tilfreds 91% 90% 84% 88% Lidt tilfreds 6% 7% 10% 8% Hverken tilfreds eller utilfreds 1% 2% 3% 2% Lidt utilfreds 2% 1% 2% 2% Meget utilfreds 0% 0% 1% 1% I alt 100% 100% 100% 100% 13.1 Delkonklusion Overordnet er langt størstedelen af de ældre tilfredse med deres bolig og det lokalområde boligen ligger i. Dog er ældre som bor i almennyttige boliger lidt mindre tilfredse end de ældre som bor i parcelhus eller i en bolig i en udkantskommune. 14 Afstanden til indkøb og venner Afstanden til de praktiske gøremål kan have stor vigtighed for de ældre. Derfor er der i undersøgelsen spurgt ind til tilfredsheden med afstanden mellem den nuværende bolig og butikker samt venner og bekendte. Tabel 14.1 Hvor tilfreds er du med nærheden til butikker, til apotek og til kulturtilbud? Afstanden til butikker mv. Antal Andel Meget tilfreds % Lidt tilfreds % Hverken tilfreds eller utilfreds 88 6% Lidt utilfreds 108 8% Meget utilfreds 43 3% Ved ikke 3 0% I alt % 26\n27 I gennemsnit er 83 procent meget eller lidt tilfredse med afstanden til butikker, apotek og kulturtilbud. 11 procent er lidt utilfredse eller meget utilfredse. Fordelt på boligsituation ses det, at blandt beboerne i udkantskommuner er der færre respondenter som er meget tilfredse, og lidt flere respondenter som er utilfredse, som det fremgår af nedenstående tabel. Tabel 14.2 Hvor tilfreds er du med nærheden til butikker, til apotek og til kulturtilbud fordelt på boligsituation Afstanden til butikker mv. 1. Boende i parcelhuskvarter i større by 2. Boende i udkantskommune 3. Boende i almennyttigt bolig opført Meget tilfreds 65% 59% 67% Lidt tilfreds 19% 19% 18% Hverken tilfreds eller utilfreds 6% 8% 5% Lidt utilfreds 7% 9% 8% Meget utilfreds 3% 4% 2% Ved ikke 0% 0% 0% I alt 100% 100% 100% Tabel 14.3 Hvor tilfreds er du med afstanden til naboer, venner og bekendte og familie? Afstand til naboer, venner og familie Antal Andel Meget tilfreds % Lidt tilfreds % Hverken tilfreds eller utilfreds 95 7% Lidt utilfreds 67 5% Meget utilfreds 19 1% Ved ikke 1 0% I alt % I alt 87 procent af respondenterne er meget eller lidt tilfredse med afstanden til naboer, venner og familie, mens 6 procent er lidt eller meget utilfredse. Fordelt på boligsituationen ses det at beboere i almennyttige boliger er lidt mindre tilfredse end gennemsnittet, som det fremgår af nedenstående tabel. Tabel 14.4 Hvor tilfreds er du med afstanden til naboer, venner og bekendte og familie fordelt på boligsituation Afstand til naboer, venner 1. Boende i parcelhuskvarter 2. Boende i udkants- 3. Boende i almennyttigt og familie i større by kommune bolig opført Meget tilfreds 72% 70% 64% Lidt tilfreds 16% 20% 17% Hverken tilfreds eller utilfreds 6% 6% 9% Lidt utilfreds 5% 3% 7% Meget utilfreds 1% 1% 2% Ved ikke 0% 0% 0% I alt 100% 100% 100% Der er også i undersøgelsen spurgt ind til hvor tilfreds respondenten var med sine tidligere boliger, set i forhold til den nuværende bolig. I alt var 20 procent lidt utilfredse eller meget utilfredse med deres tidligere boliger, som det ses af nedenstående tabel. 27


Få det maksimale ud af dit flyttefirma: Flyttefirmaer tilbyder andre services end blot flytning\nEn flytning kan være uoverskuelig og uoverkommelig. Der er rigtig mange ting, der skal være styr på. Måske er du typen, som har mange nipsting, fine ting der kræver god påpasselighed, eller også har du måske bare ikke lige overskuddet. I sådanne tilfælde kan det være en god hjælp at hyre et flyttefirma. Mange flyttefirmaer tilbyder endda nedpakning af dine ting samt ophængning af f.eks. TV, lamper mv.\nFordelene ved at anvende flyttefirmaer ser ud til at være mange, og herunder får du en liste over nogle af dem:\n· Du slipper for at leje en trailer nede fra Silvan eller fra IKEA, hvor du måske kan være uheldig, at der slet ikke er nogen\n· Du slipper for at køre flere gange\n· Du kan få hjælp til at pakke din bolig ned. Du kan enten hjælpe til eller helt overlade nedpakningen til flyttefirmaet\n· Vil du gerne selv pakke ned, kan du leje eller købe flyttekasser hos flyttefirmaet. Kasserne er typisk af god kvalitet fremfor f.eks. flyttekasser fra Boxit, som hurtigere går i stykker i hjørnerne\n· Flyttefirmaerne har det rette grej til nænsom nedpakning\n· Du slipper for at bære på tunge ting og ting i det hele taget. Flyttefirmaerne har det rette grej til at bære store og tunge ting ned i flyttebilen og ind i din nye bolig\n· Flyttefirmaerne kan mange gange opbevare dine ting i en rum tid – f.eks. hvis du skal være ude af din bolig, før du kan flytte ind i den nye. Meget praktisk ved f.eks. lejlejlighedsskift, hvor der er 14 dages istandsættelse\n· Dine ejendele er forsikret under hele forløbet\nNogle flyttefirmaer tilbyder også andre services udover det, der følger med i en flytteproces. Det er f.eks. sådan noget som:\n· at køre noget af dit indbo på genbrugspladsen, i genbrug eller lign.\n· at hjælpe med at rydde et dødsbo. Tit er der ikke den store energi til at rydde et dødsbo, eller også er der slet ingen slægtninge tilbage. Her kan det være en stor hjælp, at et flyttefirma kan give en hånd med\n· at hjælpe til med de større projekter i enten hus eller have hos den ældre generation, hvor kræfterne ikke helt er, hvad de har været\nNu tænker du måske, jamen er der slet ingen dårlige ting ved at bruge et flyttefirma? Der følger selvfølgelig også en række ulemper:\n· Det kan være bekostelig affære at hyre et flyttefirma. En god idé er under alle omstændigheder at få et tilbud i hus, så du har det bedste overblik over, hvad aftalen lyder på, og hvad det præcist kommer til at koste. Det samme princip, som når man skal have en håndværker på besøg.\n· En anden ting er, at du ikke har helt samme føling med, hvordan dine ting bliver fragtet. Vi vil jo alle gerne undgå, at noget går i stykker. Ligeledes kan det være en lidt uoverskuelig proces at pakke ud i den nye bolig, hvis du ikke ved, i hvilke kasser dine ting er.\nDet handler jo om at vurdere, hvad du mest er til. Om det er den billige gør-det-selv-metode, eller om du bare gerne vil være fri for at indgå i flytteprocessen.


juli 2015 - Side 3 af 3 - Ekko Rocks\nSådan et vejr som i de her dage indbyder virkelig til en tur på stranden! For at undgå både parkeringskaos og den hårde middagssol kørte vi, i går, til Ishøj Strand allerede ved 8-tiden – og hvilken fantastisk god beslutning! Der var absolut ingen rift om parkeringspladserne og da vi kom op over klitterne blev vi mødt af den blankeste hav-overflade jeg kan huske nogensinde at have set. Komplet havblik og en komplet øde strand – og samtidig omkring 25 grader i luften og 20 i vandet. Så bliver det altså ikke meget bedre!\nSelv Avedøre Værket så helt pænt ud i morgendisen…\nEmilie var ikke fuldstændig tryg ved at få sand i mellem tæerne – men så er det godt at man har en tålmodig far, der gerne vil hjælpe med at finde balancen på det ukendte underlag 🙂\nVandtusserne er endnu en genial opfindelse til helt små børn – sættet består af en tus som fyldes med vand (igen og igen og igen) og særligt papir, der bliver farvet når det kommer i kontakt med vand. Emilie ‘kommer ofte til’ at tegne lidt på bordet og der er det jo genialt at der kun er vand i tussen. Derudover havde hun en fase hvor Gurli Gris var den største helt i verden og hun elskede derfor de her tegninger (som dog også fås med masser af andre motiver). Når vandet tørre forsvinder farven og så er tegningen klar til at blive tegnet igen. Efter at have været tegnet mange gange dagligt i et par månedet begyndte farverne at falme og efterhånden skulle der virkelig meget vand på for at farven kom frem – men de var sjove så længe de varede 🙂\n8 år på 54 kvadratmeter\nJeg ved godt at der er to måneder endnu (nøjagtig), men inde i mit hoved er vi allerede flyttet – og derfor har jeg også lyst til at se tilbage på den tid vi har boet her 🙂\nDet er faktisk ikke småting, der er sket i løbet af de 8 år. Vi har opnået 2 kandidat-grader og 2 phd-grader. Vi er blevet gift. Vi har købt bil. Vi har flyttet døre, lavet køkken, opdateret badeværelse, renoveret altan og malet hele hytten adskillige gange. Vi har haft 2 vandskader. Vi har set en god bid af verden sammen. Vi (=jeg) har boet et år på Island, vi (=Jesper) har besøgt det sydligste syd og tilbragt en sommer på Antarktis. Vi har været hver for sig i perioder, men vi har været allermest sammen. Vi har lagt studie og phd-livet bag os. Og ikke mindst, vi er blevet til 3.\nVi kan nok ikke løbe fra at vi også er blevet 8 år klogere ældre. Og hvor de to mennesker er blevet til tre er hver eneste ting tilsyneladende også blevet til 3. Her er fyldt op. Kælderen er fuld, depot-rummet er fuldt, skabene er fyldt til bristepunktet.\nMed 8 år er det faktisk det sted jeg har boet længst i hele mit liv. Det havde jeg nok ikke forestillet mig den dag i september 2007 da vi overtog nøglerne og forventningsfulde og glade gik i gang med at male og vælte vægge. Det var noget værre rod i starten, men med stor hjælp fra familien kom der hurtigt skik på sagerne. Lejligheden blev fyldt op med de få møbler vi havde med fra vores studie-værelser og en tur i IKEA. Ikke længe efter rykkede familien igen ind og hjalp med renoveringen af køkkenet – der dukkede ubehagelige overraskelser, som huller i gulvene og sjove overraskelser som orange hjerter på væggen, op i forbindelse med projektet. Et par år efter kom turen til badeværelset og til sidst var det altanen der fik en overhaling.\nStort set alle møbler er ligeledes blevet skiftet ud undervejs – med undtagelse af fjernsynet (Jesper advokerer stærkt for at få et nyt når vi flytter), sengen (som er lige rigeligt smal til 3) og 2 kommoder fra IKEA som bare rummer så store mængder af alt muligt at de er umulige at skille sig af med.\nOg nu – vil jeg lave en kop kaffe og pakke en flyttekasse. Bare fordi jeg kan 😀\nSom afslutning: Et efterårsbillede fra den nærmeste legeplads – helt klart en af de ting, der er rigtig fine ved at bo lige netop her 🙂