Raffineret græs kan være landbrugets kvælstof-redning | Ingeniøren\nRaffineret græs kan være landbrugets kvælstof-redning\nNy rapport viser, at det er teknisk muligt at nå kvælstofmålsætning i problemområde ved at omlægge afgrøderne til flerårige græsser.\nAf Kristoffer Jørgensen 22. nov 2018 kl. 14:43 9\nVed at dyrke græs som raffineres til proteinrig svinefoder og fiberrig kvægfoder, kan vi sænke kvælstofudledningen fra landbruget drastisk.\nForskere har længe anbefalet at dyrke de flerårige græsser, der holder på CO2 og kvælstof, i stedet for enårige afgrøder som korn og majs.\nNu er det således også ved at blive en konkurrencedygtig løsning, lyder det i en ny rapport lavet af Center for Bioøkonomi på Aarhus Universitet for Miljø- og Fødevareministeriet.\nLæs også: Græs, muslinger, insekter og tang: Dyrenes proteiner skal ikke længere importeres\nDe har undersøgt marker i oplandet til Limfjorden og konkluderer, at det er teknisk muligt at nå målsætningen om betydelig kvælstofreduktion i området ved at skifte nuværende afgrøder ud med græs eller energipil. I nogle tilfælde er der endda mulighed for økonomisk fortjeneste.\n»Rapporten viser, at der er muligheder for en produktion, der både tilgodeser miljøet, klimaet og pengepungen. Vi er der ikke endnu, men resultaterne er meget lovende, og viser tydeligt, at vi med nye løsninger kan komme i mål med at reducere kvælstofudledningen til vandmiljøet, uden at landbruget behøver at producere mindre,« siger miljø- og fødevareminister Jakob Ellemann-Jensen ifølge en pressemeddelelse fra ministeriet.\nKonkret har forskerne fra Aarhus Universitet undersøgt mulighederne for at sænke udvaskningen af nitrat fra et landbrugsareal på 169.000 hektar, der ligger i oplandet til Limfjorden.\nHer mangler regeringen at sænke udledningen til kysten med 977 tons N/år for at nå målsætningen i Vandområdeplanen 2015-2021.\nDet kan lade sig gøre – viser undersøgelsen – ved at omlægge mellem 25 og 35 procent af arealet til biomasseproduktion. Det vil sige enten energipil til kraftvarmeværker eller græs til foder og biogas.\nI alt opstiller forskerne fire scenarier, hvor to af dem bygger på græsafgrøder, et på energipil og et på enårige afgrøder som i dag.\nFor at udnytte græsset er det nødvendigt, at man bygger mellem 10 og 20 bioraffinaderier i området. Hver skal kunne aftage græsproduktionen fra 2.500 ha. Græsset kan så raffineres til fiberrig pulp og proteinrig væske til henholdsvis kvæg- og svinefoder.\nForskerne skriver i rapporten, at en løsning hvor man fokuserer på økologisk græsproduktion samlet set faktisk kan føre til en fortjeneste grundet prisen på økologisk soja. De to andre scenarier, konventionelt græs og energipil, forventes ligeledes at give overskud på nogle af de undersøgte marker.\nBilledet bliver favorabelt på en endnu større andel af markerne, hvis man sammenligner med omkostningerne til øvrige kendte nitratreducerende virkemidler.\nDermed konkluderer forskerne, at omlægningen vil være ‘ganske konkurrencedygtig i oplandet til Limfjorden.’\nUdover gevinsten på kvælstofkontoen vil omlægning til de flerårige afgrøder desuden medfører en årlig reduktion på mellem 0,5 og 3,5 ton CO2-ækvivalenter pr ha, mens pesticidforbruget til græs marker i gennemsnit ligger 40 gange lavere end til konventionel planteproduktion.\nForudsætningen for, at omlægningen giver økonomisk mening er, at man er blevet bedre til at pille protein ud af græsset. Det har forskere på Aarhus Universitet arbejdet på gennem flere år, og nu har de tilsyneladende nået en gylden tærskel.\n»Nu er det lykkedes for vores ingeniører at få proteinkoncentrationen op på 50 pct. Vi forventer, at vores græsprotein dermed vil have lige så god foderværdi som sojaskrå. Det er meget afgørende for økonomien i projektet, at det er lykkedes,« fortæller Uffe Jørgensen, centerleder ved Institut for Agroøkologi, Aarhus Universitet, til Jyllands-posten.\nBeregningerne i den nye rapport bygger på ‘pilotprojekter til raffinering af græs’ og er således usikre, skriver forskerne. Derudover er der behov for en ‘fortsat teknisk udvikling af konceptet,’ mens logistikken for de nye anlæg også kræver yderligere arbejde.\nDog rummer teknologien også potentiale for at forbedre det økonomiske argument for græsdyrkning yderligere, hvis det lykkes at nå op på et endnu højere proteinudbytte.\nRegeringen har ad flere omgange afsat midler til forskning og udvikling af bioraffineringssektoren og for nylig lanceret de en 'proteinhandlingsplan,' skriver de i pressemeddelelsen. Senest afsatte de i efteråret 25 mio. kroner til videreudvikling af bioraffinering.\n#1 Poul Vejby-Sørensen 23. november 2018 - 08:55\nDer er på ingen måde dækning\nDer er på ingen måde dækning for mellemoverskriften "Økologi betaler sig", når historien er denne: "Forskerne skriver i rapporten, at en løsning hvor man fokuserer på økologisk græsproduktion samlet set faktisk kan føre til en fortjeneste grundet prisen på økologisk soja".\nI øvrigt er hele projektet forvredet i forhold til fakta: De vandområder, der omtales er fosforforurenede (spildevand). Men den foreslåede kur er begrænsning af kvælstofudledning gennem en ekstensivering af store landbrugsarealer. Regningen for mange års sjusket spildevandsrensning sendes altså til landbruget.\nHvad blev der af kravet om, at forureneren betaler?\n#2 Per A. Hansen 23. november 2018 - 09:52\nDanske forskere arbejder intenst med at løse problemer i landbruget. Det er da udmærket, men man kunne ønske sig at samme forskere havde lidt mere indsigt i landbrugsforhold. Det er N-udvaskning og klimabelastning man sigter mod, desværre er begge disse områder belastet af usikre og forkerte regnemodeller. Måske er det udmærket at avle protein til erstatning af indkøbt protein i restprodukter fra olieplanter som feks. sojaskrå (ikke soja som mange skriver, soja er selve bønnerne), disse uspiselige produkter omdanner husdyrene til kvalitetsprodukter i den humane ernæring. Der er skam stor forskel i proteinets sammensætning i græsprodukter og i affaldsproduktet sojaskrå. Mange fodringsforsøg vist, at sojaskrå har en særdeles stor effekt på tilvæksten. Det skyldes bla. sammensætningen af aminosyrer i proteinet er gunstigt. Ingen ved endnu hvor godt proteinet fra græs er til dyrene, det kan kun omfattende fodringsforsøg vise. Indtil sådanne fodringsforsøg er afholdt, kan ingen forskere tale om der er nogen fremtid i denne teknik. Men den meget interessante teori skal naturligvis afprøves i forsøg.\nForskerne vil erstatte sojaskrå med danskavlet protein med henblik på bla. klimaeffekter ved transport af affaldsproduktet sojaskrå, men konsekvenserne bliver så, at man er henvist til at brænde et godt fodermiddel i hjemlandet, fordi det ikke kan anvendes i den humane ernæring. Der vil blive en del besejlinger uden returfragt. Sojaskrå har den effekt, at der spares korn til foder, der så i stedet kan anvendes i den humane ernæring.\nDet var så 2 stk. af de sædvanlige regnefejl i diciplinen "klimaeffekter".\n#3 Søren Rosendal Jensen 23. november 2018 - 13:46\nForskerne vil erstatte sojaskrå med danskavlet protein med henblik på bla. klimaeffekter ved transport af affaldsproduktet sojaskrå, men konsekvenserne bliver så, at man er henvist til at brænde et godt fodermiddel i hjemlandet, fordi det ikke kan anvendes i den humane ernæring.\nPer A. Hansen fremturer med sit vrøvl: Når han kalder soyaskrå for et affaldsprodukt, som brændes af i hjemlandet, lyver han groft. Se selv: https://en.wikipedia.org/wiki/Soy_protein "Soy protein is a protein that is isolated from soybean. It is made from soybean meal that has been dehulled and defatted. Dehulled and defatted soybeans are processed into three kinds of high protein commercial products: soy flour, concentrates, and isolates. Soy protein isolate has been used since 1959 in foods for its functional properties. Recently, soy protein popularity has increased due to its use in health food products, and many countries allow health claims for foods rich in soy protein. "\n#4 Per A. Hansen 24. november 2018 - 09:41\nPer A. Hansen fremturer med sit vrøvl: Når han kalder soyaskrå for et affaldsprodukt, som brændes af i hjemlandet, lyver han groft. Se selv:\nSøren Rosendal optræder ofte som landbrugsekspert, men har ikke som jeg nogen praktisk erfaring i emnet. Med et enkelt opslag i Wikipedia mener han at kunne bevise at jeg lyver, ikke bare lyver, men lyver grtoft. Som vanlig tager S. Rosendal altid fejl. Presningsresten fra sojaolieproduktionen kaldes for sojaskrå/sojakogaer, det anvendes ikke som fødemiddel, Rosendal bedes gå ned i fødevarehandelen og efterlyse dette produkt. Det findes ikke. SR undlader at fortælle, hvad man ellers kan bruge sojaskrå til. Men det sker ikke.\nSojaskråen kan ikke anvendes til ret meget, det kan bruges som brændsel, strøs på marken som gødning, men da det er et udmærket fodermiddel, er det naturligvis et led i økonomien ved fremstilling af sojabønner. Sørem i stedet for at injuriere mig, ville det være bedre, du satte dig en smule ind i sagen, ikke bare et udsøgt lille opkog af en beskrivelse, jeg havde da forventet en lidt bedre opslag i et emne, som jeg har eksamen i. Her er et par andre og lidt bedre beskrivelser. https://da.wikipedia.org/wiki/Sojab%C3%B8nne\nHer står bla.: "Resterne fra presningen anvendes i kraftfoderkager, sojakager, og i sojamel. Af de kogte bønner fremstilles bl.a. sojamælk, tofu og yuba, men selvfølgelig også en krydderisovs, sojasovs (også kaldet shoyu og tamari)."\nSojabønner avles ikke primært til foder, men er et af klodens vigtigste fødemidler: https://shippingwatch.dk/Rederier/Toerlast...\nSøren har for travl med at stemple en forsvarer for dansk landbrug som løgner, men problemet er en for overfladisk kendskab til emnet.\nJeg fastholder mit indlæg, hvor der kun mangler at nævne, at restproduktet sojakager kan bare kan anvendes foder og brændsel, xdet kan også strøs ud som gødning.\n#5 Jan C Damgaard 24. november 2018 - 11:42\nDer er mange hvis'ser, så der skal forskes i mange år og helt på egen hånd fra AaU. Frøavlen har mange års avlarbejde, ja Dansk Frøavl er førrende i verden, så et samarbejde var da nærliggende i et lille land som i Danmark. Der er også flere års erfaring i foderudnyttelse ved Foulum og KFC. Danisco havde for mange år siden en produktion og ingredienser fra ærter.\nMen det virker som om der ønskes sikkerhed for forskningsmidler, hvilket er nok så forståeligt. Men at der yderligere ønskes afsætningssikkerhed, ved direkte eller indirekte at tvinge landbruget til at bruge et uafprøvet produkt, er ikke gode tegn.\nPlanteavlmæssigt, har græsser et overfladisk rodnet vi i 2018 har set ulemperne af. I sommeren blev der ikke slået græs, så hvordan gik det landbruget? Enten blev græsset vandet, hvilket ikke var nogen ubetinget succes grundet varmestress, eller også kunne der knaps nok tages et slet hø med et meget lavt udbytte.\nKornafgrøder, har grundet et højere kvælstofniveau, givet mere protein. Alene det har reduceret importbehovet for soya. Det er derfor det regnestykke skal opgøres, om kunstig raffinering af græs er bedre end den naturlige. Særligt om det er et reelt alternativ, eller blot et spild af penge.\n#6 Jan Heisterberg 24. november 2018 - 17:59\nHvornår lærer journalister at bearbejde stoffet bedre ?\nJeg nævner bare eet eksempel fra artiklen: "Her mangler regeringen at sænke udledningen til kysten med 977 tons N/år for at nå målsætningen .....".\nEnhver læser (med teknisk baggrund) tænker naturligvis: Er det meget eller lidt ? Er udledningen 9.770 tons, 97.700 tons eller måske 19.540 - altså en reduktion på 10%, 1% eller 50% ? Det får vi ikke at vide, og tallet 977 er derfor ABSOLUT NONSENSE. det er FUNDAMENTALT for at forstå sagens kerne.\n#7 Hans Henrik Hansen 24. november 2018 - 19:41\nVed at dyrke græs som raffineres til proteinrig svinefoder og fiberrig kvægfoder, kan vi sænke kvælstofudledningen fra landbruget drastisk\nså dét må vi hellere få ind i den kommende femårsplan! :)\nState Planning Committee (Gosplan) Gosudarstvenniy Komitet po Planirovaniyu Государственный комитет по планированию State Emblem of the Soviet Union.svg State committee overview Formed 22 February 1921 Preceding State committee RSFSR State Planning Committee Dissolved 1 April 1991 Jurisdiction Government of the Soviet Union Headquarters State Duma Building, Moscow, RSFSR 55°45′27″N 37°36′55″E Parent department Council of Ministers Child State committee Central Statistical Directorate The State Planning Committee, commonly known as Gosplan (Russian: Госпла́н, pronounced [ɡɐsˈpɫan]), was the agency responsible for central economic planning in the Soviet Union. Established in 1921 and remaining in existence until the dissolution of the Soviet Union in 1991, Gosplan had as its main task the creation and administration of a series of five-year plans governing the economy of the USSR...\n#8 Per A. Hansen 26. november 2018 - 11:12\nKornafgrøder, har grundet et højere kvælstofniveau, givet mere protein. Alene det har reduceret importbehovet for soya. Det er derfor det regnestykke skal opgøres, om kunstig raffinering af græs er bedre end den naturlige. Særligt om det er et reelt alternativ, eller blot et spild af penge\nJan, enig, det spørgsmål kan kun besvares efter en grundig forsøgsrække med produktet. Forskerne glemmer altid en meget vigtig brik i sagen, nemlig at landbrugets opgave er at skaffe fødemidler nok til klodens befolkning, her yder Danmark et mindre, men vigtig andel. Forskerne kommer jo slet ikke ind på, hvad man så skal gøre ved den sojaskrå, som deres forskning vil erstatte, og som dyrene hidtil har omdannet til spiselige produkter? Mens vi venter spændt på, om Søren Rosendal kan løse dette problem, så burde forskerne også have kigget på den problematik, nemlig at tage hensyn til klodens fødevareforsyning! Hvad vil de foreslå man bruger sojakagerne til? Skal de sælges som fødemiddel elle rhvad? Men måske finder Søren ud af en måde at omdanne sojaskrå til så den kan anvendes i den humane ernæring? Hvis ikke, så vil forskernes arbejde resultere i at sultproblemet øges. Men det er jo andres problem.\n#9 Per A. Hansen 26. november 2018 - 11:29\nRe: Hvornår lærer journalister at bearbejde stoffet bedre ?\nHer mangler regeringen at sænke udledningen til kysten med 977 tons N/år for at nå målsætningen .....".\n@Jan, man kan vel sige, at forskerne ikke helt har styr på N-udledningen, hvor de anvender usikre og fejlbehæftede modeller. Århusforskerne anvender formlen:\nN-tab = (tildelt N) - (N i salg af produkter.)\nBiologisk set er den ligning forkert, for her regnes med, at de ca 40% at kvælstoffet i planten, som er bundet i strå og rodsystem, tabes ved udvaskning! Heldigvis han naturen fundet ud af at genbruge resterne, så N i rodsystemet i jorden udvaskes ikke, de omdannes af mikroorganismerne i jorden ved temperaturer over 4 g C, dvs. omkring juni- juli måned året efter, for landbrugsets afgrøder optager mere kvælstof, end der tilføres. Naturen er uening med NOVANA og Århus-forskerne. Århusforskernes beregninger vedrørende god økologisk mængde næringsstoffer bygger også på en matematisk model, der er både misvisende og ikke evalueret i forsøg. Den tager ikke hensyn til næringstoffernes kredsløb. Tænk bare på 1997, hvor Mariager Fjord døde. Dengang var udledningen netop hvor Århusforskerne mener det var god økologisk tilstand, nemlig en udvaskning af N på ca. 43.000 tons! Alligevel fik landbruget skylden for denne hændelse, ja man "glemte" helt at nævne, at kommunerne dengang udledte store mængde organisk stof via deres biologiske rensningsanlæg. Stol trygt på miljøforskerne, de tager altid fejl!


Hvad er en Aqua Scooter? - Zajacperrone.com\nHvad er en Aqua Scooter?\nEn Aqua Scooter er en form for lille vandscootere (PWC), der kan fungere enten på overfladen eller når lidt vand. Den første Aqua Scooter er designet af en østtysk ingeniør i 1967, og blev brugt som en del af en plan om at flygte til et andet land. Kommercielle tilgængelighed af enhederne i USA går til ca. 1978, som også når Aqua Scooter navnet stammer. I dag er disse vandscootere med mange er tilgængelige via en række distributionskanaler i hele verden. Moderne versioner af Aqua Scooter er typisk i stand til at bevæge sig med en hastighed på omkring fem miles i timen (ca. otte kilometer i timen), og opsuges gennem en snorkel, der giver dem mulighed for at operere under vandet.\nOpfinderen af Aqua Scooter var kemiingeniør i Østtyskland, hvor han fastslog, at han ønskede at hoppe af til en dansk fartøj, der var almindeligt forankret 15 miles (ca. 24 kilometer) ud for kysten. Da han fandt det var for langt en afstand for at svømme gennem det oprørte hav, han udtænkt af en lille, submersible enhed, der ville blive drevet af en scooter motor. En indledende flugtforsøg endte i fiasko, så han redesignet enheden til at fungere når den er fuldt neddykket. Det nye design blev en succes, og han blev senere ansat til at skabe et kommercielt bæredygtigt design af hans flugt enhed.\nDet er typisk muligt at betjene en Aqua Scooter lidt neddykkede eller på overfladen af vandet. De drives af to slagtilfælde benzinmotorer, så de skal have adgang til luft for at fungere. Til dette formål er de udstyret med snorkler, der kan give dem mulighed for at køre under overfladen. Den dybde, som en operatør kan tage en af disse enheder er typisk begrænset af længden af snorkel og tilstedeværelsen af en vægt bælte eller ballast. Hvis snorkel bliver oversvømmet når som helst kan motoren dør, hvorefter det vil være nødvendigt at blive ryddet, før den vil starte igen.\nHastigheden og omfanget af en Aqua Scooter kan variere afhængigt af de lokale forhold. De typisk bære nok brændstof til at køre i omkring tre timer, og under ideelle forhold har en rækkevidde på omkring femten miles (24 kilometer). I praksis kan den faktiske interval være længere eller kortere, afhængigt af tidevand og bølger. Enhederne er typisk nemme at betjene, selv om det normalt tilrådes, at brugeren ved, hvordan at svømme og bære en redningsvest.\nHvad er en el-scooter?\nHvad er en Aqua Lung?\nHvad Er Aqua Vitae?\nHvad er en scooter?\nHvad Er Aqua Pilates?\nHvad Er Aqua Detox?\nHvad er en børne Scooter?\nHvad er Air Scooter?\nHvad er Aphanizomenon Flos-Aquae?\nHvad er Millefiori?\nHvad skal jeg vide om Litauen?\nHvad er en køjeseng Desk?\nHvad var 1997 Finanskrise?\nFølg Basic Top-Down Sock Mønster\nHvad er Klassisk liberalisme?\nHvad er Stigmata?\nHvad Er Ashford Castle?\nHvad er en Swan-Ganz kateter?\nHvad er forskellen mellem Googlebar og Google Toolbar?


Korsgade, Hjørring - WikiVendsyssel\nVejstrækningen mellem Christiansgave og Jernbanegade hed oprindelig Margrethevej - sandsynligvis fra sidst i 1800-tallet, hvor de første bygninger på strækningen blev opført.\nNavnet blev dog aldrig officielt vedtaget. Da Hjørring byråd i 1924 skulle vedtage en række nye gadenavne, fik gaden, efter en del debat, navnet Korsgade. På opfordring fra beboerne på stedet fik strækningen mellem Christiansgave og Dronningensgade sit gamle navn igen i 1964 - dog nu ændret til Margrethesvej.\nResten af gaden, fra Dronningensgade til Jernbanegade, hed fortsat Korsgade. Heller ikke denne gang fik vejen lov at beholde sit oprindelige navn. Med begrundelsen at navnet Margrethesvej ofte blev forvekslet med pigenavne-kvarteret i Øster Bagterp, besluttede Hjørring byråd i 1972 endnu engang at sløjfe navnet Margrethesvej, og igen at lade Korsgade fortsætte til Christiansgave. Det gamle vejnavn Margrethevej var hermed forsvundet for anden gang.\nI 1994 blev Dronningensgade lagt om, hvilket medførte en del ændringer i kvarteret. Ved omlægningen kom Dronningensgade til at følge det stykke af Korsgade som gik mellem den "gamle" Dronningensgade og Kongensgade, og fortsatte af det der hidtil havde været Kongensgades sydlige ende, og som udmunder i Vestbanegade.\nDen sydlige del af den oprindelige Dronningensgade - strækningen fra Korsgade til Vestbanegade - var nu pludselig blevet til en selvstændig gade, og fik det helt nye vejnavn: Prinsensgade. Den vestlige del af Korsgade - den del der hidtil på skift havde heddet Margrethevej og Korsgade - ændrede nu for 5. gang navn, idet vejstykket blev lagt sammen med den lille sidevej, Kochsvej.\n↑ Udvalget for teknik og miljø møde den 26. januar 1994\nHentet fra "http://vendsysselwiki.dk/index.php?title=Korsgade,_Hjørring&oldid=41565"\nDenne side blev senest ændret 1. december 2016 kl. 13:58.\nSiden er vist 1.544 gange.


Hvordan man kan beskytte ande æg fra vaskebjørne / Shareoflancaster.com\nIdeer til træ ænder Mounts\nHvordan kan jeg finde centrale Texas skifer?\nHvordan man laver en dekorative træ adgang Panel dør\nOm varmluft HVAC-systemer\nHvordan man laver en tyk bad tæppe\nSådan tilsluttes forsænket belysning i en serie\nHvordan man kan beskytte ande æg fra vaskebjørne\nHvis ænderne bor i en dam nær dit hus, er chancerne, de vil lægge deres æg der. Æggene pocheres ofte af vaskebjørne. Du kan diffusere vaskebjørne i en levende fælde og flytte dem. Men vaskebjørne er territoriale, og vil ofte vende tilbage til den samme Dam — ikke at nævne fældefangst og flytter dem er ulovlig i nogle stater. En løsning er at designe redekasser, så ænderne kan komme ind i kasserne men vaskebjørne ikke kan. Du kan købe beskyttelsesmidler på haven eller hjem forbedring butikker.\n•Sno en metalplade kegle omkring røret hvor boksen nesting sidder så at kegle er mere end tre fod fra jorden. Boksen nesting bør hæves fra jord eller vand, med PVC rør — som i sig selv er vanskeligt for rovdyr til at klatre. Metalplader kegle giver yderligere beskyttelse mod vaskebjørne fra klatring PVC-rør.\n•Nail metalplader til PVC-rør med en hammer og søm.\n•Dæk boksen med wire meshing for at forhindre vaskebjørne i at få inde i boksen nesting.\n•Staple wire meshing til boksen med tunge hæftemaskiner.\n•Klippe en 4-tomme hul i en af siderne af wiren meshing med bidetang. Dette giver mulighed for ænder at komme ind og ud af boksen til æg. Skåret hul så langt væk fra æg som muligt, så en vaskebjørn ikke kan nå dem med sin arm.\n•Sand den skarpe kant af trådnet hul med fine metal sandpapir. Dette forhindrer wire skæring ænderne.


Indkøbschef til vækstvirksomhed, People & Performance A/S | StepStone\nVirksomhed: Anonym / Arbejdssted: Midtjylland\nIndkøbschef til vækstvirksomhed\n- international handelsvirksomhed - kinesiske leverandører\nCentral rolle i ledergruppen\nVirksomheden er beliggende i Midtjylland, og som indkøbschef bliver du en del af ledergruppen med direkte reference til CEO'en. Her indgår du i et tæt samarbejde med virksomhedens indkøbskontor i Kina og bliver ansvarlig for kontakten til bestående og nye leverandører samt fabrikker. Du har en løbende og tillidsfuld kommunikation med dine leverandører og udvikler indkøbspolitikker samt forhandler rammeaftaler, som danner basis for et langvarigt og loyalt samarbejde. Med en god fornemmelse for slutbrugerpriser forhandler du løbende priser og leverancer. Herudover følger du op på eventuelle kvalitetsproblemer og optimerer processer i samarbejde med QC på indkøbskontoret, således at kunderne altid oplever virksomheden som en seriøs og stærk samarbejdspartner. Virksomhedens kunder er europæiske retailkæder, som du også vil få en kontaktflade til eksempelvis i forbindelse med deltagelse på messer.\nPå hjemmebane i Kina\nFørst og fremmest er det kinesiske marked din hjemmebane, og du er derfor vant til at rejse og begå dig blandt kinesiske leverandører, hvor du har høstet solid erfaring med indkøb af produkter, som afsættes gennem retailkæder. Du er en moden person, som med en naturlig gennemslagskraft ved præcis, hvad du går efter i enhver forhandlingssituation. Din stærke sans for købmandskab sikrer, at du altid er sikker på, hvornår du har forhandlet dig frem til den rigtige pris uden at være gået på kompromis med kvaliteten. Du er en stærk kommunikator og arbejder selvstændigt samtidig med, at du er god til at etablere et frugtbart samarbejde med dine kollegaer i Danmark og Kina. Du må forvente 60-70 årlige rejsedage og begår dig ubesværet på engelsk.\nDu får et job i en succesfuld vækstvirksomhed, som ikke bare siger, at kunden er i centrum, men som virkelig forstår at føre det at have en stærk kunderelation ud i livet. Beslutningsvejene er korte i en pragmatisk organisation, hvor tonen er uformel, og der tages hurtige beslutninger i et tæt samarbejde i ledergruppen. Du får således mulighed for at sætte dit præg på udviklingen af virksomheden.\nRekrutteringsprocessen varetages af People & Performance, og har du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte Niels Prehn på tlf. +45 3028 8730. Vi behandler ansøgningerne løbende.\nPeople & Performance arbejder med salgsudvikling, lederudvikling, forretningsudvikling, forretningsanalyse og rekruttering - alt sammen for at skabe og udvikle performance. Vi sikrer resultater gennem et tæt samarbejde med vores kunder, og vi står på mål for vores mission: 'We change business impact and make it stick'. Handling, holdspil og tårnhøj kvalitet er nøgleord for den måde, vi arbejder på. Vi er kåret som gazelle tre gange, så vi gør det rigtige - med de rigtige - og vi glæder os til at få dig ombord! Mød os på www.pphr.dk


Spis lokalt- Madbloggerudfordringen 6 | Annes Køkken\n← Italiensk for grovædere!\nDate-night bøf! →\nSpis lokalt- Madbloggerudfordringen 6\nUdgivet den 30. december 2014 af Anne\nForbrugerrådet Tænk har udfordret de danske madbloggere i Madbloggerudfordringen nummer 6.\nForbrugerrådet Tænk vil gerne starte en diskussion om hvad det vil sige at spise lokalt og har derfor spurgt ud i det danske madblogland:\nHvad betyder spis lokalt for dig?\nHvordan indgår spis lokalt i dine måltider?\nHvad er dit bedste spis lokalt tip?\nSelvom jeg ikke gør så meget ud af at beskrive mine holdninger til mad her på bloggen, syntes jeg alligevel det kunne være sjovt at deltage i debatten med dette indlæg om mine personlige holdninger til emnet.\nNår jeg tænker “spis lokalt” tænker jeg atomatisk på de spiselige sager der er ude i naturen. Der er faktisk rigtig mange “gratis” råvarer at hente i naturen, og i folks haver. Jeg har desværre ikke selv have, da jeg bor i etageejendom, men har en lille altan hvor jeg (med svingende held) har dyret lidt krydderurter, et par chiliplanter og spiselige blomster. Nok er det ikke noget der vejer tungt i madbudgettet, men jeg ser det som en forlængelse af de muligheder der er hvis man er så heldig at have lidt have, og endda måske også lidt frugttræer. Heldigvis har jeg gode venner, der ved at jeg altid gerne vil have æbler fra haven, eller en pose brombær, for de ved jeg bruger det til noget. Til gengæld giver jeg gerne ud af de marmelader og andre godter jeg laver, til de glade bidragsydere, og de siger at de er glade for at der er nogen der kan bruge af den overflod det kan være at have et par æbletræer.\nUd over “gratis mad” betyder spis lokalt for mig, at spise efter årstiderne. Ingen jordbær i december, og helst danske og gerne lokale grøntsager, selvom jeg selvfølgelig også får appelsiner til juletid. Jeg er på ingen måde hellig, men forsøger at tænke mig om når jeg står med indkøbskurven i hånden.\nMed æbler fra Anders og Britts have har jeg lavet:\nAnnas Æblemuffins med masser af kanel, de får en rigtig fin glaseret og knasende overflade, der er rigtig lækker at bide i\nLuksus æblecrumble, med en fantastisk grov marcipan fra Woodshade Organics\nEn rigtig lækker æblesauce til den mest saftspændte og sprøde Porchetta jeg nogensinde har set.\nEn liflig paradisæblesnaps med den smukkeste farve.\nMuttis have bugner at dejlige krydderurter og der står der også et dejligt blommetræ og rabarberplanter som er blevet lavet om til mange glas marmelader.\nJeg har blandt andet lavet løvstikkepesto, der igen er blevet til disse smagfulde pestosnegle.\nOg endnu en liflig snaps er det også blevet til, nemlig timiansnaps, der forøvrigt blev serveret til porchettaen.\nEt stort hit var også min rabarbermarmelade med lakrids, der ikke kun var spis lokalt mad, men også stop spild af mad, fordi jeg reddede lakridssiruppen fra at gå til før den blev brugt (læs indlægget).\nMen to af mine største stoltheder indenfor spis lokalt er mit sommersyltetøj og min elskede romtopf der også fylder et indlæg her. Både syltetøjet og romtopfen handler om at bruge de sommerfrugter haven kan byde på, kun i nødstilfælde er jeg nødsaget til at købe mig til sommerfrugt. Romtopfens bær, kan efter brug i topfen bruges til både marmelade (det er der ikke et indlæg om) og en crumble med romtopfens bær. Jeg kan endda bryste mig af at være trendsætter med hensyn til romtopf, da flere i min omgangskreds har lavet deres egen efter jeg har introduceret dem.\nDet er uden tvivl at kigge lige uden for hoveddøren efter “gratis mad” det kan være hyldeblomster og hyldebær, der kan blive til dejlige safter, eller hyben der godt nok er besværlige at rense, men giver den dejligste marmelade.\nDen spis lokalt opskrift jeg er mest stolt af er min tærter med grøftetkant, hvor jeg simpelthen har sanket urter lige udenfor min hoveddør.\nDet oprindelige indlæg fra maj 2013 lyder sådan:\nHar du nogensinde overvejet hvor meget der vokser ude i naturen som du kan spise? Jeg mener lige uden for din hoveddør!?!?\nInspireret at Signe der for nogle dage siden lavede brændenældesalt, fik jeg ideen til at støve en af mine gamle opskrifter af. En af de få opskrifter fra folkeskoletidens hjemmekundskab som jeg faktisk hat taget med mig gennem livet, er en tærte med skvalderkål og mælkebøtter. Husker at jeg som skolebarn var MEGET skeptisk over for opskriften, men er så alligevel blevet omvendt. I dag tilsætter jeg dog også brændenælder for at opnå en nærmest hellig treenighed!\nHer til morgen fik jeg ideen at jeg ville gå en tur i mit nabolag og se hvad der var i grøftekanterne rundt omkring hvor jeg bor. Det er en god ide at vælge sig grøftekanter hvor der ikke er så voldsom trafik, og steder der ikke er på nabolagets hundeluftningsruter for ikke at sanke urter der er alt for forurenede af den ene eller anden slags!\nMælkebøtter, skvalderkål og brændenælder!\nJeg var rigtig heldig for der var både skvalderkål, mælkebøtter, brændenælder OG purløg at finde!!!! Jeg lover med hånden på hjertet at jeg ikke stjal purløgene i en have, de stod i grøftekanten lige til at plukke!!!\nHvad skal man så gå efter? Jo, man skal gå efter de små blade for de har den fineste smag, selvom det er fristende at plukke de største blade, for der skal nemlig plukkes rigtig mange før man har nok til en tærte. De små friske skvalderkål blade er meget nemme at se, da de har en glasagtig glans og er helt fine og lysegrønne (nederst til højre). Af mælkebøtterne skal man gå efter de små blade, gerne dem uden blomst og helst dem der er buttede i formen (nederst i midten). De store blade er for bitre, og mælkebøtterne med store takker på bladene (øverst i midten) syntes jeg også er mere bitre. Af brændenælderne handler det også om at plukke topskuddene og gerne af de mindste planter, ellers bliver det for træagtigt (det siger Signe også selv). Undgå alle blade der er fugleklatter på, hvis der er dyr og insekter har spist af dem, eller der er brune pletter på bladene! Er man i tvivl så lader man skidtet stå! Okay?!\nNår man kommer hjem er det MEGET vigtigt at man skyller alle bladene godt, og det gør man nemmest ved at lave bad i vasken til bladene. Skift vandet et par gange, smådyr og græsstrå flyder ovenpå, så dem fisker man op, og sand og skidt falder til bunds. Det kan godt betale sig at være grundig her, lige som når man skyller spinat!\nTærten minder i øvrigt meget om en spinattærte og den måde man behandler urterne på er også lig det man gør med spinat, urterne smager dog en anelse anderledes, lidt mere bitter men uden at være trælse (læs mellem linjerne, hvis ikke du gider plukke grøftekant, eller er bange for den anderledes smag, så kan du bare lave tærten med frisk spinat)!\nNår alt er skyllet, skal det dryppe af i en stor sigte, eller hvis man er smart har man en salatslynge (det er jeg ikke), for når det er klaret skal man i gang med at lave en tærtebund, og det må gerne være en grov en af slagsen. Jeg lurede lidt her hos Loui & Bearnaisen på en god og nem dej, men har lavet den lidt større og lidt grovere, det syntes jeg nemlig passer godt til min meget rustikke tærte med selvsanket skvalderkål, mælkebøtte, brændenælde og purløg!\nTil tærtedejen brugte jeg:\n1 dl groft grahamsmel\n1,5 dl fromage frais\nÆltes sammen, måske skal du justere med lidt mere mel, men så SKAL dejen også hvile! Jeg skriver SKAL hvile overdækket i køleskab 20-30 min!!! Dejen er meget nemmere at arbejde med når den har fået et hvil, det passer altså! 😛\nNår dejen har hvilet rulles den ud mellem to stykker bagepapir og kommes i en smurt tærteform og prikkes med en gaffel og forbages i 10 min ved 200 grader.\nNår vi nu er ved det der med tærtebunde, så har jeg endnu en bekendelse i rækken af posedamens bekendelser. Jeg har haft for vane at bruge sådan noget tærtedej fra en pose, men denne tærtedej er SÅ nem at lave, at det faktisk er lige så nemt som dem fra poserne. Bonus ved selv at lave det, er jo at det er uden E-numre og man ved nøjagtigt hvad der er i!!! Tror endeligt at jeg er vokset fra tærtedej fra pose! 😀\nTilbage til tærten!\nDe afdryppede blade kan man lige nippe de værste stængler af og så skal de sauteres i riiiigeligt med smør, og pludselig fylder de ikke så meget mere (lige som med spinat) og husk at krydre godt med salt og peber.\nTil æggemassen brugte jeg:\n1 bløb mælk\nLidt reven emmentaler\n1 bæger mascarponecreme (hytte ost eller ricotta kan også bruges), det er rigtigt godt med noget fedme til denne ellers ret rustikke og grove tærte (med grov mener jeg ikke kalorielet, bare lige for afklare det)\nTærten samles i den forbagte bund, først kom jeg de sauterede urter i bunden, så dryssede jeg de finthakkede purløg over, og kom mascarpone-og æggemassen over og dryssede osten til sidst.\nTærten blev bagt i 25-30 min ved 200 grader!\nSå kan det næsten heller ikke blive mere øko-romantisk, vel?\nNu håber jeg at mine gæster i aften er modige nok til at smage! Jeg ved jo af erfaring det kan være grænseoverskridende at sætte tænderne i denne tærte første gang!\nJulefrokost 2013 Sommerhilsen Memphis Roadhouse- spis der før din nabo!\nDette indlæg blev udgivet i Aftensmad, Andet, Opskrifter og tagget annas æblemuffins, æblecrumble, bærcrumble, Forbrugerrådet Tænk, gratis mad, løvstikkepesto, luksus æblecrumble, Madblog Udfordringen, Madblogger Udfordringen, Paradisæbler, Paradisæblesnaps, Pesto, pestosnegle, porchetta, Rabarber, rabarermarmelade med lakrids, Romtopf, romtopf 2013, sommersyltetøj, spis lokalt, tærte med grøftekant, timiansnaps. Bogmærk permalinket.\n2 Responses to Spis lokalt- Madbloggerudfordringen 6\nJette Rosendal skriver:\n1. januar 2015 kl. 11:46\nHej Anne. Et fint indlæg om det at spise og handle lokalt. Og en meget interessant tærte fra grøftekanten. Jeg ved ikke om jeg helt har modet til at prøve den :-), men den ser rigtig lækker ud.\nGodt nytår og venlig hilsen Jette\n20. januar 2015 kl. 11:12\nTak for de søde ord! Det er ikke så farligt som mange tror. Man skal selvfølgelig bare vælge en grøftekant man er sikker på ikke bliver sprøjtet. Hvis man er lidt nervøs for det med smagen kan man første gang man prøver bruge halvt almindeligt spinat og halvt grøftekant, så er smagen mindre markant.


Emma-Emilie sparer penge, mens alle slår mave: ”Nogen synes, jeg er lidt skør” | BT Forbrug - www.bt.dk\n21. dec. 2019 - 7.43\nEmma-Emilie sparer penge, mens alle slår mave: ”Nogen synes, jeg er lidt skør”\nNår juleræset om ganske få dage er overstået, vil blot tanken om mere flæskesteg, julepynt eller risalamande kunne få selv de mest jule-begejstrede til at kløjes i det.\nIkke 22-årige Emma-Emilie. Mens alle andre puster ud og slår mave på sofaen, går hun i jule-bonanza. Og hun sparer ovenikøbet solide summer, mens hun gør det.\n»Nogen synes, jeg er lidt skør, og jeg er måske også det, man kan kalde en juletosse,« erkender 22-årige Emma-Emilie Honoré fra Fredericia:\n»Men det giver en rigtig god mavefornemmelse at spare penge.«\nDer kan være mange penge, hvis man er klar til at fylde kurven med marcipan og andet knas efter jul. Foto: KJERSTI HJELMEN\nHun har et skab i sit soveværelse og køkken, som er dedikeret til én slags ting: Alt, der har med jul at gøre.\nNår julen er ovre for alle andre, går Emma-Emilie i gang med at fylde skabene og gøre klar til jul året efter.\nHun pisker rundt i butikker og hamstrer juleting, som er sat voldsomt ned i pris.\n»Jeg tror i hvert fald, at vi sparer 1.000 kroner på slik, gøgl, pynt og gaveæsker,« siger Emma-Emilie Honoré:\n»Langt de fleste steder sænker jo priserne med 70 og 80 procent.«\nHun giver nogle eksempler på varer, hun har opnået store besparelser på:\n»Alt hvad der hedder juleslik, marcipan og kager, det køber jeg på tilbud, for det meste bliver sat voldsomt ned, og så gemmer jeg det. Meget af de kan sagtens holde sig til næste jul. Hvis ikke det kan, spiser vi det bare før,« siger Emma-Emilie:\n»Sidste år købte jeg en guirlande med julesokker og tal på. Den var sat ned fra 99 til 7 kroner. Vi køber også chokoladejulekalendre, for de kan også holde sig. Sidste år købte jeg en Kinder-kalender til min datter. Den koster normalt 100 kroner, men jeg fik den for en 20’er.«\nHun nævner også gavebånd, gavepapir, kalenderlys og ingredienserne til julebag.\nSelv julegaver kan købes et år i forvejen.\n»Min mor ønsker sig ofte sådan nogle beauty-varer. Butikkerne sætter altid julegaveæsker på tilbud efter jul, så jeg køber dem for 200 kroner i stedet for at betale det dobbelte,« forklarer Emma-Emilie.\nI takt med at Emma-Emilie putter stadig flere varer i kurven, stiger den samlede besparelse støt.\nOg hun er ikke den eneste, som er fremsynet og sparer penge.\nDet bekræfter Lars Aarup.\nHan er analysechef i Coop, som driver Fakta, Kvickly, Brugsen-kæderne og Irma.\n»Vi sælger ret mange juleting efter jul, men det er selvfølgelig kun muligt, fordi priserne bliver sænket ret meget i den periode,« siger Lars Aarup:\n»Det er især de butikker, som ikke har mulighed for at have tingene stående på lager, som sænker priserne kraftigt. Der skal man bare af med det, og det gør man jo så ved at give kunderne rigtigt store rabatter. Og når vi gør det, så er der også kunder, der køber det.«\nEmma-Emilie har en helt konkret liste med butikker, hun skal rundt i.\n»Netto tjekker jeg altid lige efter jul, og så går jeg i Føtex, fordi de har et kæmpe stort sortiment, og de skal altid af med en masse efter jul. Rema 1000 og Brugsen besøger jeg også altid,« siger Emma-Emilie:\n»Jeg tror, jeg har gået efter de her julekup de sidste fire år. Og der er masser af penge at spare hver gang.«\nJulen er indbrudstyvenes fest: Sådan sikrer du dig


Fra 1999 til 2001 var fire virksomheder i Det Midtjyske Netværk sammen om udviklingsprojektet 'Rekruttering og indslusning med en social dimension'.\nDanfoss i Silkeborg\nAdtranz Denmark i Randers (nu Bombardier Transportation)\nKirk Telecom i Horsens.\nFormålet var, at professionalisere rekrutteringen og indslusningen af medarbejdere, der ikke af sig selv kan opnå beskæftigelse i virksomhederne.\nSom mange andre virksomheder havde de fire virksomheder erfaringer med 'særlige' ansættelser fx praktikforløb, optræning, fleksjob el lign. Fælles for de fire var dog, at indsatsen var personbåren via engagerede nøglemedarbejdere eller ledere, og at den var meget ad-hoc præget - på den måde at virksomheden fra gang til gang fandt en løsning, hvis de fik en henvendelse fra kommunen eller en institution eller andre.\nDerfor havde virksomhederne et ønske om at opsamle og udbrede de opsparede erfaringer og udvikle metoder til brug i hele organisationen, så der kunne sikres en fortsat indsats med anderledes rekruttering, også hvis/når nøglemedarbejderne forlod virksomheden.\nDet var DISCUS' opgave at hjælpe virksomhederne med at etablere processer eller pilotprojekter, som kunne fremme professionaliseringen.\nDISCUS kortlagde virksomhedernes organisationsstruktur og evnen til at håndtere alternative rekruttering, og herefter blev der aftalt en handlingsplan for hver virksomhed. Alle handlingsplaner er godkendt af de respektive samarbejdsudvalg.\nVirksomhederne arbejdede med forskellige metoder fra formulering af personalepolitikker til organisationsforankring af allerede erkendte erfaringer, pilotprojekter med følordninger, etablering af sideproduktion mv.. DISCUS har bistået i processerne via interviewundersøgelser, beskrivelse af projektrammer, ledelses-sparring mv.\nDer har været erfaringsudveksling undervejs mellem virksomhederne - både med deltagelse af ledere og tillidsvalgte. Ligeledes har virksomhederne inviteret til et fællesmøde med deltagelse af otte af virksomhedernes hjem- og omegnskommuner, for at drøfte ønsker og rammer for et samarbejde.\nI sommeren 2001 udgav Det Midtjyske Netværk en pjece med projektets erfaringer. Den kan rekvireres hos netværket. Erfaringerne blev flere gange undervejs præsenteret på møder og konferencer i netværket.\nEn af udløberne af projektet er Kursusdage for mellemledere og tillidsvalgte om sygefravær, arbejdsfastholdelse, integration og om socialt engagement i selvstyrende grupper, som afholdtes i 2002 og 2003. Her deltog også andre virksomheder fra netværket.


Betina Wessberg: Forårsdage i haven\nSikke et dejligt forårsvejr. Det er skønt med sol og varme. Det giver masser af energi til at rydde op og få plantet. Der bliver sået, plantet om, lavet stiklinge og lagt planer for den kommende sæson. Det er skønt og jeg nyder det i fulde drag.\nSidste års hårde slid med flere tons barkflis til den fjerneste ende af haven, nydes nu i fulde drag. Efeu på skråningen under orangeriet er vokset godt til, så det er nemt at få styr på. Vedligeholdelsesfri have, det er fint med mig og helt vedligeholdelsesfri bliver den nu heller ikke. Men det er dejligt at komme let over det som har været det hårde havearbejde.\nIdag har jeg fået plantet stedmoderplanter og hornvioler. Jeg gør det hver eneste år og det er forår for mig. De er så fine i rosa nuancer og tåler let frost som det sagtens kan give et stykke tid endnu.\n2 af figentræerne er plantet om og har fået en varm og beskyttet plads ved skorstenen.


Artikler og nyheder | Artikler og nyheder – Svendborgprojektet\nNy forskning fra Svendborgprojektet dokumenterer, at ekstra idræt og meningsfuld fysisk aktivitet i timerne øger børnenes læring med 68 procent.\nBørn der både lærer gennem kroppen og har ekstra idræt lærer langt bedre end børn, der har almindelig undervisning. Det er hovedkonklusionen i Mona Have Nielsens forskning og ph.d.-afhandling.\n- Overordnet viste undersøgelsen, at de elever, der modtog aktiv matematikundervisning, forbedrede deres matematikevner 39 procent mere på det første skoleår, end de børn, der havde almindelig matematikundervisning. Hvis man samtidig kombinerede fysisk aktivitet i matematikundervisning med fire ekstra idrætstimer blev matematikscoren forbedret med hele 68 procent i forhold til kontrolgruppen, forklarer Mona.\nDe første spæde resultater af studiet om bevægelse i undervisningen viser, at børn der har aktiv matematikundervisning, i løbet af ét år, øger deres indlæring 35 % mere end børn, der har haft traditionel stillesiddende matematikundervisning. Du kan læse mere om betydningen af bevægelse i undervisningen her.\nIdræt med krop, læring og inklusion\nI magasinet her kan du læse mere idræt med krop, læring og inklusion. Du kan læse om de seneste forskningsresultater fra Svendborgprojektet, hvor forskerne denne gang har haft særlig fokus på overvægt og livstilssygdomme, overbelastningskader, knoglesundhed samt ryg- og nakkeproblemer. Derudover blev de første resultater af studiet om betydningen af fysisk aktivitet for indlæringen præsenteret. Resultaterne her viser, at børn der har aktiv matematikundervisning, i løbet af ét år, øger deres indlæring 35 % mere end børn, der har haft traditionel stillesiddende matematikundervisning\nDu kan også læse mere om, hvordan man får “kroppen i læring”, hvordan man bruger idræt som et redskab til at skabe inkluderende fællesskaber og om teorien bag Aldersrelateret træningskoncept (ATK).\nMagasinet indeholder også historier om en lang række af de øvrige projekter i Sport & Uddannelse.\nMere idræt bremser fedme\nSeks lektioners idræt i skolen hver uge har en klar sundhedseffekt. Andelen af overvægtige børn falder, og risikoen for hjertekarsygdomme formindskes betydeligt.\nVed begyndelsen af projektet i 2008 var der 14 pct. overvægtige på både idrætsskolerne og kontrolskolerne. Efter to år med ekstra idræt var denne andel faldet til 11 pct. på idrætsskolerne, hvorimod der var kommet flere overvægtige – nemlig 16 pct. på kontrolskolerne.\nDe første resultater fra Svendborgprojektet blev præsenteret på en konference og i et magasin i maj 2011. De første studier beskæftigede sig blandt andet med overvægt, livsstilssygdomme, skader og knoglesundhed og viste blandt andet, at børn, der kun får de obligatoriske to lektioners idræt om ugen, har 80 % større risiko for at udvikle insulinresistens end børn, som har seks lektioners idræt i skolen, og dermed er i større fare for at udvikle type II diabetes.\nDerudover kan du læse om børnenes reaktion på projektet og om, hvilke sideeffekter skolerne oplever.\nDu kan læse magasinet her.\nDu kan finde flere magasiner fra Sport & Uddannelse her.


Drøm 7 - Gratis Fragt og 30 dages returret\nHjem / Senge / Drøm 7\nVarenummer (SKU): 20 Kategori: Senge\nDrøm 7 fakta\nVare: Drøm 7\nDrøm 7 fra\nHvis du finder du af, at din søvn godt kan blive bedre , er tiden givet godt ud, når du undersøger markedet først, fordi det er vigtigt at have de rigtige ting, når ens seng eller madras skal skiftes ud. Drøm 7 lovprises ofte som et produkt, der højner din føleles af velvære når du sover. Om du forsøger at finde en ny hovedpude eller rullemadras, er der på websitet her et stort udvalg af en masse kvalitetsvarer til din søvn. Der kan være flere ting der spiller ind i din søvnkvalitet, en af dem, er faktisk din vægt, og mange glemmer ofte at den spiller ind, så sørg for at de produkter du køber, matcher dig.\nGratis Fragt på Drøm 7\nDrøm 7 kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i vores gruppe af varer Senge. Din pakke kommer hjem til dig med lovpligtige 14 dages komfortgaranti med din pakke når du køber din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Drøm 7 fra den meget brugte forhandler Drøm by drømdesign.dk, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være den vare du kigger på lige nu. Ved at købe dine varer i en webshop er varerne billigere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nDrøm 7 og de online fordele\nNår du svinger kortet i de danske webshops, får du nogle bedre betingelser, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og du kan endda gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Shoppen sender din produkter til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n85 reviews for Drøm 7\nVær den første til at anmelde “Drøm 7” Annuller svar


Traktormekaniker – Vestfyn – Ref. 103 - KVR Assens\nTraktormekaniker – Vestfyn – Ref. 103\nIn Ikke-kategoriseret by KVR 12. april 2022\nEr du typen, der kan fikse de fleste maskiner? Og elsker du at tage udfordringen op, når den gamle havetraktor er gået i stå…? Så er det dig, vi søger som traktormekaniker til vores kunde på Vestfyn.\nReparation af havetraktorer, plæneklippere, motorsave og lignende.\nDu er enten uddannet traktormekaniker eller lignende eller har et tillært talent for at skrue i gamle maskiner og få dem til at køre som nye.\nDu arbejder effektivt, er mødestabil og i fysisk god form.\nDu er en god og stabil medarbejder, samt en god kollega.\nDin nye arbejdsplads tilbyder:\nAnsættelse i et større maskincenter med mange forskellige typer maskiner.\nMødetid hverdage kl. 07.30 – 15.45, fredag kl. 07.30 – 15.15\nSå send dit CV og ansøgning til assens@kvr.dk og mærk din ansøgning ”Traktormekaniker Ref. 103” i emnefeltet.\nStillingen skal besættes via Vikar & Rekrutteringsbureauet KVR Assens.\nØnsker du yderligere informationer om jobbet, er du velkommen til at kontakte Flemming Kjær på tlf. 60188461


Drone-dræbt: Taleban-veteran sad i bil fyldt med ammunition – Ekstra Bladet\n9. feb. 2015 kl. 17:54\nDrone-dræbt: Taleban-veteran sad i bil fyldt med ammunition\nSeks mennesker, heriblandt an Taleban-veteran, er blevet dræbt i en afghansk ørken\nMullah Abdul Rauf er mandag blevet dræbt af en amerikanske drone.\nSeks mennesker er mandag blevet dræbt under et droneangreb i Afghanistan, herunder den 34-årige Taleban-kommandør Mullah Abdul Rauf. Det skriver nyhedsbureauet Reuters.\nIfølge lokale klan-ledere i den urolige Helman-provins var Rauf på vej gennem ørkenen i en bil sammen med sin svigerfar og fire pakistanere. Bilen var spækket med ammunition, hvilket resulterede i en større eksplosion midt i ørkenen, da missilerne ramte.\nMullah Abdul Rauf, som var fange i den amerikanske Guantánamo-lejr fra 2001 til 2006, var en indflydelsesrig mand i det afghanske jihad-miljø.\nDet fremgår af lækkede dokumenter fra WikiLeaks, at Rauf blev udleveret fra Guantánamo til Afghanistan under betingelse af opsyn, fordi han vedvarende forklarede, at han blot var 'en fodsoldat, som stod for madforsyninger.'\nDet troede amerikanerne dog ikke på, og senere viste det sig også, at Rauf var medlem af Talebans elitestyrker allerede før terrorangrebet på World Trade Center i 2001.\nTrods opsynet blev han såkaldt skyggeleder for Taleban i den afghanske Oruzgan-provins allerede i 2007.\nJordan løslader islamist - der kritiserer IS\nHer ses en amerikansk drone over Kandahar i det sydlige Afghanistan. Amerikanerne bruger ofte droner mod al-Qaeda og Taleban i landet. (Arkivfoto: AP)\nFra hvidt til sort flag\nI begyndelsen af januar 2015 dukkede Mullah Abdul Rauf navn op i rapporter fra afghanske myndigheder. Flere medier beskrev, at han nu var begyndt at rekruttere jihadister til terrororganisationen Islamisk Stat.\n- Folk siger, at han nu har hejst det sorte flag, og at han endda har forsøgt at tage det hvide Taleban-flag ned nogle steder, sagde den lokale klan-leder Saifullah Sanginwal, som henviste til Islamisk Stats sorte flag.\nDen afghanske efterretningstjeneste NDS bekræfter nu efter hans død, at Rauf var leder af Islamisk Stat i det sydvestlige Afghanistan, mens Helman-guvenør, Mohammad Jan Rasulyar, er mere forsigtig i sin udmelding.\n- Det er for tidligt at bekræfte at han var med Islamisk Stat, men hans folk brugte samme tøj og hovedbeklædning, siger Rasulyar til Reuters.\nDet amerikanske medie New York Times har tidligere beskrevet rygter om, at Rauf var gået fra Taleban til Islamisk Stat, men lokale afghanske myndigheder har gentagne gange afvist, at Islamisk Stat har celler i Helmand-provinsen.


Få et Samlet tilbud klik her\nForside » Hvidevarer Køleskabe & Frysere\nKøleskabe og frysere i bedste kvalitet\nHos os kan du finde køleskab i højeste kvalitet. Vi har samlet en række af branchens bedste produkter når det kommer til køleskabe og frysere. Et køleskab og en fryser er vigtige elementer i et hjem, og derfor er det ikke noget man skal spare på. Hos os får du en lang række modeller i forskellige prisklasser, så du er sikker på at du kan finde et køleskab eller fryser, der passer til dit budget og hjem.\nBrands der er til at stole på\nDet er ikke ligetil at købe hvidevarer, og det ved vi. Derfor har vi sørget for at vi kun har brands, der opretholder en god kvalitet over årene. Vi har blandt andet Asko fryseskabe, Siemens køleskabe og mange andre kvalitetsbrands, som du kan få et godt tilbud på.\nFå rådgivning og gode tilbud på køleskabe og frysere\nVi har mange års erfaring med at vejlede i køkkener og hvidevarer. Vi sidder altid klar til at rådgive dig, hvis du har spørgsmål omkring hvidevarer og køkkener. Derudover kan du kontakte os, hvis du ønsker at få et godt hvidevarer tilbud.


Cookie - Botilbudet Bøgetoften\nRing på 53 76 96 20 og hør mere\nASP.NET_SessionId .bogetoften.dk Gemmer sessionsdata under et besøg på et website. Sættes af Microsofts ASP.NET Session Application, som er et rammeværktøj der bruges til at bygge websites. Session\nEuCookie .bogetoften.dk Huske om brugeren har accepteret cookie-betingelser 100 år\n_ga .bogetoften.dk Tildeler den besøgende et unikt ID, som bruges til at følge hvordan websitet bruges. 2 år\n_gat .bogetoften.dk "Anvendes af Google Analytics til at drosle hastigheden på antallet af forespørgsler til serveren" 1 minut\n_gid .bogetoften.dk Registrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden. 24 timer\nConversionCookie .bogetoften.dk Angiver om den besøgende blev henvist fra Google eller Facebook. Session\nSognevejen 95, Østerbølle, 9620 Ålestrup\nTlf.: 53 76 96 20\nMobil.: 61 16 59 21\nEr du interesset, eller har du spørgsmål?\nBrug kontaktforumlaren og lad os kontakte dig.


Green Orange House er placeret på 1500 meter afstand fra Lithuanian National Opera and Ballet Theatre.\nGreen Orange House er et familie sted inden for en 20-minutters gåtur fra centrum af Vilnius. Turiststeder som museer og en opera ligger temmelig tæt på.\nGreen Orange House giver gæsteværelser udstyret med et køkken, et påklædningsområde, et spisekammer, strygefaciliteter og et spejl. Det er udstyret med køkkenudstyr og en vaskemaskine samt private badeværelser med en hårtørrer, et bidet og håndklæder.\nServerer både mad og drikkevarer,ligger Paradis Belge +32 og Cigar House omkring 50 meter fra ejendommen.\n15 minutters gang fra Vilnius Bus togstation. Green Orange House ligger inden for 5 km fra Vilnius International lufthavn.\nGreen Orange House giver gæster døgnåben reception, tøjvask og en strygeservice.\nSenamiestis 450 m\nDaggryets Port (Aušros Vartai) 400 m\nHi - De Juventude Vandrerhjem\nHouse Of Journey Vandrerhjem\nFurfura Darbar Hotel\nCasa Strela Bed & Breakfast\nChateau Elan At The Vintage Hunter Valley Hotel\nSv.ivan V Lejlighed\nLuxo Perto De Praia E Estacao De Metro Lejlighed


Våbensmugler-sag holder Danmark i fryseren - men nu skal vi tøs op\nDanmark ligger stadig på is hos Indiens myndigheder på grund af striden om våbensmugleren Niels Holck. Alligevel er energi- og klimaminister Lars Christian Lilleholt på vej til Indien sammen en større dansk erhvervsdelegation.\nMandag D. 2. JANUAR 2017 KL. 21:19\nI Udenrigsministeriet og resten af regeringen har man et stille nytårsforsæt: At Danmark i 2017 kan få genoprettet gode relationer til verdens næststørste land, Indien, hvor danske virksomheder i de seneste seks år har været alvorligt bagud på point i kampen om at få fodfæste på det gigantiske indiske marked.\nOg noget tyder på, at det ikke er helt urealistisk. I hvert fald drager energi-, forsynings- og klimaminister Lars Christian Lilleholt (V) allerede i næste uge til Indien i spidsen for en større dansk erhvervsdelegation for at deltage i landets største investerings- og erhvervskonference.\nI spidsen for den tre dage lange konference, hvor omverdenen kan vise inderne, hvad de har at byde på, står den indiske premierminister, Narendra Modi, og blandt de tilrejsende delegationer vil være flere statsoverhoveder og udenrigsministre.\nOgså Danmark er blevet bedt om at stille med en så højt placeret minister som muligt – gerne statsminister Lars Løkke Rasmussen eller alternativt udenrigsminister Anders Samuelsen.\nMen da der fortsat ikke er fundet en løsning på den årelange indisk-danske strid om våbensmugleren Niels Holck, har regeringen besluttet at sende en fagminister, der hverken har lod eller del i den betændte sag.\nTil gengæld er Lars Christian Lilleholts ministerområde meget relevant for de godt 20 danske virksomheder, der også deltager i turen. Ifølge Dansk Industri vil man fra dansk side præsentere løsninger inden for energi og energieffektivitet, bæredygtig byudvikling, maritime erhverv, landbrug og fødevarer.\nDen uafklarede sag\n»Det er glædeligt, at Danmark får mulighed for at fremvise danske kompetencer og løsninger og knytte kontakter til indiske myndigheder og virksomheder,« skriver Lars Christian Lilleholt i en kommentar.\n»Den store opbakning fra dansk erhvervsliv viser, at der er et stort potentiale og interesse for at styrke kontakterne på det vigtige indiske marked,« påpeger ministeren.\nMen er der tale om et tøbrud fra indisk side, er det formentlig kun forsigtigt. I hvert fald modtog den danske regering for kun et par uger siden et nyt krav fra Indien om udlevering af Niels Holck.\nHan var i 1995 med til at kaste våben ned til oprørere i den indiske delstat Vestbengalen, og siden december 2002 har Indien krævet Niels Holck udleveret til retsforfølgning.\nMay afviser visumløfter som vejen til frihandel med Indien\nDet krav har skiftende regeringer herhjemme været parate til at indfri, men i 2011 afgjorde landsretten – efter en klage fra den i dag 55-årige dansker – at en diplomatisk aftale mellem regeringerne i Danmark og Indien ikke var tilstrækkelig til at beskytte Niels Holck mod mulige overgreb i Indien.\nIfølge justitsminister Søren Pape (K) behandles den indiske anmodning nu af Rigsadvokaten efter reglerne i udleveringsloven.