Opfølgning i fm. orientering til foreningens medlemmer - GF Vellerup Sommerby\nOpfølgning i fm. orientering til foreningens medlemmer\nPublished by Vellerup Sommerby on 11. oktober 2021 11. oktober 2021\nI fortsættelse af orienteringen i sidste uge læses her…. vedr. Niels Høgstrup, Bjarne Skjoldager og Henriette Dedichsens henvendelse uden om bestyrelsen til foreningens advokat mv, kan vi her bringe lidt klarhed over begreberne og dele skrivelsen til foreningens advokat fra ovennævnte og svaret.\nForeningens advokat svarer følgende:\n“Kære Bjarne Skjoldager\nJeg skal ikke kommentere din gengivelse af det på generalforsamlingen passerede udover, at mistillidsvotummet alene omfattede den bestyrelsen, der i konsekvens heraf stillede deres kandidatur til rådighed.\nDet er følgelig min opfattelse, at suppleanterne, der således ikke var omfattet af mistillidsvotummet, bør blive siddende i deres respektive funktionsperioder.\nAdvokat (H), Partner”\nBjarne Skjoldager og Henriette Dedichen havde fremsendt følgende til foreningens advokat:\n“Kære Jens Arnesen.\nSom det formentlig er dig bekendt har Allan Kirkestrup valgt at se bort fra beslutningen\nom afholdelse af en ekstraordinær generalforsamling efter det mistillidsvotum, der blev\nvedtaget på den ordinære generalforsamling d. 28. august 2021 i Skibby, og i stedet\ngennemføre en Ur-afstemning. Som du sikkert også husker meddelte Allan Kirkestrup at hele\nbestyrelsen incl. suppleanter ville trække sig, såfremt Bjarne Skjoldager ikke blev inviteret\ntil fremtidige bestyrelsesmøder, hvilket udløste mistillidsvotummet.\nVi bestyrelsesmedlemmer, Henriette Dedichen og Bjarne Skjoldager, har naturligvis for-\nsøgt at modsætte os en Ur-afstemning og i stedet afholde en ekstraordinær generalfor-\nsamling som blev stillet i udsigt d. 28. august 2021, men dette har den midlertidige formand\nheller ikke tænkt sig at efterleve.\nNu forholder det sig sådan, at flere kandidater har meldt sig som suppleanter, hvilket også\nafvises af Allan Kirkestrup.\nForeningens vedtægter § 13.1 lyder:\n“På den ordinære generalforsamling vælger hver afdeling blandt sine medlemmer et medlem\ntil Foreningens bestyrelse og en suppleant for dette bestyrelsesmedlem”\nDerudover nævner vedtægternes §14.3:\nDe øvrige 6 bestyrelsesmedlemmer (formanden vælges seperat) samt suppleanter vælges af\nde 6 afdelinger således, at hver afdeling blandt sine medlemmer vælger 1 medlem til bestyrelsen\nsamt 1 suppleant for dette bestyrelsesmedlem.\nSom ansvarlig dirigent og medlemmernes garant for lovlig gennemførelse af generalforsamlingen\nog foreningens advokat beder vi dig venligst bekræfte og præcisere for Allan Kirkestrup at valget\nogså skal omfatte suppleanter.\nHenriette Dedichen og Bjarne Skjoldager\neneste reelle lovformelige bestyrelsesmedlemmer\nSendt fra min iPhone”\nVi skal hertil oplyse, at jeg eller bestyrelsen ikke har meddelt at suppleanterne vil gå af.\nVi har der imod meddelt, at såvel bestyrelsen som suppleanterne ikke ønskede at møde op til bestyrelsesmøder, hvor Hr. Skjoldager deltager grundet mistilliden.\nVi håber hermed, at medlemskredsen nu har fået klarhed over, at de rygtedannelser, som spredes ikke er sande vedr. ovennævnte og tidligere orientering.\nI forbindelse med den kommende urafstemning er det udelukkende bestyrelsesmedlemmerne, som er på valg og ikke suppleanter som vi tidligere har skrevet ud om.


Indonesere overrumpler dansk herredouble ved Masters - Avisen.dk\nIndonesere overrumpler dansk herredouble ved Masters\nMads Pieler Kolding og Mads Conrad-Petersen tabte søndagens semifinale i herredouble ved Copenhagen Masters. (Foto: Foto: JØRGENSEN JAKOB/JAKOB JøRGENSEN)\nDet blev til et dansk nederlag, da semifinalen i herredouble ved Copenhagen Masters blev spillet søndag aften.\n27. december 2015 21:45\nBadmintonturneringen Copenhagen Masters har for vane at være et stævne, hvor de danske spillere løber med stort set alle sejre. Alligevel blev det til indonesisk sejr, da der søndag aften blev spillet semifinale i herredouble.\nDet danske par Mads Pieler Kolding og Mads Conrad-Petersen tabte i tre sæt til verdens nummer 21, Yusuf Ade og Nayaka Arya Pankaryantra Wal fra Indonesien.\nDanskerne haltede efter det meste af kampen og slutcifrene lød på 21-14, 16-21, 24-22.\n- Det er en øv-fornemmelse. Vi fortjener egentlig ikke at være tæt på, for vi spiller ad helvede til. Men når man så alligevel er så tæt på, så er det faktisk endnu mere øv. Så det er en lidt blandet fornemmelse, siger Mads Pieler Kolding.\nDet var en yderst medrivende afslutning på kampen, hvor danskerne overlevede flere matchbolde og også selv havde chancen for at afgøre det. Det lykkedes dog ikke for danskerne, der lige nu ligger nummer otte i verden.\n- Vi lavede for mange fejl og gik også fejl af hinanden. Vi viste lidt usikkerhed, men vi skal heller ikke tage nederlaget for mere, end det er, siger han.\nDermed er det potentielle danskerbrag i mandagens finale afblæst. Carsten Mogensen og Mathias Boe vandt tidligere på søndagens deres semifinale, men de skal nu altså møde parret fra Indonesien.


Åbning i den tidligere frontlinie\nEt dansk støttet projekt arbejder på at genopbygge fire skoler i og omkring den bosniske by Tuzla. Projektet står Dansk Flygtningehjælp og Støt Tuzlas Skoler for. Ud over skoler bliver der også bygget en mental bro mellem serbere og muslimer. Tuzlas serbiske borgmester har givet opgaven med at genopbygge skolerne til et muslimsk murerfirma. Entreprenøren var på forhånd nervøs for, at murerne ville få en dårlig modtagelse, men de blev i stedet mødt med kaffe og mad. Hverdagen er på vej tilbage til det normale i Tuzla, der i bymidten har et mindesmærke over et granatangreb, som i maj 1995 dræbte 71 og sårede 150.\nnyheder folkeskolen nr. 41 1999


De 10 bedste 3-stjernede hoteller i Scheveningen - TripAdvisor\nBedste 3-stjernede hoteller i Scheveningen, Holland\nNr. 1 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 9 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 10 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 11 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 12 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 13 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nNr. 14 af 43 overnatningssteder i Scheveningen med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Scheveningen (9)\n0,9 km fra Scheveningen\nNr. 49 af 69 hoteller i Haag\nNr. 6 af 39 B&B'er i Haag\n1,8 km fra Scheveningen\nNr. 1 af 47 specialiserede indkvarteringssteder i Haag\n2,2 km fra Scheveningen\n“Ældre hotel men renoveret”\n2,4 km fra Scheveningen\nNr. 2 af 47 specialiserede indkvarteringssteder i Haag


Her vises alle artikler fra Kristeligt Dagblad\nRegeringen retter sit eget udligningstal\nFakta om sikkerhedskonference i München\nFakta om unge pensionskunder og opsparing\nFor abonnenter 15.02.2020 12:00\nIslandske vikingegrave indeholder mange fund af heste. Langt de fleste lader til at være hingste mens man hidtil kun har kønsbestemt en enkelt hoppe.\nFor abonnenter 15.02.2020 06:00\nHvis der ikke er udvikling i sorg over en længere periode, kan det være nødvendigt at søge professionel hjælp. Det gælder for omkring otte procent af sørgende.\nJeg mærker også ensomheden som efterlønner. Jeg fylder hverdagene for at holde tomheden væk\nJeg er heldig, fordi jeg er gift og har masser af gode venner. Men det ændrer lige præcis ikke noget ved min indre fornemmelse af ensom tomhed, skriver efterlønner\nMit hjerte har været splittet mellem friheden og forpligtelsen\nKirkeligt set For abonnenter 15.02.2020 00:00\nJeg skammer mig, fordi jeg er imod kirkelige vielser af homoseksuelle par\nSkal småt nu være godt?\nLørdagsmad For abonnenter 15.02.2020 00:00\nJeppe Kofod (S): Klimadiplomati skal sikre Danmark øget global indflydelse – og gøre verden mere grøn\nUdenrigsministeren oplever, at dansk fokus på klimaet vækker genhør internationalt. Vi kan inspirere og agere som katalysator for forandringer, mener Jeppe Kofod (S)\nTidens tegn For abonnenter 15.02.2020 00:00\nGennem 15 år har klummeskriveren deltaget i en lokal læsekreds for herrer. Her kan han opleve de nye bøger vurderet uden om det litterære miljøs filtre og fordomme\nBog For abonnenter 15.02.2020 00:00\nManden, der lod sig deportere til Auschwitz\nGribende beretning om legendarisk modstandsleder skæmmes af for mange sidehistorier og overordnede betragtninger\nBogen i tiden For abonnenter 15.02.2020 00:00\nEn mediepolitisk udgivelse til tiden\nDiskussionen om fremtidens medielandskab burde være en af vores vigtigste værdipolitiske diskussioner. Det mener en anmelder af Christian S. Nissens nye bog, der minutiøst og med stærke, lettere forvrængende DR-briller gennemgår medieforliget fra 2018\nIslandske Gyrdir Eliasson har en helt særegen stemme\nIslandske Gyrdir Eliasson kan noget med stærkt farvede elementer, der lyser op i hans noveller\nLiv og meninger For abonnenter 15.02.2020 00:00\nFor 200 år siden opdagede H.C. Ørsted elektromagnetismen. Da N.F.S. Grundtvig fem år efter gjorde sin ”mageløse opdagelse”, sammenlignede han sig selv med den danske naturvidenskabsmand. Fra hver sin position mente begge at være på sporet af selve svaret på universets og menneskelivets største gåder, men de to danske guldalder-giganter var i øvrigt rygende uenige om det meste, siger forsker\nTangfluen er insektverdenens viking\nDen vigtigste aktivitetsperiode for tangfluerne er årets koldeste måneder, hvor de parrer sig og lægger æg\nKoncert For abonnenter 15.02.2020 00:00\nMediekommentar For abonnenter 15.02.2020 00:00\nSAS-reklame: Opfattelsen er virkeligheden\nPortræt For abonnenter 15.02.2020 00:00\nDemokraternes unge håb har fundet Gud\nPete Buttigieg er USA’s første åbent homoseksuelle præsidentkandidat og en dybt troende kristen, der knytter sine politiske synspunkter til sin gudstro\nDagens portræt For abonnenter 15.02.2020 00:00\nProfessor i dyreetik kritiserer dyrevelfærdslov for at fokusere på, hvad der behager mennesker, fremfor reel forbedring af dyrenes vilkår. Det Dyreetiske Råd og Dyrenes Beskyttelse afviser kritikken\nKapitel 5 For abonnenter 15.02.2020 00:00\nSøskende bør placeres i samme plejefamilie, når de anbringes uden for hjemmet. Det står i loven. Alligevel har otte ud af ti anbragte børn en søskende, de ikke bor sammen med, og kun én ud af tre ser deres søskende minimum hver anden uge. ”Lovbrud,” mener professor. ”Hjerteskærende,” siger minister


Hitliste Arkiv - Mere end 111 variationer til undervisningen\nAllerførst vil jeg gerne ønske alle der læser med, rigtig godt nytår. De sidste par år har jeg postet en liste med fem ideer til nytårsforsætter og lovet mig selv at skulle leve op til mindst én. Du kan se sidste års liste her. I år bliver det kun lige til tre, men det er fordi jeg kun har ét semester til at fuldføre forsætterne da jeg jo først starter på arbejde til juni igen efter barsel. Det jeg ønsker at tage fat på (og det bliver nok først til august), er:\nAt arbejde systematisk med elevernes notattagning, som jeg har skrevet om her.\nAt få nogle kolleger med til Ramus Kragh Wendelbos lille benspænds-leg hvor kolleger udfordrer hinanden med pædagogiske benspænd og efterfølgende diskuterer resultatet. Du kan læse om denne lille leg her.\nAt arbejde systematisk med at få eleverne til at lære 570 gloser fra Academic Word List hvilket jeg har ladet mig inspirere af fra Chuck Sandy, og som jeg har skrevet om her.\nJeg glæder mig til at blogge i 2016 og håber du fortsat vil læse med.\nFokuserede øvelser til at træne ordforråd\naf Eva Pors | nov 4, 2015 | Glosetræning, Hitliste\nDet er egentlig let nok at finde på gloseøvelser, men når det skal gøres systematisk og i kontekst, kan det godt knibe lidt mere med opfindsomheden, synes jeg. Så her kommer 8 forslag til rimelig fokuseret ordforrådstræning.\nList-group-label er en ide jeg har fået fra Teach them English. Bed eleverne finde på ord de forbinder med et bestemt tema eller en titel på en tekst. Lav en vild brainstorm sammen på klassen, og bed herefter eleverne i grupper sortere ordene i semantiske felter. De skal kunne argumentere for deres grupperinger. Herefter finder de på en overskrift til hver gruppe, og også denne overskrift skal de kunne argumentere for. Pointen med øvelsen er både at eleverne kan bruge ordene bevidst når de argumenterer for grupperingen, og selvfølgelig at give eleverne et ordforråd til at diskutere teksten eller temaet med. Øvelsen behøver ikke være en førlæsningsøvelse, men kan lige så vel være en efterlæsningsøvelse hvor eleverne så netop skal arbejde med at få brugt alle de nye gloser der har været særligt kendetegnende for teksten/temaet.\nEleverne skal hjemmefra udvælge 8 ord fra en tekst som de enten selv ikke kendte, eller som de ikke tror alle kammeraterne kender. De behøver ikke vide hvad ordet betyder. På klassen skriver hver elev nu disse 8 ord på 8 separate sedler (så der skal klippes mange små sedler ud til eleverne på forhånd). I grupper af 3-4 elever blandes disse elevers sedler og lægges i en bunke ’face down’ på bordet. Sedlerne vendes nu en efter en, og gruppen prøver at forklare eller oversætte ordet. Den elev der først siger betydningen, vinder sedlen. Er resten af gruppen i tvivl om oversætteren har ret, slås ordet op. Er ordet oversat forkert, lægges sedlen tilbage i bunden af bunken. Det samme sker hvis ingen i gruppen kan oversætte ordet: Slå det op, og læg det herefter tilbage i bunken. Vinderen er den der har vundet flest sedler, når alle sedler er forklaret. En lille udvidelse er at bytte bunke med en anden gruppe efter endt omgang. Tak til Stinna for den ide som i øvrigt også anvendes i vores bog Open Wide.\nKims leg kan også spilles med gloser. Efter endt forløb samler jeg nogle gange op på centrale gloser ved at vise mine elever 30 gode gloser fra emnet. (Eller rettere, når jeg arbejder med denne øvelse, viser jeg dem faktisk løbende disse gloser. Især har jeg brugt øvelsen til at træne litterære analyseudtryk og litterære virkemidler med, og så laver jeg faktisk øvelsen med samme gloser ret jævnligt). De får nu 30 sekunder til at studere de 30 gloser (der er ingen oversættelse eller forklaring med, kun gloser), og herefter får de sammen med en makker 2 minutter til at skrive så mange af gloserne som de kan huske, ned på et A3-ark. Gloserne skal skrives lidt hulter til bulter på arket. Herefter ser vi hvem der kunne huske flest. Nu skal eleverne så alle rejse sig op, men lade A3-arkene med gloser ligge, og de skal nu gå rundt og skrive forklaringer eller oversættelser til gloserne på de andres A3-ark. Jeg plejer at sige at de kun må oversætte en glose pr. ark før de skal bevæge sig videre. Jeg går selv rundt og tjekker oversættelserne, og er en oversættelse forkert eller en forklaring upræcis, sætter jeg en cirkel om glosen, som indbyder andre elever til at korrigere den. Jeg samler op ved at tage fat i de gloser jeg har oplevet oversættelsesproblemer med.\nChuck Sandy præsenterer på iTDi Blog 4 sjove gloseøvelser til at træne de 570 ord fra AWL (Academic Word List), som han fik sine elever til at lære. Ud over øvelserne kan du også læse om hvordan det gik med dette projekt, og det er faktisk noget jeg rigtig godt kunne tænke mig at prøve af i min næste engelskklasse når jeg engang kommer tilbage fra barsel.\nSkriv med ordene. Det er selvfølgelig ikke nok bare at se og forklare eller oversætte en glose. Den skal bruges i kontekst. Få skrevet centrale gloser op på tavlen i løbet af timen, og bed til sidst elever skrive resumeer af timen hvor mindst x antal gloser fra tavlen skal indgå. Eller giv dem gloselisten fra teksten, og bed dem skrive resumeer af teksten med et vist antal gloser fra listen. For at sparke kreativiteten i gang kan du også give eleverne et emne fra Journal Jar og bede eleverne skrive en lille tekst mindst x antal af de nye gloser indgår.\nMangler du et lille testark til glosetræningen, kan du måske bruge dette fra ESL Library. Her kan du enten selv vælge hvilke gloser eleverne skal definere og skrive sætninger til, eller du kan uddele arket og lade eleverne selv udfylde det hele. Eleven må selvfølgelig slå glosen op, men gør eleven dette, skal det markeres med en stjerne. Herefter afleveres arket til dig. Du retter arket og laver et nyt ark hvor kun gloserne der skulle slås op, og gloser der var forkert forklaret eller anvendt, er på. Disse skal nu igen forklares og bruges. Man må stadig slå op, men så skal stjernen anvendes. De nye tomme pladser udfylder du enten med nye gloser der skal læres, eller du lader eleven udfylde dem. På den måde udskiftes alle lærte gloser altså med nye.\nUden for kontekst kan det være interessant at træne synonymer for netop at træne det mere nuancerede ordforråd. Bed eleverne finde på så mange synonymer eller næsten synonymer som muligt for ord som fx happy, sad, good, bad, house, girl, boy, small, big, stupid, take, give, osv. Man kan jo gøre det til en lille konkurrence om hvem der kan finde flest. Herefter skal eleverne dele gloserne ind i en rangliste. Listen med synonymer for ’happy’ skal for eksempel starte med den mindst glade og slutte med den mest, og ranglisten med synonymer for ’house’ starter med det mindste og slutter med det største.\nHer har jeg tidligere blogget om at bruge de mange synonymlister fra Daily Writing Tips til glosetræning. Og i dette indlæg kan du hente yderligere 6 ideer.\n© Vince fra Flickr\nForleden blev der på Facebookgruppen Engelsklærere på de gymnasiale uddannelser linket til denne serie om 19 forbudte og kontroversielle reklamer (tak for det, Chanett Dichmann Karlsen). Teksten til linket lød at der her var materiale til mange gode samtaleøvelser, så den udfordring tager jeg op og kommer med mine ti forslag til øvelser (mundtlige såvel som skriftlige) som billederne kan bruges til.\nBed eleverne brainstorme på kvaliteter i en reklame. Hvad skal der til før en reklame er god? Alle forslag kommer op på tavlen, og i mindre grupper skal eleverne nu diskutere sig frem til en rangorden af disse kvaliteter: Hvilken er vigtigst, og hvilken er mindst vigtig, og hvorfor? Herefter ser gruppen reklamerne, og de diskuterer i hvor høj grad den enkelte reklame lever op til deres rangordnede krav for en god reklame. Reklamerne rangordnes også fra den bedste til den mindst vellykkede. Grupperne præsenterer slutteligt deres valg af bedste og mindst vellykkede reklame på klassen og argumenterer for deres valg.\nEleverne forestiller sig at de er kampagnemænd der har udtænkt en udvalgt reklame og nu skal sælge reklamen til organisationen/firmaet der har bestilt den.\nEleverne vælger individuelt den reklame de synes bedst om (skal printes ud), og nu går de rundt i klassen og forklarer deres valg til forskellige klassekammerater. Kriterierne kan være alt fra den æstetisk smukkeste til den mest provokerende, den sjoveste eller noget helt fjerde. Øvelsen kan udvides ved at eleverne bytter reklamer, så eleverne nu skal forklare en anden elevs valg: ”Peter chose this ad because…..”\nEleverne skriver et forsvar for deres yndlingsreklame som skal redde reklamen fra at blive forbudt af myndighederne.\nEleverne skriver et brev til myndighederne der harcelerer over (en af) reklamerne i det offentlige rum og forlanger at myndighederne reagerer.\nOpstil en paneldebat. 5 elever udvælges til at påtage sig følgende roller: En mor der er provokeret over disse reklamer, en reklamemand der står bag, et firma/en organisation der har valgt at bruge reklamen, en repræsentant fra myndighederne og en kunsthistoriker/kunstner der ser reklamen fra en æstetisk vinkel. Resten af klassen forbereder spørgsmål til deltagerne i panelet (alle skal forberede mindst et spørgsmål til hver paneldeltager) mens paneldeltagerne forbereder sig på hvilke holdninger de vil indtage, og hvordan de vil besvare eventuelt kritiske spørgsmål. Man kan med fordel dublere panelet og skifte det ud halvvejs.\nDel eleverne ind i par eller mindre grupper med forklaringer på hvorfor de forskellige reklamer er blevet forbudte (du behøver jo ikke tage alle 19 reklamer med). Print de udvalgte reklamer ud og hæng dem rundt om i klassen. Eleverne skal nu gå rundt og matche deres bud på forklaring med reklamen. Der samles op ved at et eller to udvalgte par forklarer deres bud for resten af klassen inden læreren afslører svaret.\nEleverne deles ind i par. For hver runde af denne øvelse skal der bruges to forskellige reklamer, så hver andet par har den samme reklame. Først diskuterer parret hvorfor mon denne reklame er blevet gjort forbudt. Herefter bytter de reklame med naboparret, som havde den anden reklame. De gentager øvelsen og bliver enige om en grund til forbuddet. Nu sammenligner de to par så deres grunde for forbuddet af begge reklamer. Er de enige? Endelig høres forskellige bud på klassen hvor læreren be- eller afkræfter.\nOverstående øvelse kan varieres ved at eleverne diskuterer hvad reklamerne overhovedet reklamerer for (dette kræver at afslørende elementer som fx logoer i enkelte reklamer fjernes).\nVis en af reklamerne på klassens projektor, og bed alle eleverne skrive et ord de tænker på (giv dem eventuelt en specifik ordklasse). Få gloserne op på tavlen, og del nu klassen ind i par. Tag en glose ad gangen, og giv parrene 2 minutter til at finde på så mange synonymer for glosen som muligt. Saml op ved at få synonymerne op på tavlen.\nOg husk endelig at sige til eleverne at der selvfølgelig ikke må tales et eneste ord dansk, og ”don’t kill the conversation”.


Knitting Diaries: Torsdag 2. maj - Fishtail Lace Panel\nDagens firkant er et klassisk hulmønster, strikket over 6 pinde. Det er meget pænt, men det er ikke så inspirerende, synes jeg.\nJeg er blevet grebet af Sanquhar mønstrene og er i gang med en hue til CB.\nDet går forbløffende hurtigt, skønt jeg skal sno garnet mange gange for at der ikke skal blive for mange løse tråde. Og så har jeg valgt at prøve mine ny-indkøbte strømpepinde i sort(!) kulstof materiale.\nDe ser lækre ud, men egner sig ikke helt godt til sort garn :-)\nIndsendt af Kristina Jensen kl. 16.12


RIGSPOLITICHEFEN AFDELING A Polititorvet København V Telefon Telefax - PDF\nRIGSPOLITICHEFEN AFDELING A Polititorvet København V Telefon Telefax\nDownload "RIGSPOLITICHEFEN AFDELING A Polititorvet 14-1780 København V Telefon 33 14 88 88 - Telefax 33 43 00 06"\n1 RIGSPOLITICHEFEN AFDELING A Polititorvet København V Telefon Telefax Rapport om Rigspolitiets fact-finding mission i november 2000 til de baltiske lande vedrørende kvindehandel Indledning Det er i efteråret 2000 besluttet, at dansk politi skal foretage systematisk, politimæssig monitering af forhold, der kan sættes i forbindelse med kvindehandel, således at der skabes mulighed for en mere systematisk, offensiv og fremadrettet politimæssig indsats. Kvindehandel indeholder i sin natur ofte elementer af grænseoverskridende, organiseret kriminalitet, og den danske beslutning om at intensivere indsatsen mod kvindehandel indebærer bl.a., at dansk politi vil bidrage til en forstærket international indsats på området. Som led i den forberedende planlægning af den intensiverede indsats mod kvindehandel har medarbejdere fra Rigspolitiet foretaget en fact-finding mission til de baltiske lande i november De herved fremkomne oplysninger vil indgå i overvejelserne angående struktureringen af den fremtidige danske indenlandske og internationale indsats, herunder en forstærket indsats på området i regi af Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region, som Danmark overtager formandsskabet for pr. 1. januar Rigspolitiets medarbejdere, der deltog i fact-finding missionen til Estland, Letland og Litauen, har haft samtaler med retshåndhævende myndigheder og andre offentlige myndigheder samt NGO er ( non govermental organisations i form af private sociale hjælpeorganisationer m.v.) med henblik på at belyse de baltiske landes retsgrundlag og retshåndhævelse vedrørende kvindehandel samt omfanget og karakteren af kvindehandel fra Baltikum. Der er i denne rapport ikke foretaget en nærmere definition af kvindehandel. Der findes en række internationale definitioner af menneskehandel og kvindehandel. Som et fællestræk i definitionerne af kvindehandel indgår udnyttelse af kvinder i form af fortjeneste ved disse kvinders seksualitetsudøvelse. Det er endvidere et fællestræk, at det i defintionsmæssig sammenhæng er uden betydning, hvorvidt de forurettede kvinder frivilligt indgår i de omhandlede aktiviteter. C:\_TEMP\_rapport om baltisk fact-finding mission ang kvindehandel.doc\n2 Dansk ret omhandler ikke direkte kvindehandel, men den danske straffelovgivning indeholder bestemmelser, som kriminaliserer forskellige handlinger, der fremmer eller udnytter kønslig usædelighed. Prostitutionsudøvelse er ikke strafbart i sig selv efter dansk ret hvilket er i modsætning til situationen i mange andre lande - men udenlandske prostituerede, der udøver deres erhverv i Danmark, vil ofte overtræde den danske udlændingelovgivning i form af ulovligt ophold m.v., hvortil kommer, at den danske udlændingelovgivning gør det muligt at straffe de, som yder bistand til ulovlig indrejse og/eller ophold i Danmark. Ved udarbejdelsen af denne rapport er der taget udgangspunkt i de internationale definitioner af kvindehandel, men der er ikke foretaget en nærmere præcisering i relation til emne og begrebsapparat, idet rapportens hovedformål har været at tegne et bredt billede af situationen. Det skal dog fremhæves, at rapporten er udarbejdet ud fra et retshåndhævelsesmæssigt synspunkt, hvorfor kvindehandelens konsekvenser i relation til sociale og etiske forhold m.v. kun indgår indirekte i rapporten. Rapportens retshåndhævelsesformål medfører endvidere, at rapporten i relation til kildekritik m.v. er udarbejdet i henhold til internationale normer for kriminalitetsanalyse. Der er således ikke tale om en videnskabelig rapport. De tilvejebragte oplysninger fra baltiske myndigheder og NGO ere gør det muligt at tegne et omrids af situationen indenfor kvindehandel i relation til baltiske kvinder. Billedet er imidlertid ikke fuldstændigt og behæftet med usikkerhed. En hovedårsag hertil er udover de ovennævnte faktorer - at de kontaktede lokale myndigheders kendskab til konkrete sager har været forholdsvis begrænset, mens NGO erne i sagens natur kun har mødt en mindre og formentlig ikke repræsentativ del af de kvinder, der har været prostituerede eller på anden måde er blevet seksuelt udnyttet i udlandet. Estland Estisk ret omhandler ikke direkte kvindehandel, men alfonseri og rufferi er strafbart, ligesom det er ulovligt at yde bistand til ulovlig grænsepassage,. Myndigheder og NGO er har oplyst, at de har kendskab til relativt få konkrete sager. Ingen af de adspurgte kilder har formået at give et sikkert skøn angående antallet af kvinder, der udrejser fra Estland med det formål at arbejde som prostituerede i udlandet, men der er tale om et relativt stort antal. Kilderne har ikke kunnet afvise, at rekruttering af kvinder med henblik på seksuel udnyttelse i udlandet finder sted under tvang, men det er den generelle opfattelse, at dette kun sker i et begrænset antal sager. 2\n3 De fleste kilder har oplyst, at rekruttering af kvinder til prostitution i udlandet i stor udstrækning foregår gennem annoncer i aviser og blade. Disse annoncer lover kvinderne legalt arbejde til høje indtægter i udlandet. Rekruttering kan endvidere f.eks. foregå ved, at estiske alfonser videresælger prostituerede til udenlandske alfonser eller ved, at udenlandske alfonser selv kommer til Estland og rekrutterer kvinder. Der er typisk ikke megen tvivl om, at kvinderne er bekendt med, at de skal arbejde som prostituerede. Dog er det næppe samtlige kvinder, der reflekterer på annoncer, som er bekendt med deres fremtidige erhverv. Ingen af kilderne kunne give et bud på hvor stor en andel af kvinderne, der bliver bedraget på denne vis. Den positive viden om arbejdets reelle karakter vurderes at være særligt udbredt blandt de kvinder, der kommer til Skandinavien, mens flere af de kvinder, der kommer til Polen og Tyskland, vurderes at blive bedraget. Det er generelt påpeget af kilderne, at kvinder af russisk etnisk oprindelse i særlig høj grad rekrutteres til prostitution. Finland og Sverige er ifølge flere kilder de største aftagere af kvinder fra Estland. Nogle kilder angiver, at det primært er kvinder af russisk etnisk oprindelse, der tager til Sverige. Danmark nævnes også som modtageland, men der er ikke enighed blandt kilderne om vigtigheden af Danmark som destination. Tyskland, Holland og Spanien nævnes som andre modtagerlande. Polen nævnes dels som transitland, dels som modtageland. De kvinder, der tager til Skandinavien, udrejser oftest via færger til Helsinki eller Stockholm, mens de kvinder, der skal til sydligere destinationer, udrejser med busser eller biler. Normalt følges kvinderne af en controller og/eller sammen med andre kvinder, der skal være prostituerede i udlandet, men der er også eksempler på, at kvinder rejser alene. Generelt loves kvinderne større udbytte og bedre forhold, end de reelt får i udlandet. Nogle kilder har endvidere berettet om brug af tvang i ankomstlandet. Grovere former for udnyttelse skulle især være udbredt i Holland og Spanien. De retshåndhævende myndigheder har ikke været i besiddelse af oplysninger om kvinder, der er blevet udsat for en egentlig handel mellem to alfonser, men til gengæld foreligger der oplysninger om, at nogle kvinder efter at være kommet tilbage til Estland meget hurtigt returnerer til udlandet. Kildernes informationer om eventuel organisering af kvindehandel fra Estland er primært baseret på formodninger. Flere kilder har den opfattelse, at der er tale om kriminalitet af organi 3\n4 seret tilsnit, men der er ikke enighed om, hvorledes organiseringen finder sted. Generelt er det kildernes opfattelse, at kvindehandel i vidt omfang foregår via lokale alfonser, der har kontakter i udlandet, til hvem de sælger deres mest attråværdige prostituerede. Endvidere er det en generel opfattelse, at de mest professionelle alfonser, der ofte er af russisk etnisk oprindelse, rekrutterer professionelle prostituerede til at arbejde i udlandet, mens de mere uerfarne alfonser, der mangler et netværk, i højere grad lover ikke-prostituerede kvinder legale jobs i udlandet. Det menes ikke umiddelbart, at bagmænd til kvindehandel er involveret i anden kriminalitet, såsom f.eks. smugling af narkotika. Letland Menneskehandel er kriminaliseret i den lettiske straffelov med en strafferamme på op til fire års fængsel. Under skærpende omstændigheder (berigelsesmotiv eller unge under 18 år) stiger strafferammen til fængsel i op til ti år, mens de groveste tilfælde (organiseret kriminalitet eller børn under 14 år) straffes med otte til femten års fængsel. Straffebestemmelsen omfatter både legale og illegale ind- og udrejser samt (transit-)ophold i alle lande. Kildernes vurderinger af omfanget af kvindehandel fra Letland har som følge af manglende data været meget upræcise, men kriminaliteten vurderes generelt at være forholdsvis omfattende. De retshåndhævende myndigheder har oplyst, at man først registrerede problemet i Det formodes, at problemet siden er vokset til at omfatte tusindvis af kvinder, men det påpeges dog samtidigt, at der de seneste år er blevet stadig større opmærksomhed omkring problemet. Rekrutteringen af kvinder til prostitution i andre lande foregår blandt andet gennem avisannoncer. I disse annoncer loves kvinderne arbejde som eksempelvis dansere i et ikke nærmere specificeret vestligt land. Andre gange rekrutteres kvinderne af deres ægtefæller, af bekendte eller i natklubber. Der er oplysninger om, at også Internettet bruges til rekruttering. Antallet af kvinder, der ikke fra starten er klar over, at et sådan job med stor sandsynlighed indebærer prostitutionsudøvelse, menes at være ganske begrænset. Motivet til, at nogle kvinder selv søger til udlandet, angives bl.a. at være håb om at opnå en højere levestandard. Udsigten til let tjente penge tiltrækker ifølge politikilder især unge kvinder (19-22 år) fra meget fattige kår, primært fra den sydlige og russisk dominerede del af Letland, hvor der er ringe udsigt til fast arbejde. 4\n5 Det menes generelt ikke, at direkte tvang benyttes som middel til at rekruttere kvinder. Der er dog tilfælde, hvor kvinder tvinges af sted mod deres vilje, idet der eksempelvis fremsættes trusler mod deres familie. Mange kvinder bliver efter ankomsten til udlandet ikke behandlet og betalt så godt, som de er blevet lovet. I relation til destinationer udpeges særligt Tyskland og Skandinavien som udbredte rejsemål. Lande som Storbritannien, Holland, Spanien, Italien, Grækenland, Cypern, Schweiz og Island angives som andre mållande. Der kan ikke tegnes et entydigt billede af, hvorledes rejserne til udlandet forgår. En udrejsemåde består i, at kvinderne flyver i små grupper og til tider under ledsagelse af en controller til destinationen. De retshåndhævende myndigheder har identificeret et rejsemønster, som kaldes Den Spanske Rute. På første trin af denne rute køres kvinderne i bus fra Letland til enten Berlin eller Frankfurt. Nogle af kvinderne bliver sat af og afhentet af lokale aftagere i Tyskland, men resten af kvinderne fortsætter i personbil (eventuelt sammen med andre, der har opholdt sig i Tyskland i en periode) til Spanien, hvor de ofte afleveres i Alicante. En del kvinder rejser også fra Tyskland til andre lande med tog, bil, turistbus, fly eller færge, men der foreligger ikke oplysninger om et fast rejsemønster til de skandinaviske lande. Kvinderne opholder sig typisk i ca. et halvt år i udlandet, før de vender hjem. De bliver ofte kun hjemme i kort tid, før de tager af sted igen. Kvindehandel menes delvist at kunne betegnes som en form for organiseret kriminalitet, der i praksis udøves af netværk. Organiseringsgraden menes at være blevet mindre, idet lettiske statsborgere har fået friere indrejsemuligheder til en række lande, herunder Danmark. Det lettiske politi har i nogle tilfælde undersøgt avisannoncer indsat af lettiske annoncører hvori der søges babysittere, tjenestepiger, dansere eller lignende til arbejde i udlandet. Personer af russisk etnisk oprindelse menes at være meget involveret i kvindehandel til Tyskland, hvilket forklares med, at der i Tyskland er en meget stor gruppe russere, som har dannet basis for et netværk af kontakter til russisktalende grupper i Letland. Nogle politikilder er overbevist om, at de personer, der bringer kvinder til Tyskland, også er involveret i narkotikakriminalitet samt smugling af våben og cigaretter. Andre politikilder er af den opfattelse, at kvindehandel giver så stort et udbytte, at anden kriminalitet ikke er attraktiv. 5\n6 Litauen Menneskehandel er kriminaliseret i den litauiske straffelov med en strafferamme fra fire til otte års fængsel. Under skærpende omstændigheder (gentagelsestilfælde, mindreårige, begået af flere i forening eller af en særlig farlig recidivist) er strafferammen fra seks til tolv års fængsel. Litauen har modtaget i alt 661 udviste litauiske kvinder fra 26 lande i Kvindernes alder har typisk været mellem 25 og 35 år, og det skønnes, at op mod 1/3 er blevet udvist som følge af, at de har arbejdet som prostituerede. Myndighederne er i øvrigt tilbageholdende med at give et bud på omfanget af kvindehandel fra Litauen. NGO er vurderer, at der er tale om mere end kvinder årligt. Det vurderes, at kvindehandel har taget til i omfang, siden Litauen blev selvstændigt. Nogle NGO er betegner ligefrem området som en industri. Kvinderne rekrutteres ved hjælp af annoncering i dagblade, annoncemagasiner og via Internettet samt ved personlig kontakt til de prostituerede eller unge kvinder på diskoteker, barer og lignende steder. Annoncerne tilbyder arbejde i udlandet som tjener i barer, danserinde, babysitter eller rengøringsassistent, men der er generel enighed om, at der som følge af mediedækning af fænomenet er et udbredt kendskab til, at annoncerne i realiteten handler om hvervning til prostitution. Det forlyder endvidere, at kvinder, der bliver rekrutteret uden viden om arbejdets sande natur, ofte får de reelle oplysninger, når de er kommet over grænsen til Polen, hvorefter de (mere eller mindre frit) kan vælge at vende tilbage eller følge med. De professionelle prostituerede i Litauen menes helt sikkert bekendte med arbejdets natur, når de bliver forsøgt rekrutteret med tilbud om arbejde i udlandet. Det forlyder, at det er de ressourcestærke prostituerede, der tager til udlandet for at tjene penge, mens de mindre ressourcestærke prostituerede bliver hjemme. Ifølge oplysninger fra de retshåndhævende myndigheder i Litauen foregår rejsen til udlandet oftest i personbiler eller turistbusser især når turen går til Tyskland via Polen. Men det sker også, at kvinderne rejser til udlandet med færge eller fly. Under udrejsen bruger litauiske statsborgere normalt deres eget pas, fordi de uden videre kan rejse som turister, mens kvinder fra Rusland, Hviderusland og andre lande rejser på andre personers ægte pas, ligesom falske pas også er konstateret anvendt. 6\n7 Tyskland anses som det væsentligste modtageland. Polen er et væsentligt transitland på vej mod Tyskland. Fra Tyskland distribueres nogle af kvinderne til andre europæiske lande, især Spanien og Holland samt Israel. Der er meget delte meninger om Danmark og de øvrige skandinaviske lande som mållande. Nogle angiver, at Skandinavien er attraktiv som destination, mens andre vurderer, at de skandinaviske lande er lavt prioriteret som modtagerlande. De fleste kvinder får en mindre indtægt og dårligere forhold end lovet. Der er oplysninger om, at vold, voldtægt og trusler bruges som disciplineringsmiddel. Opholdet i udlandet varer ifølge kilderne fra en måned og op til et år. Varigheden afhænger blandt andet af, om den udenlandske alfons mener, at kvinden tjener nok penge, og om hun bliver opdaget af de lokale myndigheder. Kilder fra de retshåndhævende myndigheder angiver, at der er lille risiko og stor fortjeneste ved kvindehandel. Fortjenesten skønnes mindre, hvis kvinden lokkes til udlandet under falske forudsætninger, fordi man risikerer, at hun vil være besværlig og måske slet ikke kan fungere som prostitueret. Det er den generelle vurdering, at der eksisterer netværk mellem gerningsmænd i Litauen og udlandet, som udnyttes til kvindehandel. Kilderne er uenige angående spørgsmålet om, hvorvidt gerningsmænd til kvindehandel er engagerede i andre former for kriminalitet. Konklusion I såvel Estland som Letland og Litauen er fænomenet kvindehandel erkendt som et samfundsmæssigt og kriminalitetsmæssigt problem. Omfanget af kvindehandel fra de baltiske lande har ikke kunnet nærmere præciseres. Der er dog under alle omstændigheder tale om et betydeligt antal baltiske kvinder, der virker og udnyttes som prostituerede i udlandet. Det forekommer endvidere, at kvinder af russisk etnisk herkomst udgør en forholdsvis stor andel af disse kvinder. 7\n8 Rekruttering foregår i alle tre lande enten indirekte (men dog forholdsvis åbent) for eksempel ved annoncering eller ved direkte kontakt, f.eks. ved personlig henvendelse i barer og natklubber. For mange baltere er det i sig selv attraktivt at komme til udlandet, og selv om kvinderne generelt er bekendt med, at tilbud om visse typer af arbejde i udlandet reelt betyder, at der er tale om prostitution, bliver et ikke nærmere angivet mindretal vildledt. En betydelig større del af kvinderne er vidende om, at de skal arbejde som prostituerede, men kvinderne er ikke altid i stand til at forudse, at leveforhold og indtjeningsmuligheder vil være ringere, end de stilles i udsigt. Kvinderne transporteres ofte til udlandet i busser eller personbiler. Dette gælder navnlig kvinderne fra Litauen og Letland, hvorimod kvinderne fra Estland ofte rejser med færge til skandinaviske destinationer. Fly anvendes i mindre grad. Det forekommer jævnligt, at der er controllere, som følger kvinderne under rejsen. Den primære destination for kvindehandel varierer en smule fra land til land, men i alle tilfælde nævnes Tyskland som et vigtigt modtagerland. Andre væsentlige destinationer er Holland og Spanien. Polen fungerer primært som transitland, men der er også eksempler på, at Polen fungerer som modtageland. Sverige og Danmark blev i alle tre lande udpeget som væsentlige nordiske destinationer, men der er stor uenighed blandt kilderne om, hvor vigtige disse markeder er på europæisk plan. Finland er den primære aftager af estiske prostituerede. Handel med kvinder fra de baltiske lande har delvis karakter af international organiseret kriminalitet. Generelt er det opfattelsen, at kvindehandel i praksis udøves af netværk af mindre lokale grupper, som opholder sig i deres respektive hjemlande og har personlige kontakter i modtagelandet. Sådanne netværk består bl.a. af lokale grupper bestående af personer af russisk etnisk oprindelse, som udnytter kontakt til russiske grupper i andre lande, særligt i Tyskland. I et vist omfang menes personer, der er involveret i kvindehandel, tillige at være involveret i anden form for grænseoverskridende kriminalitet, herunder smugling af højt beskattede varer og narkotikakriminalitet. 8\n9 Muligheder for forstærket indsats På baggrund af fact finding missionens undersøgelsesresultater synes der at være grundlag for tage initiativer af international karakter, herunder i regi af Task-Force on Organized Crime in the Baltic Sea Region, til dels en forstærket præventiv indsats, hvor kvinder, der er potentielle ofre for kvindehandel, oplyses og advares om kvindehandel (hvilken indsats formentlig primært bør udmøntes i kvindernes hjemlande), dels en forstærket international retshåndhævende indsats, hvor handelsveje og implicerede kriminelle netværk kortlægges og afdækkes med det sigte at iværksætte samordnede indsatser i de berørte lande. 9\nRIGSPOLITICHEFEN Dato: 12. juni 2001 AFDELING A Polititorvet 14-1780 København V Telefon 33 14 88 88 - Telefax 33 43 00 06 Redegørelse vedrørende aktuel status for den politimæssige indsats mod kvindehandel


Connies Corner: Så har jeg mit kamera igen\nSå har jeg mit kamera igen\nHej igen - efter lang tids pause er jeg klar igen. Mit kamera kom tilbage i går efter en længere tids ferie - nærmere betegnet fra 21. juli - hos en reparatør i Nordjylland. Benævnte reparatør var endda så venlig at returnere kameraet UDEN taske, lader, ekstra batteri, beskyttelse til linse, håndrem, ekstra memory card. ´Prøv lige at spørge om jeg blev glad..... nej det gjorde jeg ikke.\nMen ellers går tiden med at passe min søn Martin. Han blev opereret i sidste uge for en byld lidt over endetarmen. Han kan kun gå/stå eller ligge, men vi skal til endnu en kontrol i morgen, så håber vi det snart løser sig. Såret driller en del og bløder tit og ofte - især ved toiletbesøg. Men forhåbentlig er det snart ovre.\nMens han blev opereret og i tiden efter fik jeg strikket en masse. Jeg blev færdig med Prism-sokkerne og fik også lavet en test-sok til Pia - jeg kan k un sige GLÆD jer - de er hammer flotte.\nJeg strikke også på Karen Noe's Stinna-bluse - men det er ligesom om at jeg ikke når så meget i øjeblikket. Har også startet mine kniplehold op igen, det kræver også en masse. Jeg skal jo også snart til strikkefestival og jeg glæder mig helt vildt. Det bliver bare spændende. Jeg håber bare at Martins bagdel arter sig godt igen på det tidspunkt.\nskrevet af Connie kl. 12:24:00 PM


Lejebolig: Lejlighed til leje i Nærum. 30 m2 Lejlighed udlejes i Nærum Rundforbivej\nDanmark største boligportal! 74.753 annoncer lige nu...\n180 graders udsigt direkte ud over Øresund!: En utrolig sjælden udbudt lejlighed med en af de absolut bedste beliggenheder direkte ud til Øresund. Du bydes velkommen i en god entre med fordelings gan...\nByttebolig: 128 m2 byttebolig til leje i 2850 Nærum: Du kan udelukkende få denne bolig hvis du har en relevant lejebolig at bytte med.128 m2 byttebolig til leje i 2850 Nærum 4 værelser\nByttebolig: 94 m2 byttebolig til leje i 2850 Nærum: Du kan udelukkende få denne bolig hvis du har en relevant lejebolig at bytte med.94 m2 byttebolig til leje i 2850 Nærum 4 værelser\nPris: 8.708 kr.\nByttebolig: 67 m2 byttebolig til leje i 2850 Nærum: Du kan udelukkende få denne bolig hvis du har en relevant lejebolig at bytte med.67 m2 byttebolig til leje i 2850 Nærum 2 værelser\nByttebolig: 70 m2 byttebolig til leje i 2850 Nærum: Du kan udelukkende få denne bolig hvis du har en relevant lejebolig at bytte med.70 m2 byttebolig til leje i 2850 Nærum 3 værelser


Kulturområde Alle Børn, unge og kultur COVID-19 Idræt Kultur Kultur- og kunststøtte Kulturarv Kultursamarbejde og -aftaler Medier Ministeren Om Kulturministeriet Ophavsret Uddannelse Uddannelse og folkeoplysning\nÅrstal Alle 2024 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016 2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 2002 2001 2000 1999 1998 1997 1996 1995\nKulturpengene 2008 udgives af Kulturministeriet og rummer de samlede budgetterede offentlige udgifter, der i 2008 er afsat til kulturelle formål i Danmark.\nUndersøgelse af Kunstrådet\nUndersøgelsen ser på, hvordan loven og intentionerne bag den er blevet indfriet i det første Kunstråds periode.\nKultur , Kultursamarbejde og -aftaler\nFormålet med dette inspirationskatalog er at vise, hvordan forskellige kulturinstitutioner og kulturaktører har valgt at opsøge nye brugergrupper og skabe nye former for oplevelser for brugerne gennem inddragelse og/ eller indsamling af viden om brugerne.\nKulturministeriets musikhandlingsplan 2008-2011 Nye Toner tager for alvor fat i grundlaget for den musikalske fødekæde og tilfører den musikalske udvikling 84 mio. kr. over de kommende fire år.\nBørn, unge og kultur , Kultur , Uddannelse og folkeoplysning\nInviting the world of sports - Masterplan for sportsåret 2009\nFormålet med masterplanen er at beskrive, hvordan Sportsåret 2009 kan være med til at styrke Danmarks brand internationalt gennem en koordineret kommunikations- og markedsføringsindsats.\nEt kulturpolitisk arbejdsprogram\nDer har tegnet sig nogle klare spor i det kulturpolitiske landskab siden 2001. Dette arbejdsprogram vil følge op på disse spor og pege frem i tiden.\nAndre udgivelser 2008\nEn opsamling på Kulturministeriets udviklingspulje Børn og unge i bevægelse\nBørn fortjener at have bedre mulighed for at dyrke idræt i deres nærmiljø og på de tidspunkter på dagen, hvor det passer dem.\nBørn, unge og kultur , Idræt\nKulturkontrakten nr. 2 / 2007\nTema: Arkitektur - Danmark tur/retur I juniudgaven af Kulturkontakten sætter vi fokus på arkitektur – både på danske arkitekters arbejde i udlandet og på udenlandske arkitekters projekter her i landet. Hvad er hemmeligheden bag danske arkitekters enorme succes i udlandet, og hvad betyder det, at udenlandske arkitekter i disse år nærmest invaderer Danmark? Vi har talt med tegnestuer, rådgivende ingeniørfirmaer og branchens organisationer.\nBørn, unge og kultur , Kultur , Kulturarv\nAndre udgivelser 2007\nKulturkontrakten nr. 1 / 2007\nBørn, unge og kultur , Kultur , Kulturarv , Medier , Uddannelse og folkeoplysning\nOphavsret i forbindelse med digitalisering af kulturarven\nI oktober 2006 nedsatte Kulturministeriet en arbejdsgruppe om digitalisering af kulturarven. Arbejdsgruppen har udarbejdet forskellige forslag til digitalisering af udvalgte, prioriterede dele af kulturarven.\nKulturarv , Medier


· Ansøgningsfrist 23. maj 2022\n· Institut for Elektroniske Systemer.\n· Ansøgningsfrist 25. maj 2022\nVed Institut for Elektroniske Systemer, Aalborg Universitet, er en stilling som kommunikationsmedarbejder eller journalist ledig til besættelse fra den 1. juni 2022 eller snarest derefter.\nApplication Manager til Aalborg Universitet\n· Ansøgningsfrist 29. maj 2022\nLæs videre herunder, hvis du trives i et job, hvor din dag er præget af afvekslende opgaver, hvor du med frihed under ansvar i samarbejde med kollegerne tilrettelægger arbejdet, så du kan medvirke til at sikre både udvikling og stabil drift af systemporteføljen. Jobbet er også interessant for dig, hvis du kan se dig selv som deltager i tværgående digitaliseringsprojekter, hvor du bidrager med din indsigt i domæne, system og teknologi. Hvis du har mod på at håndtere pludseligt opståede udfordringer og i øvrigt er tilpas nysgerrig til at prioritere en fortsat opdatering af dine kompetencer, er det også dig, vi leder efter. Vi har en fast fuldtidsstilling ledig som Application Manager til besættelse pr. 1. august 2022 eller snarest derefter.\nProjektadministrator til projektteamet ved Institut for Planlægning i København\nHar du lyst til at arbejde med projektøkonomi og administration af forskningsprojekter? Er du engageret og initiativrig, skarp til tal og kan kommunikere på både dansk og engelsk? Så er det muligvis dig, vi søger! Ved Institut for Planlægning på Aalborg Universitet søger vi projektadministrator til en fast stilling med opstart 15. august 2022 eller snarest derefter. Som projektadministrator på Institut for Planlægning bliver du en del af instituttets sekretariat, som består af en bred gruppe af administrativt personale, som alle arbejder med supportopgaver til understøttelse af instituttets kerneaktiviteter; forskning, uddannelser og vidensamarbejde. Du vil have din primære tilknytning til instituttets projektteam, der i tæt samarbejde med instituttets videnskabelige personale er ansvarlige for at administrere instituttets forskningsbevillinger. Arbejdsstedet er i København, men Institut for Planlægning er lokaliseret i både Aalborg og København, hvorfor der i stillingen kan forventes rejseaktivitet til Aalborg.\nProjektøkonom til controlling og rådgivning på BUILD i København\nHar du mod på at styre store nationale og internationale projekter i mål? Er du god til at rådgive? Vil du også være med til at gøre en forskel inden for bæredygtighed, byggeri og livskvaliteten i både by og land? Så er denne stilling måske noget for dig. Velkommen til BUILD - Institut for Byggeri, By og Miljø. Hos BUILD arbejder vores godt 300 forskere på løsninger til det 21. århundrede største udfordringer ved at forske i alt fra urbanisering, ressourceknaphed, højhusbyggeri til infrastruktur og mikroplast. Det er et stort ansvar og en kæmpe opgave, da byggeri og byer har massiv indvirkning på jordens klima. Bygninger står fx for ca. 40% af vores samlede CO2-udlening, og byggeriet anvender 40% af vores energi, 40% af vores materialer, 33% af vores vandressourcer, samt tilskrives 30% af vores affald. Derfor er udvikling af viden, uddannelse og nye værktøjer helt afgørende for den grønne omstilling, og her er BUILD et fagligt fyrtårn. Men vi mangler dig til at få vores projekter i mål inden for budget. BUILD er en del af Aalborg Universitet og vores økonomiteam sidder både i Aalborg og København, men du vil blive tilknyttet vores kontor i København.\nLægeuddannelsen på Aalborg Universitet er i vækst og antallet af studerende på kandidatuddannelsen i medicin er stigende. Vi har derfor brug for at udvide vores studiesekretariat og søger en studiesekretær som brænder for studieadministrative opgave og som gerne vil være med til at sikre gode rammer for studerende og undervisere, samt skabe et godt fundament for flere læger i Nordjylland. Stillingen er på 37 timer pr. uge og ønskes besat fra 1. august 2022.\n· Ansøgningsfrist 31. maj 2022\nVi er nu midt på foråret, så eksamensperioden og sommeren nærmer sig med hastige skridt. Det samme gør evt. afslutningen på din uddannelse. Du har måske endnu ikke overvejet, hvad der skal ske efter eksamenerne? Eller måske har den friske forårsluft inspireret dig til også at søge luftforandringer i dit job? Uanset hvilken situation du står i, er her en fantastisk mulighed for dig: Til Cloud-teamet, som er en del af AAU’s IT-organisation, IT Services (ITS), leder vi i øjeblikket efter en skarp, nyuddannet udvikler. Cloud-teamet udvikler Microsoft Azure-baserede løsninger. Løsningerne er såvel system-integrationer som webapplikationer.\n· Institute for Advanced Study in Problem Based Learning\nVed Aalborg Universitet (AAU) opslås to fuldtidsstillinger som digital læringskonsulent til besættelse pr. 1. august 2022 eller snarest derefter.\nMedarbejder til styring af drifts- og projektøkonomi hos Studieservice ved Aalborg Universitet\nBrænder du for økonomistyring, hvor du kan være med til at skabe overblik over langvarige og komplekse projekters økonomi? Vil du være med til at understøtte økonomistyringen i projekterne i Studieservice og skabe sammenhængen mellem projektøkonomi og driftsøkonomi? Så har vi en nyoprettet stilling til besættelse den 1. september 2022 eller snarest derefter, hvor vi søger en erfaren medarbejder til styring af drifts- og projektøkonomi.\nEr du struktureret og kan lide at planlægge og organisere tværgående projekter? Har du flair for budgetplanlægning og projektkoordinering og kan du tænke dig en hverdag med et bredt samarbejde med forskere, bevillingsgivere og andre interessenter indenfor det bæredygtige byggeri? Så er du måske vores nye projektkoordinator. Stillingen ønskes besat 01.08.2022 eller snarest muligt derefter. Stillingen er for 2 år med mulighed for forlængelse.\nStudiesekretær til studieteamet ved Institut for Planlægning i København (2022-224-04625)\nTil studiesekretariatet ved Institut for Planlægning på Aalborg Universitet i København søger vi en erfaren og engageret studiesekretær. Stillingen er en fast fuldtidsstilling til besættelse 15. august 2022 eller snarest derefter. Stillingen indeholder dels studieadministration af et antal uddannelser på instituttet og dels nogle mere generelle, tværgående og koordinerende studieadministrative opgaver. Institut for Planlægning er en dynamisk arbejdsplads i konstant udvikling, så med de rette kompetencer og blik for optimering og udvikling har du mulighed for at sætte dit eget præg på stillingen. Dit arbejdssted vil være i Sydhavnen i København med et tæt samarbejde med studieteamet i Aalborg, hvortil der kan forventes lidt rejseaktivitet.\nHar du lyst til at indgå i økonomiteamet ved Institut for Planlægning på Aalborg Universitet? Er du udpræget serviceminded, detaljeorienteret, skarp til tal og kan du kommunikere på både dansk og engelsk? Så er det muligvis dig, vi søger til et barselsvikariat! Ved Institut for Planlægning på Aalborg Universitet søger vi en initiativrig, engageret og ansvarsbevidst økonomimedarbejder til et barselsvikariat med opstart 15. august 2022 eller snarest derefter. Stillingen er som udgangspunkt på 37 timer/uge, men kan reduceres, hvis du ønsker færre timer. Som økonomimedarbejder ved Institut for Planlægning bliver du en del at instituttets sekretariat, som består af en bred gruppe af teknisk administrativt personale, som alle arbejder med administrative supportopgaver til understøttelse af vores kerneaktiviteter; forskning, uddannelse og videnssamarbejde. Du vil indgå i økonomiteamet, som fagligt ledes af instituttets økonomiansvarlige og du vil referere til instituttets sekretariatsleder. Institut for Planlægning har medarbejdere og studerende i både Aalborg og København.\nAkademisk MVolt projekt medarbejder i effektelektronisk laboratorie, Aalborg Universitet\n· Ansøgningsfrist 8. juni 2022\nTil AAU Energy søges en akademisk medarbejder til en stilling med start fra 1. juli 2022, eller hurtigst muligt herefter med en varighed på 2 år. Der er tale om en fast stilling på 37 timer ugentligt. AAU Energy har en international profil og arbejder med grøn og vedvarende energi indenfor både elektrisk, termiske og mekatroniske løsninger. AAU Energy har campus i både Aalborg og Esbjerg, men denne opslåede stilling er til besættelse i Aalborg. AAU Energy har cirka 300 ansatte af mange nationaliteter, heraf 25 administrative medarbejder, og der er løbende omkring 50-70 gæsteforskere fra hele verden tilknyttet instituttet. Både forskning og undervisning leveres på højt internationalt niveau, og både værksteder og laboratorie-faciliter er i verdensklasse.\nTEKNIKER VED INSTITUT FOR KEMI OG BIOVIDENSKAB\n· Ansøgningsfrist 9. juni 2022\nVed Institut for Kemi og Biovidenskab, Aalborg Universitet er en stilling som tekniker ledig til besættelse pr. 01.07.2022 eller snarest derefter. Stillingen er på 18,5 ugentlige timer. Institut for Kemi og Biovidenskab leverer banebrydende forskning og undervisning inden for bioteknologi, biologi, miljøvidenskab, kemi og kemiteknologi. Vores forskning og vidensamarbejder løser væsentlige problemstillinger til gavn for samfundet, og gennem forskningsbaseret undervisning uddanner vi selvstændige, samarbejdsmindede og løsningsorienterede bachelorer, kandidater og PhD’er.\n· Aalborg Universitet København\nKommunikationsmedarbejder – SoMe og digital markedsføring\n· Ansøgningsfrist 16. juni 2022\nEr du god til at udvikle, planlægge og producere målgruppeorienteret indhold til sociale medier og web? Og kan du designe, udføre og evaluere digitale markedsføringskampagner? Aalborg Universitet (AAU) søger en kommunikationsmedarbejder til Team Digital i vores centrale kommunikationsafdeling med start 1. august 2022 eller snarest derefter. Du får ansvaret for AAU’s overordnede Facebook- og LinkedIn-sider og kommer til at formidle content til forskellige målgrupper, fx nuværende studerende, potentielle studerende og forskellige samarbejdspartnere. Derudover bliver du en del af vores kampagnegruppe, som samarbejder tæt med et eksternt bureau omkring markedsføring af vores uddannelser.\n· Ansøgningsfrist 19. juni 2022\nITS tilbyder en varig ansættelse, hvor du de første 1 1/2 år følger et graduate program. Graduate programmet starter 1. september 2022 og varer 1½ år. Forløbet består af en kombination af egne opgaver, sidemandsoplæring samt mentorforløb.


Fakta omkring håndbagage: Hvad du bør vide | Easy Airport Parking\nFør du som passager endelig må gå om bord i dit fly, skal du igennem sikkerhedskontrollen. Det er ofte et ubekvemt nåleøje. Især i hovedrejsetiden, som f.eks. i sommerferien, får du brug for en god portion tålmodighed. Vi anbefaler dig at være i lufthavnen tidligt, så du har en god tidsbuffer. Så behøver du heller ikke at blive nervøs, hvis sikkerhedskontrollen igen tager lidt længere tid. Forsinkelser, der forårsages af andre medrejsende, har du ganske vist ingen indflydelse på, men med nogle enkle tips og tricks vedrørende din håndbagage kan du sænke dit stressniveau ved sikkerhedskontrollen væsentligt.\nHvordan pakker jeg min håndbagage bedst muligt?\nLufthavne er udstyret med topmoderne teknik, som gennemlyser håndbagage og uden problemer detekterer selv meget små genstande tæt på kroppen eller i tasker. Det kan imidlertid ske, at personalet ved sikkerhedskontrollen opfordrer dig til at åbne enkelte bagagestykker for at foretage en grundig efterkontrol. Herefter gennemsøges håndbagagen manuelt af personalet. Som regel kan personalet dog uden problemer identificere kritiske objekter på skærmene.\nFor at spare tid ved sikkerhedskontrollen er det absolut nødvendigt, at du pakker din håndbagage på en smart måde. Sørg for, at bærbare computere, smartphone og andre elektroniske enheder er lette at få fat i, for dem skal du alligevel tage frem og lægge i sikkerhedsbeholderne til røntgenscanning på båndet. Det samme gælder for væsker. De bliver også kontrolleret separat, og det er bedst at lægge disse genstande så højt oppe som muligt i din håndbagage. På den måde undgår du at bruge lang tid på at rode og søge i din taske. Hvis du også har gaver med i din håndbagage, er det bedst at vente med indpakningen til efter landingen. Sikkerhedspersonalet i lufthavnen vil somme tider kræve, at de bliver åbnet, så det er muligt at se indholdet.\nBemærk venligst, at din håndbagage ikke må overskride standardmålene på 55 x 40 x 20 cm. Større genstande må du ikke tage med ind i flykabinen. Dette skal så indskrives ved check-in, hvilket medfører yderligere udgifter. I betragtning af flyselskabernes ofte horrible gebyrer, kan dette nemt lægge en spontan dæmper på den gode feriestemning.\nHvad må man tage med, og hvad må man ikke tage med? Forbudte genstande i håndbagagen!\nI henhold til EU-forordning er det forbudt at medbringe genstande om bord på et passagerfly, hvis de kan klassificeres som »farlige«. Dette er som hovedregel ikke et problem, da bestemmelserne er noget mere lempelige for rejsebagage, der indleveres før afgangen. På den måde kan du f.eks. transportere ting i din indleverede kuffert, som du ville blive nødt til at aflevere ved sikkerhedskontrol af håndbagagen. EU-forordningen kan dog ikke definere alle genstande, der betragtes som farlige. Derfor er det ved nogle genstande en skønssag, om de må medtages i håndbagagen. Dette skøn påhviler i det enkelte tilfælde sikkerhedspersonalet på kontrolstedet i terminalen.\nVed pakningen af din håndbagage skal du blot være opmærksom på, at alle genstande, der kan bruges som våben og såre andre om bord på et fly, ikke er tilladt. Hertil hører også værktøj, sportsudstyr og knive med en klinge på mere end 6 cm. Desuden kan neglesakse, neglefile og engangsbarberhøvle med lidt held klare sig igennem kontrollen. Dette er dog ikke garanteret, så hvis man har indskrevet bagage, er det bedre at placere disse genstande her.\nEl-apparater, væsker, medicin og toldvarer\nEl-apparater, som f.eks. bærbare computere, smartphones, tablets osv. er ukritiske og kan medtages i flyet. Det gælder naturligvis også for tilhørende ladekabler, hovedtelefoner, kameraer m.m. Forskrifterne for væsker er derimod væsentligt strengere, da de kan udgøre en potentielt større fare. Det maksimale volumen for væsker i håndbagagen er 100 ml. Hvis du ønsker at medbringe væsker i håndbagagen, skal du opbevare dem i en gennemsigtig og lukbar plastpose. Læg den straks i sikkerhedsbeholderne sammen med de elektroniske enheder i forbindelse med sikkerhedskontrollen. Lad være med at vente på en opfordring hertil fra personalet. Det er også med til at spare værdifulde sekunder på din vej ind i flyet.\nHvis du bruger receptpligtig medicin, skal du under alle omstændigheder medbringe den i håndbagagen. I det usandsynlige, men ikke helt urealistiske tilfælde, at din kuffert går tabt, har du i det mindste stadig din medicin. Hvis du har den med i din håndbagage, bør du for en sikkerheds skyld også medbringe en attest fra din læge. Ellers kan der opstå problemer ved kontrollen eller ved den senere indrejse i et fremmed land. Receptfri medicin, som f.eks. hovedpinepiller, er ikke omfattet af denne bestemmelse. Hvilken medicin du for en sikkerheds skyld bør medbringe, kan du læse i vores Artikel om rejseapotek.\nBemærk: Alle relevante varer i forbindelse med toldbehandlingen, som f.eks. parfume, spiritus og cigaretter, er naturligvis omfattet af de almindelige toldbestemmelser. Spørg hellere, hvor mange varer du må ind- og udføre toldfrit, hvis du er i tvivl.\nFlyselskabernes flyve- og sikkerhedsbestemmelser\nReglerne for håndbagage er forskellige fra land til land, men flyselskaberne selv har også forskellige bestemmelser. Flyselskaber fra Nærøsten, som f.eks. Qatar Airways eller Oman Air, er f.eks. særdeles ømtålelige, når det gælder receptpligtig medicin og toldvarer. Sikkerhedsbestemmelserne hos europæiske flyselskaber er ganske vist strenge, men mere ukomplicerede end i Nærøsten. For russiske og asiatiske flyselskaber kan der gælde afvigende sikkerheds- og flyvebestemmelser.\nGenerelt kan det anbefales at gøre sig fortrolig med det pågældende flyselskabs og destinationslandets flyve- og sikkerhedsbestemmelser, før rejsen påbegyndes. Informationer hertil gives på luftfartsselskabernes hjemmesider og af Udenrigsministeriet.\nSomme tider strejker flyvelederne, somme tider er det personalet på jorden. Somme tider går kabinepersonalet og piloterne på gaden for at få bedre arbejdsbetingelser, så anmelder et luftfartsselskab insolvens.\nForventningens glæde før ferien fortaber sig ofte bare ved tanken om det uundgåelige: At pakke kufferten.


Skuespillere og filmhold var tæt på at blæse væk i ’Hvide Sande’ - TV 2\n3. maj. 2021, 06:02\nBlæsten nåede op på hård kuling i de første uger af optagelserne til 'Hvide Sande' i slutningen af juni og starten af juli 2020. Her ses skuespilleren Marie Bach Hansen. Foto: Martin Dam Kristensen / TV 2\naf Susanne Nielsen Vejrdata: Jens Ringgård Christiansen, jerc@tv2.dk\nBølgerne var oprørte i Vesterhavet, da de første optagelser til 'Hvide Sande' fandt sted i perioden 24. juni til 20. august. Her var vindstyrken op til 20 meter i sekundet i Ringkøbing-Skjern Kommune, som Hvide Sande hører under. Ved havet føltes blæsten endnu kraftigere. Foto: Martin Dam Kristensen / TV 2\nMarie Bach Hansen og Carsten Bjørnlund, der tidligere har spillet sammen i 'Arvingerne', ses i rollerne som undercoveragenterne Helene og Thomas i 'Hvide Sande'. Sommertøjet er dog det rene snyd, da temperaturerne under optagelserne slet ikke var til let beklædning. Foto: Henrik Ohsten / TV 2\nSkuespillerne måtte pakkes ind i store, tykke vinterjakker mellem hvert eneste take under optagelserne. Her ses Carsten Bjørnlund, Bodil Jørgensen og Marie Bach Hansen under en scene på stranden. Foto: Martin Dam Kristensen / TV 2\nKommunikation og planlægning er meget vigtige elementer under en filmoptagelse. Men produktionsholdet på 'Hvide Sande' kunne hverken bruge deres sædvanlige walkier eller vejrudsigten til noget. Vejret kunne ændre sig radikalt på bare ti minutter. Foto: Martin Dam Kristensen / TV 2


Iserit A/S ønsker at styrke vores kundeservice og søger derfor en Inspektør til snarest tiltrædelse til vores kontor i Nuuk. Der er tale om en selvstændig stilling med varierende arbejdsopgaver, herunder med ansvaret for den daglige drift og vedligeholdelse af boligmassen i Nuuk og de dertilhørende bygder.\nUdarbejdelse af drift- og vedligeholdelsesplaner.\nUdbud, kontraktudarbejdelse, tilsyn og byggeledelse på større og mindre renoveringsopgaver.\nDu er fortrolig med brugen af Microsoft Office Pakken, herunder Excel.\nTiltrædelse pr. 1. juli 2019 eller efter aftale. Vi venter gerne på den rette kollega.\nYderligere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til Fg. Driftsleder, Andreas Lorentzen, tlf.: + 299 36 30 04 / mail: alo@iserit.gl, eller til HR Chef, Betina B. Nornild tlf.: + 299 36 30 08 / mail: beb@iserit.gl. Se også stillingsopslaget på vores hjemmeside: www.iserit.gl\nMandag, den 10. juni 2019


Det kan lyde paradoksalt. Men en stor hindring for at rederierne kan sejle gennem Arktis er, at rederierne ikke lægger mærke til, at de kan sejle gennem Arktis og planlægger med muligheden. Det siger Maritime Service fra DMI.\nOffentliggjort: 18.05.12 kl. 10:37\nKig nu nordpå, synes sektionsleder i Maritime Service, Carsten Kofoed, at sige til rederierne. Det undrer ham, at rederierne ikke udnytter sejlads nord om Rusland som et billigere alternativ.\n"En stor udfordring er, at rederierne kigger på muligheden, men det kræver også en del planlægning og rigtig timing. Der er jo intet sparet ved at skibe ligger stille og venter på at isen smelter. Jeg ved ikke, hvad det koster at leje den isbryder, som russerne kræver, men Suez- og Panamakanalen koster jo også penge at sejle igennem," siger Carsten Kofoed i et interview til ShippingWatch.


Business Case #1: Portman Porteføljestyringssystem & Web API Business Case #1: Portman Porteføljestyringssystem & Web API\nAf Michael Gaihede, Manager | 21st of November 2017\nPortman til afkastberegninger\nEn stor dansk finansiel virksomhed har gennem en årrække brugt Portman porteføljestyringssystemet til at foretage afkastberegninger på en række porteføljer primært indeholdende værdipapirer.\nVed beregning af afkast for porteføljer hvor der indgår instrumenter i fremmed valuta, beregner Portman afkastet i lokal valuta ved at anvende periodens ultimo valutakurs. Da virksomheden imidlertid har månedlig regnskabsrapportering, opstår der regnskabsmæssige differencer, når afkastperioden er f.eks. 6 eller 12 måneder (fordi de månedlige valutakurser ikke stemmer med valutakursen efter 6 eller 12 mdr.).\nAf denne årsag etablerede man en selvstændig database, hvori man lagrede de månedlige afkast tillige med en række andre kundespecifikke data, til anvendelse ved øvrige beregninger og udarbejdelse af rapporter.\nFor at kunne tilgå og arbejde videre på data – både i Portman og i virksomhedens egen database – har virksomheden gennem en årrække udviklet et avanceret funktionsbibliotek i Excel (som VBA plug-in moduler).\nFra et Excel regneark kan man derfor gennemføre skræddersyede beregninger samt generere og indlæse data til efterfølgende rapportering.\nSelvom et stort antal funktioner i Excel modulerne læser og returnerer data udelukkende fra Portmans tabeller (f.eks. beregning af den procentvise kursændring mellem to datoer på et givet aktiv), er der ofte tale om kombinationer af data fra hhv. Portmans og virksomhedens egen database (implementeret som såkaldte SQL joins) – bl.a. for at undgå dobbeltregistrering af stamdata i virksomhedens database.\nPortman til håndtering af kundeinvesteringsporteføljer\nEn anden dansk finansiel virksomhed bruger også Portman, men til håndtering af et stort antal kundeinvesteringsporteføljer – herunder udarbejdelse af månedlige afkast-, beholdnings- og risikoopgørelser, som fremsendes per e-mail.\nVirksomheden har desuden selv udviklet et system, som rekvirerer en lang række oplysninger fra Portman, og er i stand til at kombinere disse porteføljedata med oplysninger fra andre systemer for bl.a. at kunne give et mere fyldestgørende engagement overblik.\nAnalyse af alternative scenarier\nHerudover, kan systemet anvendes til at foretage portefølje re-balancering- og omlægningssimulationer, hvorigennem alternative scenarier kan analyseres. Hvis en given re-balancering bliver lokaliseret og identificeret, kan systemet efterfølgende sørge for at afgive samlede allokeringsordrer til fondshandelssystemet og styring af de korrekte porteføljefordelinger.\nSystemet er udviklet i C#/.NET og bruger – ligesom det første system – SQL til at rekvirere relevante data fra Portmans database.\nLÆS MERE: Robotics Software\nPortman Web API\nIgennem længere tid har leverandøren af Portman – Vitec Aloc – foreslået sine kunder, at de fremadrettet skal anvende det såkaldte Portman Web API (Application Programming Interface) i stedet for at læse/skrive data direkte fra Portmans database ved brug af SQL.\nDet er der som udgangspunkt god mening i, da brugen af et API tillader leverandøren at ændre i databasens tabelopsætninger, navne, objektmodel m.v. uden, at det får nogle konsekvenser for systemets brugere – herunder andre systemer som henter data fra Portman (i det omfang at kun API’et bruges).\nAPI til indlæsning af data\nLæser man derimod direkte fra Portmans tabeller, siger det sig selv, at data læsning vil fejle, hvis et tabel- eller feltnavn bliver ændret, hvis relationer mellem tabeller ændres, osv.\nI den situation vil det blive nødvendigt at ændre i de pågældende SQL statements for at imødegå databaseændringer. Tilsvarende skal der efterfølgende gennemføres en række test scenarier for at verificere, at ændringer er korrekt implementerede.\nHavde man derimod kun brugt API’et til indlæsning af data, ville denne situation ikke opstå, da det er leverandørens ansvar, at sikre at API’et til alle tider leverer korrekte data.\nREST baseret interface\nPortmans API er baseret på webteknologi og anvender et såkaldt REST interface, (som er en udbredt standard for tilgang til funktioner og data på eksterne servere) i modsætning til et ”normalt” eller gammeldags API, som oftest er et modul, der kører på en lokal maskine (enten server eller klient).\nEt REST baseret interface/API bruger en webserver til at kommunikere med, anvender altid tekstbaserede data (i modsætning til binære værdier), og data skal i det hele taget gennem mange lag, når en klient kommunikerer med en server. Ulempen herved er følgelig, at performance falder mærkbart, i forhold til læsning direkte fra en database. Hvorvidt det er et problem eller ej, vil afhænge af en konkret vurdering.\nOmvendt er fordelen, at systemet som nævnt bliver immunt overfor ændringer i selve databasen, (som oftest materialiserer sig ved nye versioner af systemet) samt at man i princippet kan tilgå eller rekvirere data fra en hvilken som helst REST baseret server på internettet.\nHavde man f.eks. et datterselskab i udlandet – med en lokal Portman installation – kunne man få fat i data ligeså nemt, som hvis man indlæste fra sin lokale Portman server.\nEndelig er REST interfacet så udbredt, at f.eks. Excel kan tilgå data uden egentlig programmering – dvs. det er nemt at lave ad-hoc analyser m.v. i Excel.\nLÆS MERE: Implementation of new trading system\nHar man et system som rekvirerer data direkte fra Portmans database – og overvejer at skifte til Portmans API – vil det være nødvendigt først at gennemgå den eksisterende kodebase for at fastslå, dels hvor omfattende det vil være at omlægge koden til API brug, og dels at kvantificere og vurdere hvor stor en performancereduktion der vil blive tale om (og om det er et problem i en konkret situation) – for performance vil blive dårligere, når man går fra et direkte databasekald til et REST servicekald.\nDet er svært på forhånd at konkludere noget uden at kende de underliggende teknologier, der konkret er anvendt.\nI de to eksempler indledningsvist beskrevet ville den første situation medføre, at kundens eksisterende Excel VBA plug-ins først blev omlagt til en nyere VB.NET version, og dernæst at de nye plug-ins blev modificerede, så der kunne foretages ”joins” af data mellem to inhomogene systemer (data læst fra virksomhedens egen database med data læst fra Portman’s API) ved hjælp af den såkaldte LINQ teknologi.\nDa udviklingsaktiviteterne hermed ville være relativt tidskrævende, samt at man kørte mange omfattende selvudviklede rapporter i løbet af dagen, valgte kunden at bibeholde sin eksisterende løsning med direkte databaseadgang, og i stedet modificere indlejrede SQL statements hvis/når det blev relevant.\nI den anden situation var udviklingen nemmere, idet der kun krævedes omlægning af eksisterende SQL lignende statements (baseret på LINQ) til nye LINQ statements, hvor data i stedet indlæses fra Portman API’ets REST interface. Da data typisk kun indlæses en gang om dagen, er performance ikke noget problem, hvorfor kunden valgte API løsningen for derigennem at fremtidssikre systemet.\nLÆS MERE: Amortization of loan fees\nOmlægning til Portman API\nHar man et eksisterende Portman system, som er ”forbundet” til et eller flere eksterne systemer, kan det som sagt være en fordel at benytte API’et mod disse systemer for at undgå eller minimere problemer med ændret database layout og –struktur. Som det vil være eksisterende kunder (med eksterne systemer) bekendt, foretager Vitec Aloc løbende ændringer i den underliggende database, hvilket ofte indebærer, at der kræves tilretninger i de eksterne systemer.\nDer kan være tale om mindre rettelser (f.eks. ændring af datatypen på et felt), men også om mere vidtgående ændringer, hvor f.eks. en tabel opdeles i flere nye selvstændige tabeller, et eller flere felter i en tabel flyttes til andre tabeller m.v. Håndtering af disse ændringer kan i nogle situationer være endog meget tidskrævende at rette, da sourcekoden i de eksterne systemer skal gennemgås, tilrettes og systemerne testes inden, den nye Portman version kan tages i brug.\nNetop derfor repræsenterer API’et et fordelagtigt alternativ, idet omfang Vitec Aloc ikke ændrer i selve API strukturen. Dette sker dog ind i mellem, men er sædvanligvis væsentlig mindre tidskrævende at tilpasse sig end underliggende databaseændringer (i nogle tilfælde ved at der er tilføjet nyere versioner af API funktioner, men hvor eksisterende metoder bibeholdes).\nAfslutningsvis skal det understreges at CMP er uafhængig af Vitec Aloc, men har adskillige medarbejdere, som har arbejdet og stor erfaring med Portman. Tilsvarende har vi hjulpet mange virksomheder med Portman systemet, såvel forretnings- som IT-mæssigt.\nMichael har mere end 25 års erfaring som forretnings- og IT konsulent med fokus på finansielle virksomheder.\nLige siden starten af sin karriere har Michael været en del af IT udvikling med både udarbejdelse og implementering af porteføljemodeller, samt teknisk IT implementering. Michael har arbejdet på et stort antal platforme, med anvendelse af en lang række databasesystemer.\nMichael er den del af CMPs stærke team af IT konsulenter, som leverer værdi til organisationen, ved at tilbyde afgørende ekspertise på tværs af en række tekniske områder.\nLæs mere om Michael og vores andre konsulenter her.\nhttps://i0.wp.com/www.cmp.as/wp-content/uploads/2017/11/BUSINESS-CASE-1-4.png?fit=700%2C400 400 700 Malene Hebjørn http://www.cmp.as/wp-content/uploads/2017/02/CMP-logo-uden-skygge.png Malene Hebjørn2017-11-21 10:46:572017-11-24 11:53:19Business Case #1: Portman Porteføljestyringssystem & Web API\nUpgrade Testing of Capital Market- and Investment Management Systems Business Case #2: Portman Porteføljestyringssystem & Web API


Download "ECB Månedsoversigt September 2004"\n1 LEDER s styrelsesråd besluttede på mødet den 2. september 2004 at fastholde minimumsbudrenten på Eurosystemets primære markedsoperationer på 2,0 pct. Renten på den marginale udlånsfacilitet og indlånsfaciliteten blev også fastholdt på henholdsvis 3,0 pct. og 1,0 pct. Beslutningen om at fastholde s officielle renter afspejler Styrelsesrådets vurdering af, at udsigterne for prisstabiliteten samlet set - trods visse opadrettede risici - stadig er i overensstemmelse med prisstabilitet på mellemlangt sigt. Historisk set er både den nominelle rente og realrenten meget lav, hvilket er med til at understøtte den økonomiske aktivitet. De seneste måneders data viser, at det økonomiske opsving i euroområdet har fastholdt sin styrke, og at det også skulle blive solidt i de kommende kvartaler. Inflationstakten har været noget højere, hvilket hovedsagelig skyldes olieprisudviklingen. Styrelsesrådet vil fortsat årvågent følge enhver udvikling, der indebærer en risiko for prisstabiliteten på mellemlangt sigt. Hvad angår den økonomiske analyse, der ligger til grund for Styrelsesrådets vurdering, bekræfter de senest offentliggjorte data, at det økonomiske opsving i euroområdet fortsætter. I henhold til Eurostats foreløbige skøn steg kvartal-til-kvartal væksten i realt BNP 0,5 pct. i 2. kvartal 2004 efter en stigning på 0,6 pct. i 1. kvartal. Det er de højeste vækstrater i euroområdet i nogen tid. De seneste tal for produktion og efterspørgsel stemmer stadig overens med vedvarende vækst i den reale aktivitet i 3. kvartal 2004 og understøttes i stigende grad af den indenlandske efterspørgsel. Set i et fremadrettet perspektiv er betingelserne, for at opsvinget fortsætter, stadig til stede. Selv om den økonomiske vækst uden for euroområdet skulle blive udsat for midlertidige udsving, fortsætter den med at være robust, og den skulle fortsat understøtte væksten i euroområdets eksport. I euroområdet skulle de positive globale forhold og de meget gunstige finansieringsvilkår fremme investeringsaktiviteten. Forbedringer i virksomhedernes effektivitet og indtjening understøtter også erhvervsinvesteringerne. Desuden skulle det gradvise opsving i det private forbrug fortsætte nogenlunde på linje med væksten i den disponible realindkomst, der senere - med den sædvanlige forsinkelse - skulle blive yderligere understøttet af en stigning i beskæftigelsesvæksten. 1\n2 Det økonomiske opsving i euroområdet forventes på denne baggrund at fortsætte og at blive bredere funderet i de kommende kvartaler, hvilket skulle føre til et noget kraftigere opsving i løbet af Denne udvikling afspejles også i de fremskrivninger, som s stab har offentliggjort i september, og som viser, at den gennemsnitlige vækst i realt BNP i euroområdet skulle blive mellem 1,6 pct. og 2,2 pct. i 2004 for derefter at stige til mellem 1,8 pct. og 2,8 pct. i Disse vækstrater svarer stort set til estimater for den langsigtede potentielle vækst og er for begge års vedkommende en lille smule højere end forventet i de fremskrivninger, som Eurosystemets stab offentliggjorde i juni. Prognoser fra internationale organisationer og andre kilder tegner nogenlunde samme billede. Alt i alt synes de risici, som fremskrivningerne indebærer, at være stort set afbalancerede. På den ene side kan den dynamik, der er i opsvinget for tiden, være tegn på en mere positiv udvikling i den økonomiske vækst i de kommende kvartaler. På den anden side giver de økonomiske ubalancer i andre dele af verden fortsat anledning til bekymring. Disse ubalancer vil måske kunne påvirke det økonomiske opsvings holdbarhed. Et andet risikomoment i forbindelse med fremskrivningerne af væksten vedrører olieprisudviklingen. Et højere olieprisniveau, end det markederne forventer for øjeblikket, vil kunne dæmpe både den udenlandske og den indenlandske efterspørgsel. Ved vurderingen af disse risikofaktorer bør der imidlertid tages højde for, at de seneste olieprisstigninger omregnet til euro har været betydeligt mindre, end det tidligere har været tilfældet i situationer, hvor stigninger i oliepriserne fik alvorlige følger for verdensøkonomien. Oliepriserne udtrykt i faste priser er desuden markant lavere end det rekordniveau, de har nået ved tidligere lejligheder. Hertil kommer, at afhængigheden af olie i produktionssektoren er faldet betydeligt både i og uden for euroområdet i forhold til 1970 erne og 1980 erne. Endelig må det ikke glemmes, at olieprisstigningerne i år i modsætning til tidligere perioder med turbulente oliepriser ikke kun skyldes faktorer på udbudssiden, men også drives af den kraftige vækst i verdensøkonomien. Alle disse faktorer sætter de nedadrettede risici for den økonomiske aktivitet, der skyldes oliepriserne, i perspektiv. Den seneste udvikling i oliepriserne har imidlertid haft en synlig, direkte effekt på prisudviklingen i euroområdet. Eurostats foreløbige skøn over den årlige HICP-inflation i august var 2,3 pct., hvilket var uændret i forhold til juli. På baggrund af de aktuelle 2\n3 markedsforventninger til oliepriserne virker det ikke sandsynligt, at de årlige inflationsrater igen kommer under 2 pct. i løbet af På nuværende tidspunkt er der imidlertid ingen tegn på, at et kraftigere underliggende inflationspres er under opbygning i euroområdet. Lønudviklingen har på det seneste været moderat, og denne tendens forventes at fortsætte i nogen tid fremover i betragtning af den fortsat høje arbejdsløshed i euroområdet. Holder dette skøn stik, og opstår der ikke igen engangsstød til priserne fra fx oliepriser eller afgifter og administrativt fastsatte priser, skulle den årlige inflationstakt igen falde til under 2 pct. i På denne baggrund skønnes den gennemsnitlige årlige HICP-inflation ifølge septemberfremskrivningerne at blive mellem 2,1 pct. og 2,3 pct. i 2004 og mellem 1,3 pct. og 2,3 pct. i Intervallernes nedre grænse ligger en lille smule over de værdier, der blev anslået både for 2004 og 2005 i junifremskrivningerne. Inflationsfremskrivningerne fra september stemmer stort set overens med andre nyligt offentliggjorte prognoser. Der er dog flere risikomomenter i forbindelse fremskrivningerne, der vil kunne føre til højere inflation. Det er især olieprisudviklingen, der giver anledning til bekymring, og som fortsat kan påvirke inflationen i synlig grad. Olieprisstigningerne indebærer endvidere en risiko for, at der opstår afledte virkninger i forbindelse med løn- og prisdannelsen, en risiko, der øges, når det økonomiske opsving tager fart. Den fremtidige udvikling i afgifter og administrativt fastsatte priser udgør yderligere en opadrettet risiko for prisstabiliteten. Opadrettede risici for inflationen afspejles også i det høje niveau, som målene for de langfristede inflationsforventninger, der udledes af finansmarkedsindikatorer, stadig befinder sig på. Selv om disse indikatorer altid bør tolkes med forsigtighed, befinder de sig for tiden på et niveau, der maner til særlig årvågenhed. Hvad angår den monetære analyse, der ligger til grund for Styrelsesrådets vurdering, er den årlige vækstrate for M3 aftaget betydeligt siden sommeren Dette skyldes hovedsagelig normaliseringen af investorernes porteføljeadfærd, efter at den ekstraordinære økonomiske og finansielle usikkerhed, som var fremherskende mellem 2001 og begyndelsen af 2003, er aftaget. Ikke desto mindre er M3-væksten stadig robust. Det lader til, at omgørelsen af tidligere porteføljeomlægninger skrider langsommere frem, end det kunne forventes på grundlag af 3\n4 historiske observationer. Dette kan være en afspejling af, at husholdninger og virksomheder er blevet mere risikoaverse efter de aktiekursfald, som de oplevede mellem 2000 og foråret Det lave renteniveau fortsætter desuden med at understøtte væksten i pengemængden og især væksten i de mest likvide aktiver i det snævre pengemængdemål, M1. Det lave renteniveau synes også at stimulere væksten i udlån til den private sektor, der er steget til en forholdsvis robust vækstrate i løbet af de seneste måneder. Eksempelvis er væksten i husholdningernes optagelse af lån mod pant i fast ejendom forholdsvis høj, og den er i flere eurolande forbundet med en ret dynamisk udvikling på boligmarkedet og i ejendomspriserne. Der er betydelig mere likviditet i euroområdet, end der er behov for til at finansiere en ikke-inflationær økonomisk vækst. Det er på nuværende tidspunkt ikke klart, hvordan den overskydende likviditet vil blive anvendt i fremtiden. Hvis en betydelig del af disse likvide beholdninger blev overført til transaktionskonti, ville det betyde stigende inflationsrisiko. Dette gælder især på et tidspunkt, hvor tilliden stiger, og den økonomiske aktivitet tager til. Et stort likviditetsoverskud og en kraftig vækst i kreditgivningen kunne desuden blive en medvirkende årsag til store stigninger i aktivpriserne. Sammenfattende viser den økonomiske analyse, at udsigterne er i overensstemmelse med fastholdelse af prisstabilitet på mellemlangt sigt, selv om der findes en række opadrettede risici, der kræver nøje overvågning. Et krydstjek med den monetære analyse kan også bruges som argument for, at det er nødvendigt at være meget årvågen, for så vidt angår realiseringen af de risici, der findes for prisstabiliteten. Hvad angår finanspolitikken, viser de seneste data for 2004, at de fleste eurolande sandsynligvis ikke er i stand til at opfylde de oprindelige budgetmål i deres opdaterede stabilitetsprogrammer. Visse lande synes at have baseret deres programmer på alt for optimistiske antagelser om den økonomiske udvikling. Desuden har nogle lande gennemført færre konsolideringstiltag end oprindeligt planlagt. Det er derfor sandsynligt, at den samlede budgetbalance for euroområdet ikke bliver forbedret i Fremskridt i budgetkonsolideringen skal prioriteres højt og bør være en del af et omfattende og vækstfremmende reformprogram. 4\n5 Hvad angår EUs finanspolitiske rammer, er det stadig Styrelsesrådets overbevisning, at der ikke er behov for at ændre ordlyden i traktaten og stabilitets- og vækstpagten. Pagten udgør en hensigtsmæssig ramme, der sikrer en ensartet behandling af udviklingen i de offentlige finanser i de forskellige lande. Samtidig er Styrelsesrådet af den holdning, at det ville være muligt at forbedre gennemførelsen af pagten. Som det fremgår af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, skal de økonomiske politikker sigte mod at fremme vækst og stabilitet i euroområdet. Dette kræver en vedvarende indsats for at øge fleksibiliteten på arbejds- og varemarkederne. Flere regeringer i euroområdet har i løbet af de seneste måneder taget en række modige skridt på dette område. Det er vigtigt, at reformdynamikken bibeholdes, og at den drager fordel af det økonomiske opsving. Dette vil ikke kun medføre en stigning i den generelle økonomiske effektivitet og forbedre vækstudsigterne i euroområdet på længere sigt, men vil også styrke grundlaget for et varigt opsving. 5


FRH 2.0 Spændende visionsseminar i Frederikshavn – KAJ Ledelse og kommunikation\nFRH 2.0 Spændende visionsseminar i Frederikshavn\nKaj Jørgensen2019-01-17T11:55:23+00:002. september 2010|Ledelse og kommunikation|\nHandels-, turisme- og erhvervsliv startede sammen med kommunen en proces, der skal skabe idéer til udvikling af Frederikshavn. Der var inviteret 250 af de mest begavede, hvoraf 223 mødte op i Siloen for at bidrage med idéer.\nVores ellers så rolige og besindige tekniske direktør, der netop er blevet fejret med 50 års fødselsdag, indledte seancen med en forrygende peptalk, stærkt understøttet af meget fine billeder. Han brugte nøgleord som:\nHele processen har fået navnet FRH 2.0, der indikerer, at der har været en tidligere udgave 1.0. Efter den grundige opvarmning blev vi fordelt til borde med plads til 10 personer pr. bord, hvor vi skulle komme med idéer til handel, service, kultur, sports- og eventarrangementer.\nJeg var udpeget til værkfører (bordformand) og havde hjælp af en ung skøn dame, Eva Ottesen, fra Kulturforvaltningen, der var vældig effektiv i rollen som servicemedarbejder. Alle vores fine forslag blev samlet i en pulje sammen med alle de andres. Det hele kan læses på projektets hjemmeside, når man nu får bearbejdet hele stakken. Meningen er så, at vi skal videre i processen, men herom senere.


Beretning om sikkerheden i elektroniske pengeoverførselssystemer uden for de centrale statslige systemer (SCR/SCL) – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nBeretning om sikkerheden i elektroniske pengeoverførselssystemer uden for de centrale statslige systemer (SCR/SCL) beretning fra rigsrevisor fremsendt til Folketinget i henhold til § 18, stk. 1, i lov om revisionen af statens regnskaber m.m.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Beretning om sikkerheden i elektroniske pengeoverførselssystemer uden for de centrale statslige systemer (SCR/SCL)' i de 330 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 88.072 andre anmeldelser af bøger.\nBeretning om sikkerheden i elektroniske pengeoverførselssystemer uden for de centrale statslige systemer (SCR/SCL)\nUDSOLGT - Ukendt, Statsrevisoratet, ISBN: 9788774340492


Mistede sin ven: Stjerne er stadig i sorg over Heath Ledger - Kendte.dk\nMistede sin ven: Stjerne er stadig i sorg over Heath Ledger\n18. september 201518:00 | Af: Ritzau Fokus\nJake Gyllenhaal kan i øjeblikket ses i filmen "Everest". Foto: Chris Young/AP\nJake Gyllenhaal kan i øjeblikket ses i filmen “Everest”. Foto: Chris Young/AP\nI filmen “Brokeback Mountain” forelsker Jake Gyllenhaals karakter sig i Heath Ledgers, men også uden for settet opstod der en “bromance” mellem de to hovedrolleindehavere.\n– Jeg savner ham så meget, og det er meget trist ikke at have Heath omkring mig. Jeg savner alle vores samtaler, fortæller 34-årige Gyllenhaal i et interview med avisen Mirror om tabet af sin gode kammerat.\n– Livet er skrøbeligt, og det får en til at sætte pris på de meningsfulde ting i livet og stoppe med at spilde tid på trivielle og overfladiske ting. Det har gjort, at jeg er mere tilstede i hverdagen og er så meget i nu’et som overhovedet muligt, uddyber filmstjernen og fortsætter:\n– Det gør, at jeg ser livet som mere dyrebart end nogensinde før, og det har gjort en kæmpe forskel for mig, lyder det fra Gyllenhaal, der har fundet meningen med livet:\n– Der er intet, der gør mig mere spændt og begejstret end tanken om, at jeg skal være nogens mand og far en dag. Når jeg kigger på min søster og ser, hvor lykkelig hun er med sin familie, vil jeg gerne have de samme ting en dag, siger Gyllenhaal, hvis søster er den anerkendte skuespillerinde Maggie Gyllenhaal.\n– Jeg er så tæt på mine niecer. Jeg vil gøre alt for dem, og jeg vil endda ofre mit liv for dem, lyder det fra skuespilleren, der i øjeblikket kan ses i bjerg-dramaet “Everest”.


Forside > Solbriller > DITA > MIDNIGHT SPECIAL (DRX-2010 - D)\nDer er stadig 1 DRX-2010 på lager\nGaranteret levering senest 8. december 2021: Bestil inden 16 timer og 34 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nGaranteret levering senest 8. december 2021. Bestil inden 16 timer og 34 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nStelfarve 12k Gold\nGlasfarve D.brown To Clear\nMed disse solbriller kan du supplere dit look med accesories af en særlig klasse. Tro DRX-2010 kan også fås i flere styles fra DITA kollektionerne 2018 og 2019 i Edel-Optics onlineshop.\nLigetil og stærk i materialer og udførelse: Denne herrebrille står for stilfuldt design og selvbevidsthed. Den kvadratiske form giver runde ansigter et mere markant udtryk. Formen sætter digog dit udseende i fokus. Det ædle metal stel tillader forfinede linjer og skaber en ekstraordinær lethed i detsudseende. Derudover er metal stel næsten fuldstændigt brudsikre - stærke, fleksible og modstandsdygtige over for korrosion. Disse mærkevare solbriller tilbyder også Optimal UV400 beskyttelse til dine øjne.\nI vores onlineshop har vi konsekvent lave priser. Så billigt kan du ikke engang finde DRX-2010 på udsalg.


Meld flytning til SE Erhverv - se hvad du skal gøre her\nHvis din virksomhed skal flytte adresse, skal du melde flytning til os – uanset om det er til- eller fraflytning. I vores online kundeservice kan du finde flytteformularer, og du kan få svar på de oftest stillede spørgsmål. Er du stadig i tvivl, har du også mulighed for at chatte, skrive eller ringe til os.\nFind flytte- og kontaktinformationer\nNår din virksomhed flytter adresse, skal du give os besked om det. Det skal du gøre senest 5 hverdage før flyttedatoen – og gerne så tidligt som muligt. Ellers risikerer du fortsat at komme til at betale for forbruget på adressen. Du hæfter for forbruget, så længe du er tilmeldt på adressen.\nDu modtager en slutopgørelse senest 14 dage efter flyttedatoen.\nNår din virksomheds flytter ind på en ny adresse, skal du give os besked om det. Det skal du gøre senest 5 hverdage før flyttedatoen på el, og senest 5 hverdage efter flyttedatoen på gas. Flytning kan tidligst meldes 2 måneder før flyttedatoen.\nDu modtager et velkomstbrev senest 14 dage efter indflytningsdatoen.\nDu hæfter for forbruget i al den tid, du betaler husleje. Du kan sagtens flytte fra adressen for eksempel 14 dage tidligere, men skal du betale el lige så længe, du skal betale husleje.\nReglerne er blevet skærpet. Du kan ikke længere melde flytning med tilbagevirkende kraft. Derfor er det vigtigt, at du overholder tidskræfterne. Så undgår du i hvert fald unødvendige opkrævninger.