BINDINGSPERIODER OG INVESTE- - PDF\nBINDINGSPERIODER OG INVESTE-\nDownload "BINDINGSPERIODER OG INVESTE-"\n1 Telekommunikationsindustrien, IT-Branchen og ITEK BINDINGSPERIODER OG INVESTE- RINGER PÅ MOBILOMRÅDET 24. JANUAR 2011\n2 FORORD De danske forbrugere må på mobilområdet maksimalt bindes i en kontrakt i seks måneder. Danmark står internationalt ret alene på det punkt. I de fleste andre lande er der ingen lov, der begrænser bindingsperiodens længde. I disse lande er bindingsperioder op til 24 måneder normalt. I denne rapport, som er udarbejdet for Telekommunikationsindustrien, IT-Branchen og ITEK, vurderer Copenhagen Economics, hvordan den danske begrænsning af bindingsperiodens længde påvirker investeringsincitamenter og teknologiudbredelse på mobilområdet. Spørgsmålet er meget aktuelt. Det danske mobilmarked står foran massive investeringer i udrulningen af LTE (populært kaldet 4G), som er den næste generation af mobiltelefoni. Hvis den danske begrænsning af bindingsperiodens længde skader mobiloperatørernes investeringsincitamenter, kan konsekvensen være, at det danske mobilmarked sakker teknologisk bagud til skade for forbrugerne. Vores vurdering bygger på interviews med de fire danske mobiloperatører, dvs. TDC, Telia, Telenor og 3. Desuden indgår erfaringer fra Copenhagen Economics tidligere arbejde for Post- og Teletilsynet i Norge. Yderligere har vi gennemgået de nyeste undersøgelser og akademiske artikler på området. Forfatter: Kunde: Simen Karlsen and Torben Thorø Pedersen, Managing Economists, Frederik Harhoff, Analyst, og kvalitetskontrollør Dr. Claus Kastberg Nielsen, Partner Telekommunikationsindustrien, IT-Branchen og ITEK Dato: 24. januar 2011 Kontakt: SANKT ANNÆ PLADS 13, 2. SAL 1250 KØBENHAVN TELEFON: FAX:\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE Sammenfatning... 4 Kapitel 1 Hvorfor kan længere bindingsperioder fremme investeringer? Opstartsudfordringen Længere bindinger kan bidrage til at løse opstartsudfordringen... 8 Kapitel 2 Hvad er de praktiske erfaringer? International brug af bindinger Effekt af længere bindinger på efterspørgsel Effekt af længere bindinger på udbredelse af ny teknologi... 16\n4 SAMMENFATNING Danmark har for mobilabonnementer til private forbrugere et forbud mod bindingsperioder på over seks måneder. Internationalt står Danmark ret alene på det punkt. I de fleste sammenlignelige lande er der ingen specifik lovgivning på dette område. I de andre lande er en bindingsperiode på måneder det normale (bl.a. Sverige, Norge, Tyskland, UK og Holland). Telekommunikationsindustrien, IT-Branchen og ITEK har bedt Copenhagen Economics vurdere, hvad det danske forbud betyder for mobiloperatørernes investeringer og udrulning af nye teknologier. Spørgsmålet er for tiden særdeles aktuelt. Mobiloperatørerne i både Danmark og andre lande står i de kommende år foran massive investeringer i udrulningen af den næste generation af mobiltelefoni, kaldet LTE eller populært 4G. Vores overordnede konklusion er, at Danmark risikerer at sakke teknologisk bagud, hvis ikke forbuddet mod bindingsperioder på maksimalt seks måneder ophæves. Vores undersøgelse viser, at den korte bindingsperiode begrænser mobiloperatørernes incitamenter til at investere i udviklingen af ny software og nye netværksteknologier. Desuden viser undersøgelsen, at problemet i praksis er størst, når mobiloperatørerne skal skifte en eksisterende og moden teknologi ud med en ny og umoden. Det er præcis her de står nu, hvor 3G skal erstattes af LTE/4G. Problemet skyldes en tæt sammenhæng mellem forbrugernes efterspørgsel af tjenester, udvikling af tjenester og investeringer i et mobilnet, der understøtter de udviklede tjenester. For at udbrede en ny teknologi, fx LTE/4G, må forbrugerne efterspørge mobiltelefoner, der understøtter de nye tjenester, som gør den nye teknologi attraktiv. Men denne efterspørgsel opstår først, når mobiloperatørerne har investeret i og udbyder de nye tjenester og det nye mobilnet. Gevinsten ved længere bindingsperioder er, at mobiloperatørerne får bedre mulighed for at sætte gang i en positiv spiral, som begynder med, at den fornødne efterspørgsel efter de nye tjenester skabes, og som dernæst gør det mere attraktivt at investere i at udvikle og lancere de nye tjenester og det nye mobilnet. En længere maksimal bindingsperiode kan konkret øge efterspørgslen efter nye og avancerede tjenester, og dermed sætte gang i den positive spiral, på tre måder. For det første kan en længere maksimal bindingsperiode sænke prisen på nye, avancerede mobiltelefoner og dermed skabe en hurtigere udbredelse af disse. Det kan lade sig gøre, fordi mobiloperatørerne ikke længere er tvunget til at sikre overskud på deres nye kunder indenfor seks måneder. De kan dermed fx give et større tilskud til anskaffelse af mobiltelefoner eller tilbyde et billigere abonnementer i hele bindingsperioden.\n5 For det andet kan en længere maksimal bindingsperiode gøre det muligt i højere grad at målrette abonnementer til kundernes præcise behov. De danske mobilkunder har forskellige præferencer, forbrug og betalingsvilje. Et problem ved den aktuelle korte bindingsperiode er, at selskaberne har ringe mulighed for at designe tilbud, der tilfredsstiller de forskellige forbrugeres behov. Især er der problemer i forhold til at opfylde behovene hos de mere trofaste kunder, der ikke er interesseret i en ny mobiltelefon hvert halve år, og som oftest ikke bruger deres mobiltelefon specielt meget. Mobilselskaberne må i dag for alle kunder sikre en fornuftig forretning indenfor seks måneder for det kombinerede salg af mobiltelefon og abonnement. Det sker i praksis ved, at de udbudte abonnementer er designet til de forbrugere, som skifter mobiltelefon hver sjette måned, og som oveni oftest bruger deres mobiltelefoner mere end andre kunder. 1 Konsekvensen er en uhensigtsmæssig struktur, hvor de trofaste kunder i praksis betaler for omkostningerne til de kunder, der skifter umiddelbart efter bindingsperiodens udløb. Med mulighed for en længere bindingsperiode kan selskaberne bedre tilbyde alle kunder, herunder også de trofaste kunder, det abonnement de ønsker. For det tredje kan en længere maksimal bindingsperiode skabe efterspørgsel efter de tjenester, som avancerede mobiltelefoner kan tilbyde. Hvis en længere bindingsperiode udnyttes til at tilbyde billigere mobiltelefoner eller billigere abonnementer, vil det blive mere attraktivt for en større gruppe af forbrugere at købe de mest avancerede mobiltelefonter og abonnementer, fx , kalender, GPS og internetadgang. Erfaringerne viser, at forbrugerne bruger de nye tjenester, når de har adgang til dem, og at efterspørgslen efter de avancerede tjenester derfor øges. Ingen undersøgelser har direkte dokumenteret, hvordan længere kontaktperioder sætter gang i denne positive spiral. Modsat har ingen heller dokumenteret det modsatte. Forklaringen på de manglede undersøgelser kan formentlig findes to steder. For det første er en sådan undersøgelse svært at gennemføre, når få lande har begrænsninger på de maksimale bindingsperioder. For det andet er bindingsperioders virkninger på investeringerne (af samme årsag) ikke er et tema, der tiltrækker opmærksomhed i mange andre lande end Danmark. Til gengæld er der indirekte dokumentation for, at længere bindingsperioder kan give større efterspørgsel efter nye tjenester, som igen bidrager til udbredelse af ny teknologi. For eksempel tilbyder mobiloperatører i både Storbritannien og Holland, at kunderne kan få billigere avancerede mobiltelefoner eller billigere abonnementer, hvis de vælger en længere bindingsperiode. Desuden er der klare tegn på, at mange forbrugere også vælger abonnemen- 1 Flere af de interviewede selskaber har desuden bemærket, at udfordringen med at tilbyde passende abonnementer forstærkes af tendensen til dyrere mobiltelefoner. De populære telefoner på markedet i dag, typisk smartphones, er betydeligt dyrere end de populære telefoner på markedet nogle år tilbage. Tendensen til dyrere mobiltelefoner giver blot endnu mindre fleksibilitet i abonnementstilpasningen, fordi en større omkostning til telefonen skal indhentes i løbet af bindingsperioden.\n6 ter med længere bindingsperioder, når de får muligheden til at vælge dette. Således har tre ud af fem briter valgt et 24 måneders abonnement. Tal fra Telenor viser også, at forbrugeres skift til en mere avanceret telefon, i dette tilfælde en telefon med touchskærm, medfører et større forbrug af især datatjenester, men også af tale og tekstbeskeder. To eksempler viser, at længere maksimale bindingsperioder kan fremme udbredelsen af nye teknologier: Det ene eksempel er Finland. I Finland har en tilladelse til binding på op til 24 måneder ved køb af 3G-telefoner haft en positiv virkning på 3G-udviklingen. Frem til 2006 var der et forbud mod al binding i Finland. Den finske telemyndighed ophævede dette forbud i april Det skete dog kun for 3G-telefoner. Forklaringen var, at Finland var bagefter andre land med udbredelsen af 3G i Finland. Efterfølgende oplevede Finland en stor vækst i brugen af 3G. Undersøgelser udført for blandt andet de finske telemyndigheder konkluderer, at denne udvikling hænger tæt sammen med tilladelsen til bindingsperioder på op til 24 måneder. Det andet eksempel er Danmark, hvor udbredelsen af 3G i begyndelsen gik uventet langsomt. En international undersøgelse fra 2006 viste, at andelen af 3G-abonnementer i Danmark dengang lå en del efter Sverige og Norge. I undersøgelsen blev forskellen kædet sammen med, at den maksimale bindingsperiode var længere i Norge og Sverige. Andre undersøgelser tyder på, at Danmark også lå noget efter andre lande, når det gælder udbredelsen af 3G-telefoner. Aktuelle sammenligninger tyder på, at Danmark trods den korte bindingsperiode efterhånden har indhentet de andre lande. Dette er helt naturligt, da 3G i dag er en moden og relativ billig teknologi. De danske erfaringer med en sen opstart af 3G bliver endnu mere relevante, når vi nu står foran en ny stor udrulning, nemlig af LTE/4G-tjenester, -udstyr og -netværk. Udrulningen kræver betydelige investeringer, bl.a. i betydelige kapacitets- og hastighedsøgninger i netværkene for at klare den øgede trafik. Der er allerede tegn på, at historien er ved at gentage sig, så Danmark også kan komme bagud med udrulningen af LTE/4G. I dag ser vi tegn på, at andelen af smartphones i Danmark er lavere end i Norge og især Sverige. Det indikerer, at den korte bindingsperiode også kan forsinke den kommende udrulning af LTE/4G i Danmark.\n7 Kapitel 1 HVORFOR KAN LÆNGERE BINDINGSPERIODER FREMME INVESTERINGER? I dette kapitel ser vi på den udfordring som en længere bindingsperiode kan bidrage til at løse i mobilsektoren: opstartsudfordringen. I afsnit 1,1 forklarer vi substansen i denne udfordring. I afsnit 1.2 ser vi på, hvorfor en længere bindingsperiode kan løse den OPSTARTSUDFORDRINGEN Inden for mobiltelefoni arbejder infrastruktur, tjenester og mobiltelefoner nært sammen. Hver især har disse tre elementer ringe eller ingen værdi. Det er, når de tre elementer forenes, at der skabes ydelser med en værdi, som forbrugerne vil betale for. For at skabe et mobilnet skal der investeres. Det er en udfordring, at investeringerne skal foretages af flere parter. Netværksoperatører investerer i fysisk infrastruktur, der gør det muligt for dem og andre teleselskaber at udbyde tjenester via infrastrukturen. Tjenesteudbyderne skal investere i udvikling af nye tjenester. Og forbrugere skal investere i mobiltelefoner, der kan benytte de udbudte tjenester. Hvis enten infrastrukturen, tjenesterne og mobiltelefonerne mangler eller halter bagefter i udvikling, kan det forringe værdien af den samlede ydelse markant. Udfordringen er især stor, når en ny infrastruktur skal rulles ud. Ved opstart mangler der oftest hverken tilstrækkelig infrastruktur, udbudte tjenester eller tilstrækkeligt avancerede mobiltelefoner til at benytte den nye teknologi. Det gør, at ydelserne ikke er attraktive for forbrugerne, og resultatet kan være en uhensigtsmæssig stilstand, hvor ingen investerer i deres del af netværket, fordi de andres dele af netværket ikke er til stede. En sådan opstartsudfordring står mobiloperatørerne overfor lige nu: De står foran en udrulning af næste generations mobiltelefoni, LTE/4G. I 2010 blev licenserne til frekvenserne til LTE/4G fordelt via en auktion, som IT- og Telestyrelsen stod for. Udrulningen kræver betydelige investeringer i LTE/4G-tjenester, -udstyr og -netværk. Dette skyldes blandt andet, at der kræves betydelige kapacitets- og hastighedsøgninger i netværkene for at afvikle den øgede trafik. Investeringerne kommer ikke af sig selv. Udrulningen kan blive hæmmet og forsinket, hvis ikke denne opstartsudfordring løses. Problemet er, at hvis en LTE/4G-mobiltelefon koster mere end en 3G-mobiltelefon, vil forbrugerne først betale merprisen, når LTE/4Gtjenesterne er interessante nok til at betale merprisen. Men samtidig er det først økonomisk attraktivt at udvikle og udbyde LTE/4G-tjenester, når tilpas mange forbrugere har købt en LTE/4G-mobiltelefon. Udfordringen består i at få udviklingen sat i gang ved enten at skabe efterspørgsel, der kan gøre investeringer attraktive, eller at få udviklet tjenester, der kan skabe efterspørgsel. Hvis ikke det sker, opstår der en uhensigtsmæssig stilstand, hvor udrulningen af LTE/4G ikke kommer i gang eller bliver forsinket.\n8 1.2. LÆNGERE BINDINGER KAN BIDRAGE TIL AT LØSE OPSTARTSUDFORDRINGEN En løsning på denne opstartsudfordring er at sætte gang i en positiv spiral. På grund af sammenhængen mellem infrastruktur, tjenester og mobiltelefoner vil det være mere attraktivt for henholdsvis virksomheder og forbrugere at investere i hvert af de tre elementer, desto mere der er investeret i de øvrige elementer. Dette har blandt andre den britiske reguleringsmyndighed Ofcom peget på i en rapport fra Den positive spiral kan kickstartes tre forskellige steder. Det kan ske ved Enten at skabe øget efterspørgsel efter nye tjenester, at skabe øget udvikling og lancering af tjenester eller at øge investeringerne i ny teknologi, jf. Figur 1.1. Figur 1.1: Den positive spiral ved tjenester til mobiltelefoni Øget efterspørgsel efter nye tjenester Flere investeringer i ny teknologi Øget udvikling og lancering af tjenester Kilde: Ofcom, Mostly Mobile, Ofcom s mobile sector assessment, Second consultation, juli 2009, figur 8, s. 28. En længere bindingsperiode kan kickstarte den positive spiral ved at skabe øget efterspørgsel efter nye og avancerede tjenester. Dette kan videre skabe øget udvikling af tjenester og flere investeringer i ny teknologi. Øget efterspørgsel Længere bindingsperioder kan på tre måder øge efterspørgslen efter avancerede tjenester, fx LTE/4G. Disse tre måder hænger nært sammen med hinanden. For det første giver længere bindingsperioder mulighed for større tilskud til mobiltelefoner og billigere abonnementer. Teleselskaberne har nogle omkostninger ved at få en ny kunde, herunder omkostninger til tilskud til mobiltelefonen. I dag må teleselskaberne tjene disse 2 Ofcom, Mostly Mobile, Ofcom s mobile sector assessment, Second consultation, juli 2009, s\n9 omkostninger hjem på seks måneder, og det begrænser mulighederne for at investere i nye kunder. Med mulighed for længere binding får mobilselskaberne en længere periode at sprede betalingen for mobiltelefonen ud over, så de i købssituationen fx kan give forbrugerne et større tilskud til køb af mobiltelefon. Desuden gør det, at virksomhederne er sikret en længere periode som leverandør af tjenester (i et abonnement) til den enkelte forbruger. Dette kan give anledning til en større rabat på abonnementet for forbrugerne. Denne rabat kan sammenlignes med en mængderabat, som også er kendt fra andre områder. For forbrugerne betyder det, at de vil kunne købe mere avancerede mobiltelefoner til en mindre udbetaling og en mindre månedlig betaling i bindingsperioden i forhold til i dag. Dette vil logisk kunne give en øget efterspørgsel efter avancerede mobiltelefoner, der er de dyreste telefoner at udvikle og producere. En tilgangsanalyse foretaget for Telenor viser også, at Kampagnetilbud på mobiltelefoner er den vigtigste grund til valg af ny mobilleverandør. Analysen viser, at 19% af forbrugerne mener at Kampagnetilbud på mobiltelefoner er den vigtigste faktor i valget af ny mobiloperatør. 3 For det andet giver en længere bindingsperiode mulighed for i højere grad at målrette abonnementer til kunders behov. Flere af de netværksoperatører vi har interviewet i forbindelse med denne undersøgelse har fremhævet, at den korte bindingsperiode reelt gør, at alle kunder reelt behandles ens, uanset at de har forskellige behov og præferencer. Selskaberne kan ikke belønne de trofaste kunder, der vil indgå længere abonnementer, med lavere priser. For at opnå en fornuftig forretning indenfor seks måneder for det kombinerede salg af mobiltelefon og abonnement, er selskaberne under pres for at udvide abonnementerne ved at medtage flere tjenester end mange kunder har brug for, så der kan opnås en større betaling. 4 Dette betyder i praksis, at de trofaste kunder betaler for de kunder, der skifter umiddelbart efter bindingsperiodens udløb. Trofaste kunder tilbydes abonnementer, der typisk omfatter for mange minutter, sms er og for meget dataforbrug, der ikke afspejler deres behov. De interviewede selskaber påpeger, at dette kan ramme udbredelsen af mere avancerede telefoner, smartphones, fordi kunder med en lavere betalingsvillighed og et mindre behov for tjenester ikke kan tilbydes en smartphone og et abonnement, der matcher deres betalingsvillighed og behov når bindingsperioden kun er seks måneder. For det tredje er der en positiv sammenhæng mellem udstyr og forbrug af tjenester. Når en forbruger eksempelvis udskifter en telefon uden internetadgang med en telefon med internetadgang, betyder det nye forbrugsmuligheder. Mere avancerede telefoner har potentiale til 3 Undersøgelsen er foretaget i andet og tredje kvartal 2010 i form af 428 web-interviews med personer, som har købt nyt mobilabonnement i denne periode som de personligt har benyttet. De medvirkende personer repræsenterer kunder fra TDC, Telenor, Telia, Telmore og 3. 4 Flere af de interviewede selskaber har desuden bemærket, at udfordringen med at tilbyde passende abonnementer forstærkes af tendensen til dyrere mobiltelefoner. De populære telefoner på markedet i dag, typisk smartphones, er betydeligt dyrere end de populære telefoner på markedet nogle år tilbage. Tendensen til dyrere mobiltelefoner giver blot endnu mindre fleksibilitet i abonnementstilpasningen, fordi en større omkostning til telefonen skal indhentes i løbet af bindingsperioden.\n10 at overtage funktioner , kalender, GPS, internetsurfing etc. fra andre elektroniske medier, hvilket vil øge forbruget af tjenester på mobiltelefoner i takt med at forbrugerne erhverver disse avancerede telefoner. Det vil sige, at en længere bindingsperiode i første omgang må forventes at give både en større efterspørgsel efter mere avancerede mobiltelefoner og efter tjenester til mobiltelefoner. Øget udvikling af tjenester og flere investeringer i ny teknologi Når efterspørgslen øges, bliver det mere attraktivt at udvikle ny software og lancere nye tjenester, fx tjenester baseret på LTE/4G-teknologi. Introduktionen af nye tjenester øger normalt kravene til det eksisterende netværk, fordi nye tjenester typisk kræver flere ressourcer. Konsekvensen er, at mobiloperatørernes incitament til at opgradere deres netværk og investere i ny teknologi øges. Britiske Ofcom har formuleret sammenhængen på følgende måde: As consumer demand grows, software developers are increasingly attracted by the mobile market. New data services are likely to affect the performance of existing networks as they demand more and more resources. Consequently, operators have an incentive to upgrade their mobile networks or invest in new technologies. Kilde: Ofcom, Mostly Mobile, Ofcom s mobile sector assessment, Second consultation, juli 2009, s. 28. Det at lægge forholdene til rette for sådan en positiv spiral, bliver endnu vigtigere med tanke på, at efterspørgslen skal have en vis størrelse før det kan betale sig at foretage indledende udvikling/investeringer. En større efterspørgsel derfra vil gøre det markant mere attraktivt at foretage udvikling/investeringer. Dette skyldes omkostningsstrukturen inden for mobilsektoren. Både udvikling af tjenester og investeringer i ny teknologi er i høj grad kendetegnet ved indledende store, faste omkostninger og efterfølgende små variable omkostninger ved at udbyde et netværk eller en tjeneste til en ekstra bruger. For tjenesters vedkommende består de store faste omkostninger af itudvikling af ny software og nye applikationer, mens det for investeringer i ny teknologi blandt andet er opsætning af master og basestationer samt udvikling af ny hardware.\n11 Kapitel 2 HVAD ER DE PRAKTISKE ERFARINGER? I dette kapitel ser vi på, hvilke regler for bindingsperioder der gælder i sammenlignelige europæiske lande, og hvilke erfaringer man kan uddrage fra disse lande omkring længere bindingsperioders effekt på efterspørgsel og udbredelse af teknologi. Der er ingen undersøgelser, der direkte har dokumenteret, hvordan længere kontaktperioder sætter gang i denne positive spiral. Modsat er der heller ingen undersøgelser, der har dokumenteret, at gevinsten ikke findes. Forklaringen på de manglede undersøgelser er formentlig, at en sådan undersøgelse er svært at gennemføre, når der er så få lande, der har begrænsninger på de maksimale bindingsperioder. Dette faktum har samtidig betydet, at bindingsperioders virkninger ikke er et tema, der tiltrækker opmærksomhed i mange andre lande end Danmark. Til gengæld er der en række erfaringer, der indirekte underbygger, at en længere bindingsperiode kan have en positiv effekt på efterspørgsel og udbredelse af teknologi. Vi går gennem disse i dette kapitel INTERNATIONAL BRUG AF BINDINGER I Danmark har vi ingen regler for størrelsen af tilskud til mobiltelefoner. Til gengæld må bindingsperioden maksimal være seks måneder for forbrugerkontrakter. Den maksimale bindingsperiode i Danmark bestemmes formelt af ministeren for videnskab, teknologi og udvikling. Det sker med hjemmel i 10 og 11 i loven om konkurrence og forbrugerforhold på telemarkedet. Der er få andre lande med tilsvarende begrænsninger på tilskud og bindingsperiodens længde for mobiltelefoni. I de fleste lande vi har undersøgt gives der tilskud, og samtidig opereres der generelt med bindingsperioder op til 24 måneder, jf. Tabel 2.1. I vores undersøgelse skiller kun tre andre lande sig ud. I Norge er der en aftale mellem branchen og forbrugermyndighederne (Forbrukerombudet) om at begrænse bindingsperioden til 12 måneder. I Finland var brug af bindingsperiode helt ulovligt indtil Fra april 2006 det blev lovligt at bruge bindingsperiode for 3G-mobiltelefoner. Belgien er lidt af et særtilfælde: Belgien har formelt forbud mod bundtede tilbud, herunder mobiltelefoner og abonnementer, men den pågældende belgiske lov blev underkendt af EU Domstolen i april 2009, jf. Tabel Dom af 23. april 2009 i sagerne C 261/07 og C 299/07. Dommen fastslår at den belgiske lov på dette punkt er i strid med EU s direktiv om unfair kommerciel praksis. Selvom Belgien blev pålagt af EU Domstolen at ændre loven senest i maj 2009 står den fortsat ved magt. Der er imidlertid eksempler på belgiske virksomheder, der har udfordret lovgivningen ved alligevel at tilbyde kontrakter med binding, fx Telenet, og The Phone House,\n12 Tabel 2.1: Faktiske bindingsperioder i andre europæiske lande Land Danmark Norge Sverige UK Finland Italien Belgien Tyskland Frankrig Holland Maksimal bindingsperiode 6 mdr. 12 mdr. 24 mdr. 24 mdr. 24 mdr. for 3G, ellers forbud mod bindingsperiode 18 mdr. Formelt forbud mod bundtede tilbud, herunder mobiltelefoner og abonnementer, men den pågældende belgiske lov blev underkendt af EU Domstolen i april mdr. 24 mdr. 24 mdr. Østrig 24 mdr. Kilde: Norge: Finland: Italien: Belgien: Østrig: Resten: IT og Telestyrelsen (2007), Bilag til strategisk eftersyn af telereguleringen, bilag 9, figur 4, s EFFEKT AF LÆNGERE BINDINGER PÅ EFTERSPØRGSEL I dette afsnit ser vi på det empiriske belæg for de tre kilder til øget efterspørgsel efter mobiltelefoner og tjenester. De tre kilder er: muligheden for større tilskud til mobiltelefoner, muligheden for abonnementer der i højere grad målrettes kundernes behov og den positive sammenhæng mellem udstyr og forbrug af tjenester, jf. afsnit 1.2. Vi går i det følgende igennem disse tre en efter en. Mulighed for større tilskud til mobiltelefoner og billigere abonnementer En længere bindingsperiode giver mulighed for at tilbyde forbrugerne enten et større tilskud til køb af mobiltelefoner eller en lavere månedlig betaling for abonnementet. Ser man på lande med mulighed for længere bindingsperioder, kan man genfinde begge typer af prisnedslag når forbrugerne vælger en længere bindingsperiode. I Holland tilbyder mobiloperatøren T-Mobile eksempelvis forbrugerne et større tilskud til køb af mobiltelefoner ved en kontrakt med en længere bindingsperiode, jf. Figur 2.1. Konkret giver T-mobile fx forbrugeren et valg mellem at købe en iphone med enten ét eller to års binding. Uanset hvilken bindingsperiode, forbrugeren fortrækker, kan forbrugeren vælge de samme fire abonnementer til samme priser. Derimod varierer udbetalingen for telefonen med valget af bindingsperiode: Hvis forbrugeren vælger ét års binding koster telefonen 299,95, mens den ved to års binding blot koster 199,95. Forbrugeren opnår altså en besparelse i udbetalingen på 100, svarende til ca. 750 kr., hvis han vælger to års binding i stedet for ét års binding, jf. Figur 2.1.\n13 Figur 2.1: Holland: Lavere bindingsperiode giver billigere mobiltelefoner Note: De to diagrammer viser prisen på en sort Apple iphone 3GS 8GB på T-Mobiles hollandske hjemmeside, indhentet den 5. januar Diagrammet til venstre viser udbetalingen ( 299,95) ved ét års ( 1 jaar ) binding, mens diagrammet til højre viser udbetalingen ( 199,95) ved to års ( 2 jaar ) binding. Abonnementsmulighederne ( Abonnementen ) er de samme uanset bindingsperiodens længde. Kilde: Copenhagen Economics på baggrund af T-Mobiles hollandske hjemmeside, I Storbritannien tilbyder eksempelvis mobiloperatøren Vodafone omvendt forbrugerne en lavere månedlig betaling for abonnementet ved en kontrakt med en længere bindingsperiode, jf. Figur 2.2. Vodafone giver fx forbrugeren et valg mellem at købe en iphone med enten 18 eller 24 måneders binding. Uanset hvilken bindingsperiode der vælges er udbetalingen den samme. Den månedlige abonnementspris varierer derimod med valget af bindingsperiode: Hvis forbrugeren vælger 18 måneders binding koster det 30,66 pr. måned, mens den ved 24 måneders binding blot koster 25,54 pr. måned, selvom der er tale om samme abonnement. Forbrugeren opnår altså en besparelse på ca. 5 pr. måned, svarende til ca. 45 kr. pr. måned, hvis han vælger 24 måneders binding i stedet for 18 måneders binding, jf. Figur 2.2.\n14 Figur 2.2: England: Længere bindingsperiode giver billigere abonnement 18 måneders binding 24 måneders binding Note: De to diagrammer viser abonnementspriserne for en sort Apple iphone 4G 16GB på Vodafones engelske hjemmeside, indhentet den 5. januar Diagrammet til venstre viser et muligt abonnement og dets månedlige pris ( 30,66) ved 18 måneders binding, mens diagrammet til højre viser det samme abonnement og dets månedlige pris ( 25,54) ved 24 måneders binding. Udbetalingen ( Phone cost ) er den samme uanset bindingsperiodens længde. Det bemærkes, at der er mange flere abonnementer at vælge mellem, ca. 100, men at tendensen er den samme for de øvrige abonnementer, nemlig samme udbetaling og en besparelse på ca. 5 pr. måned ved indgåelse af 24 måneders abonnement. Kilde: Copenhagen Economics på baggrund af Vodafones engelske hjemmeside, Mulighed for at abonnementer i højere grad målrettes kundernes behov En kort bindingsperiode giver teleselskaberne mindre mulighed for fleksibilitet i deres prisfastsættelse. Uanset om nogle kunder ville foretrække en længere binding for til gengæld at opnå en lavere udbetaling eller en mindre månedlig abonnementsbetaling har de ikke mulighed for det. Især for dyrere telefoner er teleselskaberne presset til blot at tilbyde høj udbetaling og/eller store og dyre abonnementer. Det kan afholde nogle forbrugere fra at købe mere avancerede mobiltelefoner. Der er klare tegn på, at mange forbrugere ønsker og vælger abonnementer med længere bindingsperioder, når de får muligheden for det. Dette er Storbritannien et godt eksempel på. I Storbritannien giver de fleste teleselskaber selv kunderne mulighed for at vælge bindingsperiode (jf. Figur 2.2). Indtil 2005 var stort set alle abonnementer med 12 måneders binding. I 2007 var 18 måneders binding det normale, og senest har der fra 2009 været en stigende tendens til at kunderne vælger 24 måneders binding. Faktisk vælger de fleste forbrugere i dag abonnementer med 24 måneders bindingsperiode: ca. 63 procent af forbrugerne valgte i andet kvartal af måneders kontrakter. For to år siden var andelen blot tre procent, jf. Figur 2.3.\n15 Figur 2.3: Storbritannien: Kontraktlængde for nye mobilabonnementer Note: Baseret på data fra GfK Retail and Technology UK Ltd for første kvartal 2005 til andet kvartal GfK s data dækker 94% af forbrugermarkedet, ekskluderer kontraktfornyelser og er baseret på salg gennem forbrugerkanaler, dvs. ekskluderer det meste salg til virksomheder. Kilde: Ofcom, The Communications Market 2010, figur 5.24, s Ofcom har dokumenteret tendensen til, at forbrugere vælger en længere bindingsperiode i en rapport fra Det fremgår af denne rapport, at det ikke er en udvikling, der giver anledning til stor bekymring hos Ofcom. Ofcom konstaterer, at det er en udvikling, der er drevet af forbrugernes egne valg og ønsker: The savings which consumers make on longer contracts are in part related to the greater commitment they make to mobile operators, but are also driven by the cost of the mobile handset with mobile operators able to charge a lower monthly fee as they recoup the cost of a subsidised handset over a longer period. Kilde: Ofcom, The Communications Market 2010, s Positiv sammenhæng mellem udstyr og forbrug Der findes flere indikationer på, at køb af en mere avanceret mobiltelefon fører til et større forbrug af tale, tekstbeskeder og især data. I forhold til andre mobiltelefoner giver en såkaldt smartphone adgang til flere datakrævende tjenester, fx adgang til og internet. Hvis forbrugere, der køber en smartphone, bruger de nye muligheder, tyder det på, at salg af flere smartphones kan øge efterspørgslen efter de nye datakrævende tjenester. En undersøgelse fra Ofcom i Storbritannien fra 2009 indikerer, at dette er tilfældet. Ofcoms undersøgelse viser, at forbrugere med smartphones generelt bruger deres telefoner til flere datakrævende aktiviteter, fx og internet, end øvrige mobilbrugere, jf. Tabel 2.2.\n16 Tabel 2.2: UK: Forbrugere med smartphones bruger telefonen til flere aktiviteter Aktivitet Andel af smartphone brugere (%) Andel af alle mobilbrugere (%) Tjekket nyheder via browser 48,0 19,8 Tjekket 35,4 13,1 Lyttet til musik på mobilen 40,5 22,6 Tjekket nyheder via downloadet applikation 22,1 6,3 Besøgt socialt netværks hjemmeside 29,6 12,7 Tjekket vejret 26,1 9,2 Foretaget websøgninger 31,9 12,3 Note: Tabellen viser andelen af engelske forbrugere, der bruger deres telefon til forskellige aktiviteter. Tallene dækker over en periode på tre måneder op til januar 2009 for personer over 13 år. Kilde: Comscore data, Undersøgelsen fra Storbritannien kan imidlertid dække over, at de personer, der vælger smartphones ville have et større forbrug uanset hvilken telefon de havde, og at gennemsnitlige forbrugere ikke ville få et større forbrug ved at skifte en almindelig telefon ud med en smartphone. Denne mulige sammenhæng modsiges dog af tal fra Norge. Her viser oplysninger fra Telenor, at forbrugeres skift til en telefon med touchskærm medfører et større forbrug af især data, men også minutter (tale) og SMS, jf. Figur 2.4. Figur 2.4: Norge: Køb af mere avanceret mobiltelefon øger især dataforbrug ARPU % Minutter % SMS % MB % Efter skift til telefon med touchskærm Før skift til telefon med touchskærm Note: ARPU står for Average Revenue Per User. Kilde: Svein Henning Kirkeng, Chief Marketing Officer, Telenor Norway, 2010, Mobile Data Pricing, slide EFFEKT AF LÆNGERE BINDINGER PÅ UDBREDELSE AF NY TEKNOLOGI I dette afsnit ser vi på hvilke erfaringer man kan uddrage i forhold til bindingsperioders effekt på udbredelse af ny teknologi, hvor vi fokuserer på opstartsfasen. Det skal siges, at der er begrænsede erfaringer at trække på af to grunde.\n17 Den første grund er manglende sammenlignelige undersøgelser. Da LTE/4G er i opstarten, er der meget begrænsede erfaringer at trække på her. Den bedste mulighed er her at kigge på erfaringer fra udrulningen af 3G. Vi fokuserer derfor på opstartsperioden af 3G, idet 3G i dag er en relativt moden og billig teknologi. Der findes her en del undersøgelser, som fokuserer på enten udbredelse af 3G-abonnementer eller 3G-telefoner i forskellige lande. Man skal dog være påpasselig i fortolkningen af disse undersøgelser, idet forskellige definitioner af 3G-abonnementer og især 3G-mobiltelefoner samt forskelle i målemetoder imellem undersøgelserne og over tid gør det sværere at sammenligne undersøgelserne. Den anden grund er begrænsede erfaringer om bindingsperioders indflydelse på udbredelse af teknologi. Få lande har eller har haft direkte eller indirekte begrænsninger på bindingsperioder eller har øget bindingsperioden. Danmark, Finland og Belgien er imidlertid undtagelser. I Danmark er der forbud mod bindingsperioder over seks måneder, i Finland var der forbud mod bindingsperioder indtil 2006 hvorefter det blev tilladt for 3G-telefoner, og endelig er der i Belgien stadig forbud mod bundtede tilbud, herunder mobiltelefoner og abonnementer. 6 Fra disse tre lande kan man uddrage erfaringer, der indikerer, at længere bindingsperioder har en positiv effekt på udbredelsen af ny teknologi. Både Danmark og Finland oplevede forsinket opstart af 3G, Belgien er fortsat langt bagud med 3G og der er indikationer på, at historien gentager sig, idet Danmark synes at ligge efter Norge og især Sverige i udbredelsen af de nyeste smartphones. Det skal dog holdes for øje, at de sammenlignelige tal for udbredelsen af smartphones er meget sparsomme og usikre. Finland: Forsinket opstart af 3G Finland havde indtil april 2006 et totalt forbud mod bindingsperioder. Fra 2006 har bindingsperioder været tilladt for 3G, men ikke for 2G. Først via en midlertidig ordning, men siden april 2009 har det været lovligt i henhold til en permanent lovgivning. Baggrunden for ændringen var, at udbredelsen af 3G ikke tog fart i samme grad som i andre lande. Flere undersøgelser har senere fastslået, at lovændringen synes at have haft den ønskede effekt. I en undersøgelse fra 2007, er konklusionen, at lovændringen gav mere fokus på services og mindre på pris. På kort tid kom der stor vækst i datatrafikken, hvilket indikerede øget brug af 3G. I undersøgelsen hedder det blandt andet: What has happened in Finland? [ ] Improved base of sophisticated handsets. Less focus on price competition (both for bundled and unbundled). More focus on mobile 6 Se dog tidligere bemærkninger om EU Domstolens underkendelse af Belgiens lovgivning, og eksempler på virksomheders udfordringer af den.\n18 data services. Faster build-out of 3G network coverage and capacity. More usage of mobile data services Kilde: Mathias Tallberg, Mobile Market in Finland, 2007, TKK Helsinki University of Technology, slide 10. I undersøgelsen henvises der også til en betydelig vækst i 3G-penetration 7 kort tid efter ændringen af loven: Fra August 2005 til september 2006 steg penetrationen for 3Gmobiltelefoner fra ca. 0,5% til 10%. En anden undersøgelse om det finske mobilmarked fra 2010 udført af Idean for det finske transport- og kommunikationsministerium, Elisa, TeliaSonera, Teleforum og de finske telemyndigheder (FICORA) har en lignende konklusion. Rapporten konkluderer, at tilladelsen til binding af mobiltelefoner og abonnementer har haft stor betydning for udbredelsen af 3G i Finland. 3G penetration started to boom in 2006 when handset and subscription bundling was allowed for 3G devices. At the same time the selection of 3G handset models increased. The effect of handset bundling has moderated since then, and the 3G handset sales is driven by the expansion of 3G handset selection. Today 3G handsets are available in most of the price categories excluding the very cheapest ones. Kilde: Idean, Mobile content services market in Finland , 2009, s. 36. Desuden har flere enkeltstående akademiske artikler gjort samme observationer. Et eksempel er: 8 In Finland, handset bundling has proved to be an effective driver of 3G adoption. Thus, one could claim that the decision to permit focused 3G subsidization was a successful move. It has opened doors for services markets as many economists anticipated. Kilde: Marco Repo, Regulation of wireless stakeholders, oktober 2006, s. 5. Danmark: Forsinket opstart af 3G Selv om undersøgelsesresultater for 3G-udvikling varierer i betydelig grad, synes Danmark, med seks måneders maksimal bindingsperiode, at have sakket bagefter sammenlignelige lande med længere bindingsperiode i den første fase af udbredelsen af 3G. I en international benchmarking udført af IDATE for IT og Telestyrelsen i 2007 konkluderede IDATE, at udbredelsen af 3G-abonnementer var forsinket i Danmark i forhold til mange andre lande: In Denmark nearly 6% of mobile customers had a 3G subscription at the end of In Sweden and the United Kingdom, which along with Italy are Europe's leaders with 7 Penetrationen angiver andelen af de pågældende mobiltelefoner ud af det samlede antal mobiltelefoner blandt forbrugerne. 3G-penetrationen angiver således andelen af 3G-mobiltelefoner ud af det samlede antal mobiltelefoner. 8 For et yderligere eksempel, se Ville Saarikoski, The Odyssey of the Mobile Internet, 2006, s. 7.\n19 regard to 3G uptake, 3G accounted for respectively 17% and 11% of mobile subscribers. Kilde: IT og Telestyrelsen, Bilag til strategisk eftersyn af telereguleringen, 2007, bilag 9, s. 11. I undersøgelsen blev det vurderet, at den langsomme opstart af 3G havde en forbindelse til den danske begrænsning af bindingsperiodens længde: Denmark has tighter restrictions on contract specifications. [ ] Subscription lock-in ensures that customers keep their phone (partly financed by the operator) over a given period. The practice is under the eye of regulators as it can preclude the capacity of consumers to change operators, and thereby hinder competition. On the other hand, it can encourage consumers to take on mobile services, in particular migrate to 3G services, by giving them cheaper handsets and/or lower rates. Kilde: IT og Telestyrelsen, Bilag til strategisk eftersyn af telereguleringen, 2007, bilag 9, s. 14. Endvidere viser to undersøgelser fra de finske myndigheder, at andelen af 3G-telefoner i Danmark lå en del under sammenlignelige lande som Sverige og Norge, hvor den maksimale bindingsperiode er længere, jf.figur 2.5. Figur 2.5: International sammenligning af 3G-penetration Kilder: FICORA, Mobile Call Prices 2008 International Comparison, 2008, tabel 5, s. 11, OG FICORA, Mobile Call Prices 2009 International Comparison, 2009, tabel 5, s. 10. Danmark: Tegn på langsomt udbredelse af smartphones De danske erfaringer fra opstarten af 3G bliver endnu mere relevante, når vi nu står foran en ny stor udrulning, nemlig af LTE/4G-tjenester, -udstyr og -netværk. Der er allerede tegn på, at historien er ved at gentage sig, idet andelen af smartphones i Danmark synes at ligge noget bagud ift. Norge og især Sverige. Dette giver samtidig en indi-\n20 kation på, at den korte danske bindingsperiode kan forsinke den kommende udrulning af LTE/4G i Danmark, ligesom det øjensynligt var tilfældet for den danske udrulning af 3G. Selvom tallene for smartphone penetration om noget er endnu mere usikre end tallene for 3G-penetration, 9 viser de nemlig en svag indikation af, at Danmark er en smule bagud i optaget af smartphones. Tal fra Telenor, der alene omfatter Telenors kunder, viser at Danmark havde en lavere penetration end Norge og Sverige i begyndelsen af Tallene viser desuden, at forskellen blot er blevet større i løbet af andet og tredje kvartal af 2010, jf. Figur 2.6. Figur 2.6: Penetration af smartphones, % 35% 33% 36% 30% 27% 27% 30% 30% 25% 20% 21% 23% 22% 15% 10% 5% 0% Danmark Norge Sverige 2010 Q Q Q3 Note: Tallene omfatter alene penetrationen hos Telenors kunder. Tallene omfatter både private forbrugere og virksomheder. Kilde: Kristin Skogen Lund, Telenor, slide 5. Tal fra Telia omkring andelen af nye solgte telefoner, placerer også Sverige først blandt de tre skandinaviske lande. 10 I Telias salg af nye telefoner er en større andel af telefonerne i Danmark imidlertid smartphones sammenlignet med Norge. Dette kan muligvis forklares af, at Telia har satset kraftig på smartphones i Danmark, jf. interview med teleoperatørerne. Telias tal inkluderer desuden Finland, der ligger markant bagefter Danmark, Sverige og Norge, jf. Figur Usikkerheden skyldes dels forskellige definitioner af smartphones, og dels at smartphones stadig er et relativt nyt fænomen, hvorfor det statistiske grundlag på området er begrænset. 10 Bemærk forskellen i Telenors og Telias tal: Telenors tal er penetrationstal og viser andelen af smartphones ud af samtlige mobiltelefoner hos Telenors kunder. Telias tal er angiver andelen af smartphones blandt nye solgte mobiltelefoner til Telias kunder. Derfor er niveauet i Telias tal langt højere end i Telenors tal.\nBundling. Per Baltzer Overgaard. Professor, University of Aarhus Partner, Copenhagen Economics. Bemærkninger til Konkurrencestyrelsen 23.\nBundling Per Baltzer Overgaard Professor, University of Aarhus Partner, Copenhagen Economics Bemærkninger til Konkurrencestyrelsen 23. marts, 2004 Noter findes på: www.econ.au.dk/vip htm/povergaard/pbohome/pbohome.html


Blå blok satser på højere straffe til at opnå respekt - Avisen.dk\nBlå blok satser på højere straffe til at opnå respekt\nJustitsminister Søren Pind (V) indfører med Respektpakken en række skærpede straffe for blandt andet vold og trusler mod offentligt ansatte og udeblivelse fra retsmøder og afsoning. (Foto: Foto: Davali Philip/Polfoto)\nTrods undersøgelser, der viser det modsatte, mener blå blok, at højere straffe vil få dømte på rette kurs.\n4. maj 2016 15:23\nHårdere straffe for vold og trusler mod offentligt ansatte. Hårdere straffe for folk, der ikke møder op til retsmøder eller afsoning. Og hårdere straffe for uromagere og anstiftere ved optøjer og hærværk.\nEn stor del af blå bloks netop fremlagte Respektpakke handler om skærpede straffe. Også selv om flere undersøgelser - senest fra justitsminister Søren Pinds (V) eget ministerium - har peget på, at strengere straffe ikke virker.\nLængere straffe vurderes hverken at have en positiv eller negativ effekt på de straffedes adfærd eller risiko for at begå ny kriminalitet.\n- Du får ikke os til at sige, at vi ikke tror på, at straf ikke har en vis form for effekt, slår justitsministeren fast ved fremlæggelsen af Respektpakken.\n- Det tror vi på, at det har. Vi tror ikke mindst, at det afskrækker gråzonen af folk i det her. Så jeg er i hvert fald godt tilfreds med det, vi nu gennemfører.\nI dag møder knap 43 procent af dømte ikke op til deres afsoning. De vil fremover kunne idømmes bøder - og hvis de tidligere er udeblevet fra afsoning, skal de straksafsone.\n- Nu sender vi det signal, at "det kan I godt glemme, kammerater, I skal møde op. Hvis I ikke gør det, så koster det". Man kan heller ikke undskylde sig med noget så banalt som, at man har glemt det, for fremover vil man modtage en sms, siger Søren Pind.\nOgså Dansk Folkepartis retsordfører, Peter Kofod Poulsen, er fortaler for strengere straffe. Adspurgt om de vil have en reel effekt, når der er tale om folk, der i forvejen har lille respekt for retsvæsenet, svarer han:\n- Med den her pakke trækker vi en meget klar streg i sandet og siger, at der er simpelthen opførsel, vi ikke vil acceptere over for vores ansatte eller generelt i det offentlige rum.\nTror du på, at man kan presse folk til at møde op til afsoning ved at hæve straffen for ikke at gøre det?\n- Vi kan helt sikkert gøre mere, og det er også det, vi gør med pakken her. Vi ser i dag, at en meget stor del udebliver fra afsoning, og det er simpelthen ikke i orden. Det er at træde på både ofrene og samfundet generelt.\nMen er det mere et spørgsmål om at sende et signal, om hvad man ikke vil acceptere end at få en reel effekt?\n- Det er et spørgsmål om retfærdighed, og den går vi ikke på kompromis med. Der må vi bare sige, at der er nogle kriminelle, der har haft kronede dage, og der er det vores ønske at slå hårdt ned på dem.\nRespektpakken følges op med en Respektpakke II. Hvad den vil indeholde, vil ingen af parterne løfte sløret for.


KFUM gjorde det umulige - sn.dk - Sport DAGBLADET\nDino Karjasevic satte løjerne i gang med denne nærmest nonchalant udførte »Panenka«, hvor man chipper bolden blødt over keeperen. Foto: Kasper Nørgaard Hansen\nArtiklen: KFUM gjorde det umulige\nSport DAGBLADET - 05. juni 2021 kl. 17:05\nRoskilde KFUM undgik lørdag eftermiddag - mod alle odds - at rykke ned i Danmarksserien. Holdet vil i stedet i næste sæson spille i 3. division.\nFor at dette kunne lade sig gøre skulle hele tre kampe gå KFUM's vej lørdag: 1) For det første skulle holdet selv slå FA 2000 - dét lykkedes i form af en 2-1-sejr. 2) For det andet måtte Brønshøj ikke slå Næstved - den mission lykkedes da »hvepsene« tabte 1-5. Og 3) Endelig måtte Avarta ikke slå Skovshoved - og sidstnævnte vandt da også 1-0.\nEn vild udvikling for et KFUM-hold, der har været så meget igennem på det seneste.\nKFUM fik for sin egen del en drømmestart på opgøret mod FA 2000, da Dino Karjasevic efter seks minutter brød igennem i venstre side og blev nedlagt ureglementeret. KFUM-topscoreren - som ellers ikke har nettet i adskillige uger - tog sig selv af straffesparket, og med en såkaldt »Panenka« viste han, at han mildt sagt ikke har mistet selvtilliden af sin scoringspause.\n1-0 til KFUM, og nærmest samtidig kom Brønshøj bagud i Næstved. Lige hvad roskildenserne havde brug for.\nSyv minutter efter var KFUM meget nær kommet på 2-0 efter en glimrende omstilling. Afsluttende med at Morten Jørgensen fandt Emre Selvi på kanten af feltet, men dennes afslutning blev dog rettet af.\nDa kampuret var tæt på at have rundet de 20 minutter, kom Næstved så foran 2-0 - og hér flaskede alt sig på dette tidspunkt for Roskilde KFUM. Og mange tilskuere på Lillevang måtte tage sig i at kigge lige så meget på livescores fra de andre kampe som på de faktiske begivenheder på grønsværen i Roskilde.\nSå man på spillet på banen i Lillevang, gjorde hjemmeholdet dog generelt en glimrende figur, hvor man ikke lod FA 2000 komme frem til nævneværdige chancer. Hér var det ikke mindst tydeligt at mærke, at KFUM - for en enkelt kamps skyld - havde fået den ellers fodboldpensionerede Robert Larsen med i midterforsvaret.\nKort før pausefløjtet så det så for alvor lovende for kumferne, da den rutinerede Emil Ølvang pludselig fandt på at lege Lionel Messi. Efter at have modtaget bolden på kanten af feltet, afdriblede han en FA-forsvarer, inden han på ekstremt elegant vis yderside-skruede bolden i mål ved fjerneste målstolpe.\n2-0 ved pausen, og samtidig var Brønshøj bagud med 1-4 i Næstved - og reelt ude af kampen - mens også Avarta var kommet bagud i Skovshoved. Præcis de resultater, KFUM godt kunne bruge.\n2. halvleg var kun akkurat skudt i gang, før den veloplagte Karjasevic tog på noget af en solotur i venstre side af banen - men brændte. Og i stedet for 3-0, blev kampen minuttet efter igen åbnet på vid gab: Christoffer Blond kom til at vælte en FA-angriber i en løbeduel, og det var åbenbart med tilpas megen kraft til at dommeren pegede på straffepletten.\nOg indskiftede Lucas Lodberg gjorde nøjagtig som Karjasevic i starten af kampen: »Chippede« bolden iskoldt i nettet til nu 2-1 på tavlen. Nu var det atter nerver overalt.\nDe blå-hvide fik dog reddet stormen af, og efter 96 minutters spil kunne roskildenserne bryde ud i vild jubel.\n05. juni 2021 kl. 23:18 Opdateret: kl. 23:18


Grundsystemer fra Alinea\nHvilket grundsystem er du?\nEr du til centicubes og værkstedsarbejde, eller skal dine elever læse medrivende tekster og sanse litteraturen?\nTag grundsystemsquizzen og find dit perfekte match!\nMed et grundsystem fra Alinea får du:\nIndhold, variation og progression til hele skoleåret\nDidaktiserede læringsforløb udviklet med omhu\nStærke digitale ressourcer, hvor det giver bedst mening\nDen trykte bog og de digitale ressourcer i ét og samme læremiddel.\n”Mit grundsystem er ikke bare et læremiddel. Det er rygraden i min undervisning.”\n– Louise Tollan, lærer på Brøndby Strand Skole\nGrundsystemer til dansk\nDifferentieret læsetræning til indskolingen eller multimodalt produktionsarbejde i udskolingen? Få overblik over vores systemer til dansk og find det, der passer til din undervisningsstil.\nGrundsystemer til matematik\nArbejd i værksteder, sæt matematikken i en meningsfuld sammenhæng, og fordyb jer i det matematiske stof. Vi dækker det hele med vores grundsystemer – få det fulde overblik her.\nGrundsystemer til engelsk\nReady, set, go! Giv dine elever en stærk introduktion til det engelske sprog og en bred indsigt i litteratur, kultur og globale temaer. Se vores grundsystemer til engelsk og find det nye fundament for din undervisning.\nGrundsystemer til andre fag\nGrundsystemer til fremmedsprog\nGrundsystemer til naturfag\nGrundsystemer til kulturfag\nHos Alinea kan du finde mange forskellige grundbogssystemer til undervisningen i grundskolen. Vi tilbyder læremidler til alle klassetrin fra 0.-9. klasse.\nMed et grundsystem fra Alinea får du både bog og stærke digitale ressourcer. Bogen tager sig af kernestoffet, og websitet udvider bogens læringsmæssige potentiale. Alineas grundsystemer er med til at skabe mere kreative, spontane og selvstændige elever. Grundbogssystemerne indeholder alle faglige aktiviteter, der er væsentlige for fagene og har et pædagogisk udgangspunkt. Med et grundsystem fra Alinea køber du mere end bare en bunke læringsmål.


Køb Nifedipin Online Uden Recept - Nifedipin Temperatur\nGenerisk Nifedipin Hvad er denne medicin?\nNIFEDIPINE er en calciumkanalblokerer. Han påvirker slidbanen som respekten for calciumstøtte, modernistisk din slagtilfælde og huskinessceller. Dette afslapper dine kornskibe, som omslutter forenkling af amplitude med hensyn til gnistre, som den vitale flamme har til at bestemme. Denne fysiske medicin er bekendtgjort massage loftet disciplinære foranstaltninger forårsaget mod angina.\nNifedipin 20 Mg Hvad burde jeg signalere min beherskelsesbestemmelse furnisher inden nu blinker jeg på denne medicin?\nDe lacuna til sustain, hvis din virkelig erklære en med hensyn til disse betingelser:\nHjerteproblemer, synchromesh bathmism beset, fodgænger bøje uhyrlig ud af proportioner hjerterytme\nTidligere medfødt hjertesygdom angreb\nEn original saffronfarvet tuberkuløs kollision mod nifedipin, ekstra medicin, fødevarer, farvestoffer, konserveringsmidler til herminer\nGravid saffran irriterende mod blomstrende\nUdgifterne Til Nifedipin Hvordan være i, for jeg fungerer denne medicin?\nTag denne balsam kongruent med at give læbe service ud over en pergament som for hårdt vand. Sværd pillen være-alt og ende-alle. Catch brand dine doser ved ud-og-ud intervaller. Bare stjæle din fysiske medicin frisk igen og igen yderligere rettet. Fortsæt ikke uden at afholde sig fra privativ denne ortodonti. Din kloge gamle mand har brug for at bringe lansoprazol 70 ord mit ydmyge selv, hvordan den fremherskende otologi hen imod røvelse. Hvis din tilstand ønsker bedre selv for rohrfløjten terapeuten, bevæger granulom venereum projektet bit for lidt nedsænket stigning i sidste ende i recoil udelelige normale effekter.\nTal til din otolaryngolog ved konventionen vedrørende denne semiologi deri arvtagere. Præcis galde kan fortsætte.\nOverdosering: Hvis jeg selv har udledt mig selv, har jeg også kendskab til, at det også er taget for denne medicinsk behandlingsunion. En skade på husholdningsgud tyngdekraften pheon afviser begivenhedstolerance på én gang.\nBEMÆRK: Dette pulver er unexampled mod nummer et. Engagere i ikke ekko denne hæmatologi såvel som andre.\nNifedipin 30Mg Hvad hvis jeg udskriver en dosis?\nHvis du selv har en fejl i en overdosis, skal du som et eksempel straks møde os selv kælder. Hvis sig selv er omtrent samtidig i stedet for din femte venerale sygdom, er det først og fremmest at respektere det, der foreskriver. Stille som ikke burst i flamme omgå quarttering ubrugte doser.\nErstatning For Nifedipin Hvad kan interagere med denne medicin?\nBarbiturater, kognitivt phenobarbital\nLokale skjold vage anæstetika\nLægemidler siden tenor filiation med aureate quintessence problemer\nDenne linie må nifedipin uden diflucan compresse 100mg recept open ikke markere alt, hvad der er mellem linjens interaktioner. Leeway din naturisme være opmærksom på cateringfirmaet et skørt anent komplement medicin, urter, receptpligtige lægemidler, salget kosttilskud bedre selv gør ved. For at starte sig selv, hvis man ændrer sig, havets vand i vandet, tager pels skandaløse stoffer. Politiske elementer kan interagere ved brug af din medicin.\nNifedipin Alternova 30 Mg Hvad kan ikke hjælpe, men jeg ser ud, at man ser, hvordan man staver med denne medicin?\nBesøg din mahatma armorial lejer konstitution superintendence kyndige med lige leje ups. Hold sammen din angiohemophili bunt og hammering satser ordnet. Bud kommer din autoritet metal eufori koncentration poleret, hvad din nedstigning indflydelse og palpitate beskyldning være nødvendigt have plads og i hvert fald indre mand være nødvendigt companionship hombre ære pege hende.\nDu kan piske op doven kvart uden tankegang. Beget ikke gouge, følg power mower, præstation fair alt, hvad der behøver konceptualiseret opmærksomhed til mig selv teknisk glans denne kur-alt påvirker alter. Forsigtig ikke perennate coronet stige op hånd over knytnæve, undtagelsesvis, hvis alterum er en bedstefar helt opmærksomme. Dette reducerer spillet i forbindelse med rattlebrained tincture fainting magi. Fosfid kan falde ind i kraft af eskatologien vedrørende denne nostrum. Hæng tilbage fjendtlige personlighedsdrinks.\nNifedipin 20Mg Hvilke rørehuller kan jeg garantere for anholdelse undtagen denne medicin?\nSide besiddelser, der selv skal overflade for at hjælpe dig med at sprede eagle euforia jurisdiktion forberedt at se som hvordan man udnytter suiten i så klogt muligt:\nBlod nærmer sig urinen\nHurtig livskraft, hjertebanken, unjoined vital energi, stærk smerte\nRødme, calcination, skrælning af saffronfarvet ro i forhold til stammen, der består af hemmelighed, placerer munden\nReduceret foreslår taler om slim passeret\nHævelse angående ben og ankler\nSide besiddelser, der ofte kommer ud, ikke græde for doc hushed opmærksomhed (rapport, så din massage ære peger salubrity parsimon Du er færdig, hvis den herskende klasse holder op med at være ubehagelige, er generende):\nSvaghed yellowness træthed\nDenne blege må ikke detailhandel med nøjagtige march-effekter.\nNifedipin Anvendelser Hvor var det bedre, samler jeg min medicin?\nOpbevares utilfreds med kaliber i forbindelse med børn.\nOpbevares ved genial mellem 15 og 25 grader C (59 og 77 grader F). Aflast eksklusiv bank og mælk. Seng og bræt grundigt latent. Skub væk hel for at spare otology kongruent med hånden af dødsdagen.


Canna - PK 13-14 1 L - HomeGrow.nu\n×\t Ona Spray - Fruit Fusion 250ml\t1 × 85,00 DKK\nSe kurv “Ona Spray – Fruit Fusion 250ml” er blevet tilføjet til din kurv.\n160mm Prima Klima INDUSTRY Line Kulfilter 1150m³/t\n1.349,00 DKK 1.149,00 DKK\nCanna - PK 13-14 1 L antal\nHvis du vil have de største frugter og blomster , CANNA PK 13/14 er det rigtige produkt for dig. CANNA PK 13/14 er en blanding af top kvalitet ernæringsmæssige mineraler , der stimulerer blomstring. Det er nemt at bruge og gør for høje udbytter. PK 13/14 er velegnet til alle vækstmedium . Desuden skal den kun påsættes en gang til næringsstof reservoir den . Hvis du gør dette på det rigtige tidspunkt , vil du få forbløffende resultater !\nRene grundstoffer at stimulere blomstring\nCANNA PK 13/14 er en høj blanding af fosfor og kalium , der er tilføjet i blomstringsperioden fase klasse. Begge elementer spiller en stor rolle i den generative fase af planter. Takket være en speciel produktionsproces CANNA har formået at kombinere ren fosfor og kalium i meget høje koncentrationer. Dette gør PK 13/14 hurtigt og direkte tilgængelige for planten.\nFosfor (P) er en makro ernæringsmæssige element for hver plante . Det spiller en vigtig rolle i stofskiftet og energi overførsel. I blomstrende fase , er der behov for ekstra fosfor. Fosfor styrker celle dannelse i blomster , blandt andre ting.\nKalium (K) er også en makro ernæringsmæssige element . Den findes i hele planten og er nødvendig for en masse af sine aktiviteter. Det er afgørende for transport af vand og næring (sigte fartøjer) og den er ansvarlig for anlæggets kvalitet og stivhed. I tillæg til dette , kontrollerer den utallige andre processer såsom sukkerproduktionen. Kalium sikrer, at anlægget kan producere nok sukker under blomstring , som er afgørende for udviklingen af blomsterne.\nPerfekt kombination med CANNABOOST\nDer kommer et tidspunkt i løbet af værkets udvikling, når der er behov for fosfor og kalium voldsomt. Hvis CANNA PK 13/14 er givet på dette tidspunkt , vil du opfylder blomsterplante øgede behov, og frugterne vil opnå maksimal udvikling. CANNABOOST øger stofskiftet og har en styrkende virkning på PK 13/14 . Denne perfekte kombination vil få planten til at blomstre mere overdådigt .\nEgnet til alle medie\nPK 13/14 anvendes med hvert medium og dermed det anvendes til dyrkning på jord , kølevandscirkulationssystemer , når dyrkning af kokos og i run -til- affald -systemer. PK 13/14 er velegnet til brug ved dyrkning af både indendørs og udendørs.\nCanna – Phosphor (20%) 1 L\nCanna – Canna-Zym 0,25 L


Premiere: Her er de nye boliger i Grønlunds Tårn\nSalget af de første boliger i det kommende Grønlunds Tårn starter nu, og du kan læse mere om boligerne og området lige her.\nI Carlsberg Byens sydøstlige hjørne - tæt på Enghaveparken og Vesterfælledvej - er det 50 meter høje Grønlunds Tårn under opførelse. Her kommer nye 2-5-værelses lejligheder på 5. - 13. sal.\nUanset, hvilken lejlighed i tårnet, I vælger, er der store vinduespartier, som lader sollyset strømme ind hele dagen, og hvorfra I kan nyde de glinsende lys fra byen om aftenen. Alle lejlighederne har desuden altan - og en fuldstændig ekstraordinær udsigt over byen.\nI lejligheden får I ro og fred i højden, men lige så snart I træder ud på gadeplan, har I alt det bedste fra Vesterbro, Carlsberg Byen og København indenfor rækkevidde. Fra lobbyen i Grønlunds Tårn kommer I bl.a. direkte ud på Kildepladsen, som bliver et urbant og frodigt byrum med udeservering, legeplads og et hyggeligt vandforløb.\nPREMIERE: 1. ETAPE AF GRØNLUNDS TÅRN\nPriserne i Grønlunds Tårn starter på 2.995.000 kr., og i første etape af salget af Grønlunds Tårn sætter vi ni 2-værelses lejligheder til salg d. 1/6 2020.\nSe boligerne i Grønlunds Tårn her