Mursten og mennesker - Autensitet\nVoksenliv er, at mursten og mammon er vigtigere end sandhed og kærlighed.\nKristendommen var oppe imod jødedommen og Romerriget, henholdsvis en meget massiv tradition og en ubarmhjertig magt, manifesteret ved soldater.\nNy Tid er oppe imod mursten, der har sat sig fast i menneskesindet som fordomme en masse og som et panser på de indre linjer. Der er ikke noget at se i det ydre, ud over de materielle rammer.\nMurstenslogik er at lade mørket og fordommen fylde inde i sindet, inden noget andet får tid og plads.\nNoget må ikke være godt i sig selv. Noget må ikke være sjovt i sig selv. Noget må ikke have en kvalitet i sig selv.\nJeg har længe prøvet at forstå, hvorfor der ikke var hul igennem til sjælen.\nEn tungtvejende forklaring er i hvert fald, at mennesket er menneskets egen værste fjende.\nNår jeg andre steder skelner mellem sjæl og instinkt, er det ikke instinktet i sig selv, der er et problem med.\nProblemet er, at instinktet i mennesket har sat sig fast i form af lav bevidsthed.\nOg når det først har sat sig fast, så skaber det en på det nærmeste ubrydelig sammenhæng mellem vores dyriske udgangspunkt og vores selvforståelse som noget materielt funderet.\nDet er vist den mest præcise beskrivelse til at forklare, hvad det hele drejer sig om.\nMen det ændrer jo ikke ved, at sjælen stadig er der, og kærligheden som en mulighed er der, men bag ved en betonattitude, der ikke lader noget lys slippe igennem.\nInstinktets kyniske univers i voksenlivet handler om, at et menneske skaber sig nogle fordele i livet, som det under ingen omstændigheder vil slippe igen. Og kommer man i vejen for denne logik, der handler om magt og fordele, risikerer man at blive tromlet fuldstændigt fra hinanden.\nMagten er ikke kønsspecifik. Det handler om, hvem der har den, og fra den position ikke under nogen omstændigheder at ville give slip på den igen.\nVoksenadfærd er, at energi hele tiden bliver slået i stykker, og derfor ikke får lov til at samle sig naturligt i et menneske, så dette menneske dermed får mulighed for at udfolde sig på sine egne præmisser.\nNår energien bliver slået i stykker, bliver et menneske delt i forskellige, usammenhængende områder, som svarer til de roller, som man spiller.\nNår der ikke er samling på et menneske, kan dette menneske ikke mærke sig selv, og oprigtigt gå på opdagelse i sig selv, men vil hele tiden være uden for sig selv.\nSådan er normal voksenadfærd, som jeg også kalder murstenslogik.\nHvis man gerne vil noget dybere i tilværelsen, skal man lære, hvordan man samler sin energi, så man bliver i stand til at vokse som menneske, men også at få adgang til sjælen.\nDet er kun muligt, hvis man dybt oprigtigt siger ja til sig selv, så man herefter ikke længere er et delt menneske.\nSom delt menneske vil personlig udvikling altid være tilfældig og så som så.\nAt blive et helt menneske forudsætter, at man lærer, hvordan man styrer sin seksualitet.\nAt styre sin seksualitet er altid at vide, hvor man har sig selv.\nPå den måde kan man også undgå at kaste skygger.\nAt definere andre ved hjælp af roller er instinktadfærd eller lav bevidsthed.\nEn rolle er altid en delmængde af et menneske, men er ikke desto mindre det, der styrer hovedparten af menneskelig adfærd.\nKrage søger mage. Vi definerer hinanden ved roller, men derved ser vi ikke hinanden. Vi tolker hinanden, eller vi ser hinanden som skygger, mærkater, klistermærker. Der er ingen sjæl, kun etiketter.\nDet gælder også, når vi ser hinanden i seksuelle roller, i stedet for at møde hinanden som dem, vi er, som vi gør det i sjælens verden.\nMan kan aktivt fravælge lyset og tilvælge mørket i form af materialitet og andre kvantitative former, der træder i stedet for den meget finere og kvalitativt skabte energi, som f.eks. kærligheden er i sig selv.\nHvis man er et ordentligt menneske, der står inde for sig selv, har nedenstående ikke relevans. For så evner man at finde sin egen form, inden man lader en ydre form være vigtigere.\nDet er formodentlig, når instinktet bliver forvirret i nogle unaturlige og kunstige former, at det holder op med at virke på sin egen naturlige måde, og mennesket derefter får en form, hvor det ikke længere er i overensstemmelse med sig selv, og dermed i naturlig kontakt med sig selv.\nSeksualitet er tidligere blevet reguleret gennem religion. Det gælder også, selvom der alligevel blev bollet udenom.\nSom jeg ser der, har murstenene overtaget religionens ureflekterede kontrol over seksualiteten. Der er et stort mørkt rum inde i mennesker, hvor stadigt mere inde i de lukkede rum foregår langt nede under dynen og tilsvarende langt inde i forestillingerne i de enkelte individer.\nEt tilsvarende stort område unddrager sig fuldstændigt sprog i menneskenes verden.\nDet er meget underligt at forholde sig til dette fænomen.\nVi kan også udtrykke det sådan, at mere end 90% af menneskets energi er bundet i noget, som sprogligt og på anden måde er fuldstændigt tabuiseret.\nMursten er magt. Det er derfor, de fylder så meget.\nMursten betyder, at man altid har en undskyldning for at gå i lav bevidsthed lige ved hånden.\nNoget af det, der for alvor gør voksenattitude usympatisk er, at fordi man har magt, skal man bruge den.\nFordi man kan åbne munden, skal man sige noget.\nFordi man har frihed til at gøre noget, kan man finde på at gøre det, man ikke skal.\nDet er alt sammen at give den lave bevidsthed frie tøjler, at man handler, fordi der ikke er nogen, der ser det, på en dybt åndssvag måde.\nDen høje moral og bevidsthed vil man meget nemt kunne stifte bekendtskab ved at gå en lang tur, og mens man vandrer, lader være med at blande sig, men bare lader alt opstå på sin egen måde.\nDer er altid noget svagt og uudviklet i ethvert menneskes liv. Vi behøver ikke at udnytte det, men det er der bare nogle, der gør, og får en umiddelbar fordel derved, på bekostning af det svage eller den svage.\nLivet går i stå imellem mursten. Det sker ikke automatisk. Men det sker, fordi mennesker lader deres umodenhed folde sig ud i de fysiske rum, der opstår. Der skabes en pseudoverden, som vedligeholder sig selv, og kun kan brydes ved, at mennesker selv bryder ud af den, ved at forstå dynamikken, både den negative og den positive.\nEller også sker det alt for automatisk, at det går i stå. Det er ikke i overensstemmelse med det, man kunne kalde livets lov i den store sammenhæng, og jo heller ikke i naturen. Hvad man mere præcist kan gøre ved det, ved jeg ikke. Men kendsgerningen er, at selv om det kan være sygdomsfremkaldende, er der i dag ikke noget reelt fokus på det, der måske er et af de største globale problemer, vi har med at gøre.\nEnergi som noget fællesmenneskeligt har ikke noget reelt fokus, selv om vi ikke vil kunne leve og overleve, hvis ikke den var der, og den virkede. Det er mærkeligt, at den er så upåagtet, at den ikke har en bevågenhed i sig selv, da vi alle er en del af den.\nDet sande i os er den sande seksualitet. Det er her, sjælen for alvor kan få fat, og sjæl og instinkt kan mødes. Her kan der ske en forening, hvor alt går op i en højere enhed. Med det forudsætter mindst to dybt oprigtige mennesker, der ovenikøbet elsker hinanden.\nDet er ingen tvivl om, at seksualitet og magt hænger sammen. Det kunne det også være ganske interessant at sætte fokus på, vel at mærke i en samlet forståelse af, hvordan energi virker, positivt og negativt. Seksualitet og afhængighed spiller jo i sig selv en stor rolle i voksenlivet, men jo også tidligere.\nMagt er voksenadfærd på en akkumuleret måde, der i gamle dage var soldater ude i gaderne. Nu foregår det inde i de voksne som attitude. Attituden er skabt og bliver vedligeholdt af de omstændigheder, som de voksne, ofte ubevidst, har valgt som dem, der styrer verdens gang. En af de faste ingredienser er vrede. En anden er frygt.\nDet hele sker, fordi tilstrækkeligt mange anerkender, at det skal være på den måde.\nSamtidig skaber det en form for tryghed at være en del af denne Jantelovsskabende tilstand. Der er ingen, der stikker ud. Og kan man finde et indtægtsgrundlag inden for disse rammer, føler man sig måske sikker. Man skal bare ikke glemme, at det hele er instinktstyret, og kan ændre sig, næsten fra det ene øjeblik til det næste.\nAlle terrorregimer har forstået at aflæse, hvad der skaber angst og vrede i mennesker, og hvordan det på den baggrund er muligt at opbygge magt og rædsel, hvor det jo er ret afgørende, om man er inde eller ude i forhold til den, der udsteder privilegier.\nDet er jo ikke altid terror, der styrer. Det kan, som i dag, være fredeligt og indeholder rettigheder, som når vi kalder det en retsstat. Men den er stadig styret af magt.\nOg der foregår utroligt meget inde i husene, som der ikke er formuleret jura omkring.\nVi må ikke slå hinanden fysisk. Men der foregår så meget andet, der kan være mindst lige så hensynsløst.\nMagt er i sit væsen irrationel og instinktstyret.\nSjælen har ingen muligheder for at være aktiv i en atmosfære af magt. Energien er både lav og intens. Enhver livsimpuls i direkte kontakt vil bliver undertrykt, underkendt, hæmmet eller blokeret.\nInstinktet negligerer enhver form for intuition, dybde, ærlighed, åbenhed.\nMan vil aldrig få noget positivt ud af at reagere direkte ind i det.\nMan skal aktivt gøre noget, og på afstand, for at forstå, hvad der sker, fordi det er så massivt i menneskers liv, at det simpelt hen bliver forstået som det normale, som alle skal rette sig ind efter. Det sker, uanset at det er sygdomsfremkaldende at være i et sådant miljø.\nDe første gange må det være barnet, der bliver forvirret.\nEt barn er i sit væsen forsvarsløst over for direkte påvirkning.\nTidligere sov man sammen som børn og kunne på den måde blande energi på en måde, der ikke var stilfærdig og ordentlig.\nNu lærer man at sove hver for sig, og bliver måske på den måde kunstigt isoleret.\nEt eller andet sker der, hvor barnet og den voksne mister sin naturlige kontakt til sig selv.\nMåske fordi man er sammen og alene på tidspunkter, hvor det ikke er sundt og naturligt at være det.\nMåske fordi man i det små gør hinanden ondt. Jeg kender ikke svaret.\nDet er jo i sig selv også dybt unaturligt altid at have en mobiltelefon eller en IPad tæt ved sig hele tiden. Det gør jo ikke det hele mindre kompliceret.\nMurstensidentitet er falsk identitet. Murstensidentitet er pseudoidentitet.\nDen omfatter mennesker, der ikke har et reelt selvbegreb, men er bundet til en rolle, og lever gennem rollen.\nVoksenlogik er delt logik, med en ny bevidsthed i hvert rum, og ingen sammenhæng mellem rummene.\nDet skyldes, at livet går i stå inde imellem murstenene, altså inde i husene.\nEnergien bremses, den vitale energi, der ellers får mennesker og andre levende væsener til at blomstre og vokse.\nNår energien stagnerer, skabes pseudoformer, der bliver mere og mere kunstige.\nIntet er længere naturligt, og der bliver brug for rollespil.\nI naturen flytter man sig, hvis man går hinanden på.\nInde i husene begynder man at tale ondt til og om hinanden.\nDe naturlige og sande følelser forsvinder.\nDen naturlige seksualitet forsvinder også.\nMure bliver de rammer, der omgiver vores tilværelse, i hvert fald når vi er hjemme.\nHjem er det sted, hvor vi har mulighed for at komme til kræfter.\nVi skal ikke glemme alle former for elektronisk udstyr, hvor den visuelle og auditive effekt hentes ind gennem tv, mobiltelefoner og computere i forskellige varianter.\nAlt sammen er med til, at naturlighed forsvinder, herunder de store perspektiver, som vi ser mere klart, når vi er hjemmefra, altså forudsat vi ikke bare placerer os selv i nye kunstige rammer.\nEn anden, meget sjov detalje, er lærdom i forhold til mure. Det oprindelige optagelsesritual ved Københavns Universitet var, at de studerende klædte sig ud som vilde dyr. Formålet var at aflægge sig det dyriske, det lave i mennesket, inden de studerende, som alle var mænd, begyndte studierne i en verden for sig selv, hvor alle talte latin.\nDet var ikke for ingenting, at Ludvig Holberg gjorde tykt nar ad miljøet i Erasmus Montanus.\nI 1979 havde jeg en guddommelig oplevelse, der viste, hvor meget vi kan som menneske.\nI forbindelse med mine meget smukke erkendelser havde jeg forladt universitetsstudiet, hvor min oplevelse var, at den viden, som opstod i de lukkede rum, slet ikke var i stand til at rumme mine erkendelser.\nDisse erkendelser handlede, også dengang, om, at vi som mennesker indeholder elementer fra både plante- og dyreriget.\nDisse suveræne muligheder har, som jeg oplever det, vanskeligt ved at komme sandt til udtryk, når mennesker er lukket inde sammen i rum og i huse.\nDe brud, som jeg har oplevet, kan jeg tydeligt se, bagefter, har dette indelukkede som en del af de voldsomme reaktioner. Det er ikke fra min side.\nEn anden måde at udtrykke det på, er, at instinktet, når det ikke udfoldes naturligt, får et forvrænget udtryk. Det betyder blandt andet, at man formulerer nogle mærkelige kompromiser. At klippe en hæl og hugge en tå er en af måderne at håndtere det på.\nI praksis handler det om at fire på sandheden og fire på løgnen, så det hele bliver tilpasset min specifikke virkelighed. Det handler ikke om, hvad der er sandt, men hvordan det passer mig.\nPå samme måde kan man fordreje sandheden om et andet menneske, og gør det! Det hele handler om at få det til at passe ind i mine specifikke behov, så det styrker mit ego.\nEr det usympatisk? Selvfølgelig er det det. Men det forhindrer ikke at det sker. Lige så længe som de, der har magt, kan blive ved med at have den.\nDe bliver ikke lykkeligere af det, men de bevarer magten.\nOg så bruger man relationer som undskyldning for først at kigge på sig selv. På den måde afholder man sig selv fra at blive virkelig, og at se sig selv i øjnene.\nHvis vi kigger over mod sjælens verden, er der ikke noget, der bliver sandt eller virkeligt. Mennesket har ikke muligheden for i sådanne rammer at integrere sin sjæl. Det udvikler i sagens natur sygdomme og andre former for mørke, som fjerner mennesket fra sig selv.\nSom jeg ser det, kan klimaproblemer og terror sagtens ses som en konsekvens at denne meget kunstige måde at leve på, stik imod livets sande natur.


Efterårsferie under varme himmelstrøg - Ferieidk.dk\n-når Danmark er dejligts\nRigtig mange danskere rejser væk fra det kolde danske efterår midt i oktober måned til varmere himmelstrøg, når de fleste har efterårsferie o skoler og firmaer. Man kan naturligvis blive hjemme i Danmark og eventuelt tage i sommerhus, men oktober måned er normalt ikke en varm måned, så badevandet er ikke særligt varmt, og vejret er generelt ret svingende og køligt og regnfuldt.\nNetop derfor vælger mange at rejse væk i en lille uges tid til Sydeuropa, Asien, USA eller andre steder med varme temperaturer i oktober måned. I det følgende omtales de bedste steder at tage på ferie i efterårsferien, hvis man især elsker at holde en afslappende luksusferie i et varmt klima.\nGenerelt om vejret i oktober\nI det nordlige Europa ved alle, at temperaturen i oktober måned falder betydeligt i forhold til sommermånederne, og at vinteren faktisk står på spring, da sommeren for længst er overstået. Man bør derfor lige undersøge temperaturen på de ønskede feriedestinationer, som I har udkig på, før I bestiller en rejse dertil. Faktisk falder temperaturen nemlig også i Sydeuropa i efterårsmånederne, mens det er sommer året rundt på andre rejsemål rundt omkring i verden, så der er stadig masser af muligheder for at rejse til udlandet for at få sol og varme i efterårsferien.\nDe mest oplagte feriesteder er derfor de ret eksotiske rejsemål som USA, Asien, De Kanariske Øer, Kap Verde, Thailand, Bali og Dubai. Dog kan man lige nå en varm ferie i andre lande, hvor sommeren kører på sidste vers i oktober, og det drejer sig om Grækenland, Cypern, Italien, Algarvekysten, Sydspanien og Mallorca. Det kan dog altid være en god idé at medbringe en lun trøje i kufferten, da vejret kan være svingende i oktober i Sydeuropa.\nTemperaturen på feriestederne i oktober\nI Grækenland vil man kunne opleve varme og sol fra en ofte skyfri himmel og kun meget lidt regn, men generelt vil aftener og nætter være en smule kølige. Dagtemperaturerne ligger i området 20-24 °C samt 13-16 °C om natten. Solen er fremme i omkring 7 timer, mens badevandet ligger på omkring 22 °C.\nPå Mallorca vil man også kunne få en glimrende ferie i det meste af oktober måned med varme og sol fra en ofte skyfri himmel og kun med meget lidt regn. Sidst i oktober starter efteråret med køligere vejr. Temperaturerne for dag og nat ligger på omkring hhv. 22 og 14 °C, mens badevandet er omkring 22 °C.\nMan bør især rejse til de italienske øer Sardinien og Sicilien i oktober måned, da øerne på denne tid stadigt har et varmt klima med dejligt badevand, men man må påregne omkring 5 regnvejrsdage i løbet af oktober.\nCosta del Sol vil også have godt vejr langt ind i oktober måned, hvor priserne er meget lave. Temperaturerne ligger i området 22 om dagen og 15-16 °C om natten, mens vandet ligger på omkring 21 °C.\nTyrkiet har også en billig lavsæson men stadigt godt klima i oktober måned, og temperaturerne ligger på omkring 23 om dag og 15 °C om natten. Badevandstemperaturen ligger typisk på omkring 23 °C.\nHerlig ferie i Danmark på feriecentrene\nJule weekendophold på budget i København\nCopyright © 2019 Ferieidk.dk.


Have Archives - Linkcentralen - De bedste links hos den bedste linkportal\nHer kan du finde produkter du har brug for i haven og haveartikler.\nDer er alt fra haveredskaber, havemøbler, højbede, Planter og blomsterløg mv.\nCoop – Have\nHAVEN - ALT TIL UDELIVET - DERHJEMME... For folk med grønne fingrer og andre havenisser Hjemme godt, men haven bedst. Haven dyrkes som aldrig før, og her finder du både havemaskiner, havemøbler, grill, drivhus, pavillon, pool, trampolin og andet udstyr og legetøj til det hjemlige udeliv.For nogle er havearbejde terapeutisk, for andre det ultimative fristed i sommerhalvåret. Her trækker vi os tilbage fra hverdagens stress og jag, slipper ungerne løs i legehus, pool og trampolin og inviterer gæster til grill eller fest i pavillon. Her finder du alt til det perfekte udeliv derhjemme lige fra havemaskiner og havemøbler til drivhuse, springvand og partytelte.\nHaveplakat.dk – dit eget billede som udendørslærred\nHavePlakat.dk sælger unikke udendørslærreder online. HavePlakat er den eneste virksomhed, der tilbyder produkter efter mål og med en centimeters nøjagtighed. Desuden bruger HavePlakat refleksfri lærreder.\nMoreLand.dk – havemaskiner & haveredskaber m.m\nSille & Sylvester – stort udvalg i praktiske og hyggelige varer til hus og have\nPlantetorvet.dk – Danmarks største udvalg af friske planter til have og anlæg\nHaveglad.dk – Haveartikler, Sten til haven mm\nHaveglad.dk sælger primært bigbags og varer på hele paller til de private haver. Vi satser meget på at levere hele pakken - f.eks. sandkasse inkl. sand, samt produkter specifikt (krydderurtemuld, højbedsmuld osv.)\nZinkbakken.dk – Køb zinkbakker i mange størrelser\nVed Zinkbakken.dk sælger vi kvalitetsprodukter til haven, altanen og terrassen, herunder højbede, plantekummer, altankasser og bålfade. De er primært lavet i jern og stål, hvilket også betyder at vores ting er yderst holdbare og kan holde mange år frem.\nGRÖNFELD – Danske designhøjbede i jern, rust og farve\nDanske designhøjbede i jern, rust og farve. GRÖNFELD er en dansk designvirksomhed, der udvikler og producerer produkter til overgangen mellem inde- og udelivet. Højbedene tager alle udgangspunkt i danske designtraditioner og med fokus på høj kvalitet, der matcher det nordiske klima.\nGrat.dk – Alt til have og anlægsprojekter\nBradshaws Direct – everything that the gardener needs to build and maintain a pond of any size\nBradshaws range includes everything that the gardener needs to build and maintain a pond of any size. Our prices are some of the lowest in the UK offering great value and high conversions.Pond Liners are our biggest selling items and we run a promotion all year offering free underlay with every Polyex Lifetime Guarantee Pond Liner.\nHavehandel.dk – Bigbags, belægning og meget mere til haven!\nHavehandel.dk har et stort udvalg af bigbags med materialer til haven til markedets bedste priser. Egen produktion af have-materialer sikrer kvalitet, hurtig levering og lave priser.\nToolworld – Havemaskiner, markiser, haveredskaber m.m\nToolworld.dk sælger værktøj og maskiner Online til gør-det-selv og professionelle. Vi er passionerede omkring det vi sælger og søger konstant at være helt i front med kundeservice og personlig service. Med +25.000 varenumre er der masser af muligheder.\n1 2 3 … 8 Næste side >


PressReader - BT: 2015-04-23 - Kras kritik af Skat\nKras kritik af Skat\nEt flertal i Folketinget har kritiseret i sag om skattely, men kritikken er alt for vag, lyder det fra Enhedslisten og Dansk Folkeparti\nBT - 2015-04-23 - NYHEDER - Rikke Gjøl Mansø, Berlingske Nyhedsbureau Dennis Flydtkjær Foto: Scanpix\nNår Folketinget indgår aftaler, må det forventes, at beslutningerne respekteres.\nSådan lyder kritikken fra et flertal bestående af Venstre, Socialdemokraterne, De Radikale og De Konservative, der ikke er tilfreds med Skats håndtering af tilbuddet om at købe oplysninger om en række danskere, der i 2013 var under mistanke for at benytte sig af udenlandske skattely.\nMen de fire partier noterer sig samtidig, at skatteminister Benny Engelbrecht ( S) har indskærpet over for Skat, at myndigheden fremover skal ’ efterspørge relevante informationer af egen drift, hvis der er grundlag for det, anvende de indgående informationsudvekslingsaftaler aktivt og udforme procedurer for, at der følges korrekt op på politiske aftaler.’\nOgså Enhedslisten og Dansk Folkeparti finder Skats håndtering af sagen - og flere andre sager om skattely - kritisabel. Men de to partier har forskellige grunde til ikke at tilslutte sig flertallets kritik.\nEnhedslisten vil pålægge regeringen at gennemføre en uvildig advokatundersøgelse, der kan klarlægge forløbet, hvor Skat og Skatteministeriet med skatteordfører Frank Aaens ( EL) ord fra 2008 til 2015 ’ begik en stribe fejl i sager om lister, der var tilgængelige fra læk af bankoplysninger, der kunne afsløre skattesnydere.’\n» Hvis man skal forhindre den slags sager i at gentage sig, bør sagens forløb undersøges, « siger Frank Aaen.\nDet forslag afviser flertallet med begrundelsen, at man må antage, at skatteudvalget har modtaget alle vedkommende i sagen.\nHos Dansk Folkeparti mener skatteordfører Dennis Flydtkjær ( DF), at Skats ageren er helt utilstedelig, og han efterspørger en meget skarpere kritik, end den flertallet i skatteudvalget har fremsat.\n» Den bliver lidt selvfed, fordi de bare roser sig selv for at gøre rigtig meget. Enhedslisten kræver i den anden ende en advokatundersøgelse - men der synes jeg, at man må vægte, om man får nok ud af sådan en undersøgelse, som jo koster mange millioner af skatteborgernes penge. Jeg tvivler på, at vi kan få mere frem, selvom vi ikke er kommet til bunds i det, « siger Dennis Flydtkjær.\nSkatteministeren har tidligere forklaret, at det var manglende interne retningslinjer i Skat, der gjorde fejlen mulig - og at der nu er rettet op på procedurerne.\nEnhedslistens Frank Aaen og Dansk Folkepartis Dennis Flydtkjær ville gerne have gået hårdere til Skat.


5 Typiske fejltagelser Under en Keto Diet – Culitalia\nHome › Danish › Diet Plan › 5 Typiske fejltagelser Under en Keto Diet\nEn ketogen diæt eller bedre omtales som en keto kost er en kost plan, der begrænser indtagelsen af kulhydrater.\nPå grund af disse begrænsninger, denne diæt er i stand til at slanke sig hurtigt. Keto kost kan også reducere blodglucoseniveauer.\nDe, der kører denne diæt erstatter kulhydrater med fødevarer, der er høj i sunde protein samt fedt.\nPå grund af sin evne til at minimere vægt og også blodglucose grader på grund af begrænsninger på indtagelse af kulhydrater, blev denne diæt ved først brugt af diabetikere.\nKeto kost menes at være i stand til at hjælpe diabetikere kontrollere blodsukker som følge af dets reducerede kulhydrat karakter, især hvis de har også overdreven vægt.\nNår du går gennem en ketogen diæt, er en person er begrænset til at tage i kulhydrater ikke over 30 gram hver dag. Resten, de foreslog at forbruge sunde protein samt fedt.\nDiabetikere rådes til at minimere kulhydrater, men det tyder ikke på at fjerne helt fra strukturen af dag-til-dag mad.\nKørsel af en keto kost til diabetikere kunne være risikabelt, hvis det ikke gøres under vejledning af en ernæringsekspert. Fordi en person med diabetes stadig behov kulhydrater som energikilde.\nI det mindste, de kræver omkring 130 gram om dagen, og også er foreslået for at komme fra indviklede kulhydrater.\nTypiske brølere, der opstår, når du laver en keto diæt\n1. Ikke at drikke tilstrækkelig vand\n2. Ikke tager i nok fedt\n3. Ignorer sengetid\n4. Begrænsning saltforbruget er også stram\n5. Spise alt for meget fedt\nVand er vigtigt at opretholde vores kropsvæsker tilfredse. Fluid mangel vil helt sikkert føre til nye problemer, såsom nyresygdom.\nHvis synligheden af vand under typiske omstændigheder er meget nødvendigt for kroppen, når de går gennem en keto diæt, skal overvejes meget mere vandbehov.\nNår begrænse indtagelsen af kulhydrater, vil mange ændringer finder sted i kroppen. Blandt dem er nedsat blodsukker samt insulin grader.\nNår insulinniveauer reducere, nyrerne frigiver væske. Dette er præcis, hvad så forårsager dehydrering.\nI begyndelsen af en keto kost, vil mange mennesker føle sig svimmel og hovedpine på grund af en ubalanceret mængde elektrolytter i kroppen.\nTil det, skal du forbruge om 3,5 liter vand for at holde væske forbrug i kroppen.\nI processen med metaboliske proces, er vores krop vant til at brænde kulhydrater, der rent faktisk har ændret form til glukose så beskadiget ned til magten.\nIkke desto mindre, i keto kost, kroppen rådes til ikke mere skade ned sukker, fordi mængden af indtaget er begrænset, men opfordres til at kaste fedt.\nDesværre er mange personer, som deltager denne diæt keto har en mindre specifik forståelse.\nDe fleste af dem undlader at huske at erstatte kaste kulhydrater med fedt. En faktor er den bekymring spise fedt.\nSom en kendsgerning, vil indtagelse af fedt fra naturlige og også sunde og afbalancerede aktive ingredienser, såsom mælk, yoghurt, fisk, kød, nødder, og veggie fedtstoffer som avocado samt olivenolie ikke have en negativ resultat på wellness .\nIkke kun for dem, der får på en kost, dette faktisk gøres ved næsten alle, især dem, der bor i store byer med en stor del af tiden, og også webtrafik, der tager tid.\nMasser af tænke på mindre søvn problemer på grund af deres indirekte resultater. Faktisk vil dette væsentligt påvirke succes af kosten program, som vi lever.\nNogle personer, der går gennem en kostplan keto program ønsker at have evnen til at bevare blodsukker niveau i kroppen og slanke som en fordel.\nSom en kendsgerning, vil mangel på søvn påvirker graden af sukker i kroppen.\nHvis du overser resten rutiner, ligner det at øve svømning at helbrede astma endnu cigaretrygning, når du forlader svømmehallen.\nDet er som at tage en sund og afbalanceret handling, men “gøre op” for det (selv intensivere det) med dårlige rutiner, der påvirker sundhed og wellness.\nMeget salt indtag vil påvirke højt blodtryk.\nIkke desto mindre vil mangel salt fået fra salt ligeledes have en skadelig indvirkning på kroppen, såsom hjerte-kar-sygdom.\nDvs., at indtagelse af salt, der kommer ind i kroppen skal være ret. I de tidlige dage af en keto kost, kroppen kaster natrium i store mængder med væsken frigives af kroppen.\nDet er grunden til, kroppen kræver en alternativ salt at opretholde elektrolyt grader afbalanceret.\nPhinney samt volek, en af forskerne på en diæt med lavt kalorieindhold foreslår forbrugende 3-5 gram natrium dagligt.\nFor at holde saltforbrug i kroppen, kunne vi spise fødevarer, der indeholder salte, såsom suppe eller bryg og gærede grøntsager.\nBegrebet en keto diæt er at sænke kulhydrater og ændre dem med fedt samt protein.\nDenne gang imellem gør individer fejlfortolket ved at indtage så meget fedt som muligt. Selvom fedt funktion som erstatning for kulhydrater, huske på, at ikke alle fedtstoffer klar.\nSelv om fedt readies, betyder det ikke, at indtagelse af det overordentlig vil bringe meget bedre velvære også.\n← 5 често срещани грешки при вземане на Кето Диета\n5 najpogostejše napake na Ob keto Diet →


Myndighederne fik dobbelt så mange tips om hvidvask i 2015 | Penge | DR\nMyndighederne fik dobbelt så mange tips om hvidvask i 2015\nTips og indberetninger om hvidvask strømmer ind til myndighederne.\nPrivate virksomheder, som for eksempel advokater og pengeinstitutter, er underlagt hvidvasklovgivningen og har dermed pligt til at give besked til myndighederne, hvis de ikke kan afvise en mistanke om hvidvask af penge eller til finansiering af terror. (Foto: PASCAL LAUENER © Scanpix)\n26. jan. 2016 kl. 06.00\nSidste år strømmede det ind med indberetninger og tips om hvidvaskning af penge hos Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet - også kendt som bagmandspolitiet.\nBagmandspolitiet oplevede bagmandspolitiet ikke mindre end en fordobling af antallet af underretninger om hvidvask i forhold til året før. Det blev i alt til henvendelser om 15.500 tilfælde.\n- Pengeinstitutterne, spiludbydere og andre brancher er mere opmærksomme, og det har så medført flere underretninger, siger Jens Kauffeld Andreasen, leder af Hvidvasksekretariatet hos Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet. Han vurderer, at en stor del de de penge, der bliver hvidvasket, stammer fra narkotikakriminalitet.\nCirka 8.600 af underretningerne kom fra pengeinstitutter, mens cirka 4.00o indberetninger kom fra spiludbydere. Derudover er der også kommet underretninger fra andre private virksomheder.\nLæs også: To tiltalt for hvidvask til kvart milliard\nNetop i dag falder der dom i det, der betegnes som Danmarkshistoriens største sag om hvidvask. Her står to mænd tiltalt for at have hvidvasket penge for 226 millioner kroner.\nPengeinstitutter og andre private virksomheder, der er underlagt hvidvasklovgivningen, har pligt til at give besked til myndighederne, hvis de ikke kan afvise en mistanke om hvidvask af penge eller til finansiering af terror.\nDanmarkshistoriens største sag om hvidvask af penge\nKl. 13 falder der i Københavns Byret dom i det der betegnes som Danmarkshistoriens største sag om hvidvask.\nDe to tiltalte - en far og en søn - er tiltalt for at have hvidvasket i alt 226 millioner kroner i et københavnsk vekselbureau i perioden fra 2010 til 2014.\nPolitiet slog til og ransagede vekselbureauet i november 2014. Ved aktionen blev der beslaglagt store kontantbeløb.\nDe har siddet varetægtsfængslet siden, og i maj sidste år blev de begge tiltalt for hvidvask og omfattende hæleri.\n- Det kan for eksempel være en person, der står med en halv million kroner i kontanter og ikke kan eller vil forklare, hvorfor man står med alle de penge i kontanter, og hvor de kommer fra, fortæller Jens Kauffeld Andreasen fra Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet.


85 akutjobs – VORES ENHEDSLISTEN\nPosted on 10. oktober 2013 20. januar 2021 by ehl-teknik\n85 akutjobs til 30.000 ofre for dagpengekatastrofen:\nDe ansvarlige partier må påtage sig et ansvar\nUgebrevet A4 kunne forleden berette, at kun 85 havde fået et akutjob. Sådan gik det med den ordning, som Corydon for et år siden solgte som “en fuldt dækkende løsning” med et løfte om 12.500 jobs. Hvilken hån mod de mange, som siden har mistet deres dagpenge – med de voldsomme sociale konsekvenser, som det har at få sin indkomst reduceret til 60 %.\nLige nu gælder det (skønsmæssigt) op mod 29.000, men vil nå betydeligt over 30.000 inden 1. januar. Dvs. langt over selv de værste skrækscenarier fra 2012, inkl. Finansministeriets interne tal, som dengang ansås som så bekymrende, at de blev tilbageholdt.\nMen katastrofen stopper ikke 1. januar, men vil fortsætte ind i 2014, hvor yderligere 15.000 efter a-kasse-samvirkets seneste prognose vil miste deres dagpenge. Altså op mod 50.000 på kun to år, hvilket ingen i deres vildeste fantasi havde forudset (ej heller i den borgerlige lejr), da loven oprindeligt blev vedtaget på helt andre forudsætninger.\nKun de værste kynikere kan være tavse om denne udvikling, og det vil være udtryk for en total mangel på social empati, hvis den eneste kommentar, det kan give anledning til er, at “sådan er det jo!”\nDet var Dansk Folkeparti, som fik ideen til den nye dagpengelov, som VK-regeringen fik vedtaget. Men det ændrer ikke ved, at det er den nuværende regering, som har det fulde ansvar for, at loven ikke blev lavet om.\nDet har længe været velkendt, at de sociale konsekvenser af den nye dagpengelov har fået et omfang, som ingen havde forventet, da den blev vedtaget. Derfor er det ynkeligt at se de ansvarlige partiers ansvarsforflygtigelse og gensidige beskyldninger om, hvem der har mest ansvar for denne katastrofe.\nDet er en udvikling, som et flertal i befolkningen – og alle partiers vælgerskarer – er imod. Hvis de andre partier delte Enhedslistens opfattelse af, at demokrati er at repræsentere befolkningens ønsker, havde denne lov for længst været lavet om.\nVedtaget på HB-møde d. 5. okt. 2013\nPrevious: Principper, program og finanslov\nNext: Hilsen til landsmødet i Folkebevægelsen mod EU


Fiat til kamp mod mellemklassen\nDu er herForside»Varebiler»Fiat»Fiat til kamp mod mellemklassen\nBy Carsten Teiner on\t 6. oktober 2014 0 Comments\nDen nye Fiat Ducato, der er kåret som Årets Varebil i Danmark 2014, er ikke kun en stor kassevogn – for i mindste lave og korte udgave kan den måske matche storsælgeren Ford Transit Custom, der i et år har været landets mest solgte varebil.\nDen nye TECH udgave skal lokke kunderne til gennem masser af udstyr – men elers er teknologien kendt fra resten af Ducato programmet.\nTil fordel for mindre klasser\n”Med kåringen som Årets Varebil 2014 fik Ducato en utrolig flot start på det danske marked, og salget går rigtig godt. Den nye Ducato byder på en mængde kvaliteter, og dette vil vi også gerne lade markedet for de lidt mindre varebiler komme til gode. Derfor er vi glade for at kunne præsentere vores nye Ducato L1H1 TECH specialversion hvor komfort, teknologi og motorkraft i kompakte dimensioner er sat i højsædet”, siger Pierre Martin Bos, som er Country Manager for Fiat Professional i Danmark.\nDen nye TECH version kommer med Fiat Professionals smidige 2.3 liters dieselmotor med 130 hk og en 6-trins manuel gearkasse. Dertil dæk med lav rullemodstand, gearskifteindikator, og en opgraderet motor. Bilen har et forbrug på 15,6 km/l og et CO? udslip på 160 g/km. Ducato TECH har en lasteevne på 1.226 kg.\nTECH betegnelsen dækker over en masse ekstra udstyr så som LED-kørelys, aircondition, fartpilot med hastighedsbegrænser, 5” touch-skærm med bakkamera, Bluetooth® og mediaplayer med USB-stik. Desuden lækkert og gearknop, polstrede nakkestøtter, sædevarme og udvidet instrumentpanel.\nFiat Ducato er en af Europas mest solgte varebiler. Gennem fem generationer har Fiat Ducato vundet flere internationale priser og solgt i mere end 2,6 millioner eksemplarer siden 1981. Også på det danske marked har Fiat Ducato siden 1981 haft en solid position i markedet og er for mange synonym med en rigtig varebil.\nStandardudstyr i Ducato L1H1 TECH 2.3 MJT 130 HK:\n• Webasto motor/kabinevarmer med timer\n• El-betjente sidespejle med varme\n• Blinklys integreret i sidespejle\n• Skydedør i højre side\n• Fløjdøre bag, uden ruder\n• Heldækkende adskillelse uden rude\n• Højdejusterbart førersæde med armlæn og lændestøtte\n• Varme i førersæde\n• Dybdejusterbart rat\n• Nedklappelig sæderyg på midtersæde\n• Aflåseligt handskerum\n• Cigartænder, 12V stik og askebæger\n• El-betjente sideruder\n• Centrallås med fjernbetjening\n• Radio med Bluetooth (5″ touchskærm)\n• ABS bremser med EBD og EPS\n• Fartpilot med begrænser\n• Udvidet instrumentpanel\nForrige aritkelHonda med på Crossover-bølgen\nNæste artikel Fiats crossover på Jeep basis


Warning: count(): Parameter must be an array or an object that implements Countable in /customers/b/e/e/bobach.eu/httpd.www/libraries/cms/application/cms.php on line 464 2. plads i Vintercuppen\nJeg er blevet tildelt handicap 96 % og det er selvom at jeg har været skadet hele efteråret og terrænerne er jo ikke hjemmebane for mig i forhold til de andre klasseløbere. Så der skal arbejdes hårdt for hvert eneste point. Se link til banerne: http://www.soenniksen.dk/vintercup/prolog2011/Vintercup2011-prolog.pdf\nTræningen går efter planen, stille og roligt. Mandag og tirsdag fik jeg løbet hurtigt i terræn. Puha det var rigtig hårdt for lårene! Men fedt at give den gas i skoven med de andre EC løbere. Især når jeg får lov at vinde o-intervallerne. Jeg kan mærke at der skal arbejdes med teknikken, den er langt fra det niveau jeg havde i sommer, men det er vel som forventet.\nNæste weekend er det så sæsonafslutning med de sidste afdelinger af ranglisten samtidig med afslutning/opstartssamling. Det bliver fedt at se dem der ikke har deres hverdag i Århus, og få lov at løbe sprinten lørdag. Jeg stiller ikke op til søndagens Jættemil, da jeg ikke kan holde til at løbe den distance. Det er ærgeligt ikke at kunne være med og presse de andre. God tur til alle der skal ud og give den gas!


kæmp, flygt eller se det i øjnene? - PDF\nkæmp, flygt eller se det i øjnene?\nDownload "kæmp, flygt eller se det i øjnene?"\n1 En global forskningsrapport udført af OPP i samarbejde med The Chartered Institute of Personnel and Development Juli 2008 kæmp, flygt eller se det i øjnene? bidrag til den effektive håndtering af konflikter på arbejdspladsen\n2 Konflikt 1. En tilstand af ufred eller fjendtlighed ; 2. Sammenstød af divergerende principper, interesser etc. ; 3. (psykologisk) modsætningsforhold mellem uforenelige behov eller ønsker ; Konflikt på arbejdet : 1. En hvilken som helst uoverensstemmelse, der forstyrrer arbejdets udførelse\n3 Indhold Forord 2 Resumé 4 Konfliktens omkostninger 5 Årsager til konflikt 8 Lederens rolle 11 Værdien af uddannelse 14 Få det bedste ud af konflikter med kunder 18 Sammenligning af lande Storbritannien 19 Belgien 20 Brasilien 21 Danmark 22 Frankrig 23 Tyskland 24 Irland 25 Holland 26 USA 27 Realisering af positive resultater af konflikter Vigtigste tips til arbejdsgivere og organisationer 28 De bedste råd til den enkelte og ledere 31 1\n4 Forord Kæmp, flygt eller se det i øjnene? Bidrag til den effektive håndtering af konflikter på arbejdspladsen Forord af Robert McHenry Vi foretog denne undersøgelse i et forsøg på kvantitativt at vurdere, hvordan det aktuelt står til med konflikter på arbejdspladsen, idet vi gik ud fra, at ordet konflikt er tabu i mange organisatoriske sammenhænge, eftersom det antyder, at tingene er kommet ud af kontrol. Vi ønskede at udforske, hvordan mennesker i forskellige lande ser på konflikter på arbejdspladsen, hvilke faktorer de opfatter som destruktive, og hvordan de har oplevet, at konfliktsituationer forbedres eller forværres som resultat af ændret adfærd. Vi ville gerne vide, hvad arbejdstagere kunne tænke sig at ændre, og hvilke fordele, de håbede, der ville komme ud af at forbedre konflikthåndteringen. Kort sagt ønskede vi at udforske, hvordan konflikt kan udnyttes bedre som en kilde til energi og fornyelse for organisationer. Hvad forstår man ved konflikt? Det er et potentielt meget subjektivt udtryk. Nogle mennesker opfatter måske konflikt som en skarp verbal uoverensstemmelse, mens det for andre betyder en langvarig fejde mellem afdelinger. For så vidt angår denne undersøgelse har vi defineret konflikt som enhver uoverensstemmelse på arbejdspladsen, der afbryder arbejdsgangen. Vi lever i en verden, hvor alle former for konflikt bliver mere og mere synlig, uanset om det aktuelt er mere udbredt nu end førhen. Medierne griber enhver lejlighed til at præsentere stridigheder: mellem politikere, i ægteskaber mellem kendte og sportshold, eller mellem grupperinger, lande eller trosretninger. Vi føler tilsyneladende en særlig glæde ved at afsløre konflikter der, hvor man skulle forvente harmoni; der er noget fængslende ved de heftige dramaer, der udspiller sig mellem gamle venner, mentorer og deres protegéer, ekspartnere fra den kriminelle verden. Hvorfor er konflikter så attraktive, i hvert fald som tilskuersport? På samme måde som to overflader, der gnider mod hinanden, producerer friktion, skaber konflikt energi og fører til forandring. Det inderlige ønske om at bevæge sig bort fra det, der engang fungerede godt og føltes rigtigt, kan være en kraftig tilskyndelse. Tænk på de sociale ændringer efter anden verdenskrig, jordskredsvalget i 1973, værdiforskellene mellem generation X og Y. Hvis konflikt handler om uenighed, så skaber uenighed en dynamik som kan styre teams og organisationer både baglæns og forlæns. Vore dages organisationers udfordringer består i at udnytte denne energi på en positiv måde. Vore kunder fortæller os undertiden, at det største problem er manglen på konflikt i deres organisationer. De siger, at egenrådige seniorledere skaber en kultur, hvor medarbejderne foretrækker at lukke øjnene og hverken give feedback eller komme med idéer; en skjult konflikt, der hæmmer arbejdsindsatsen. De stræber efter en kultur, hvor udfordring hilses velkommen af lederne og, hvor ændringer bliver rost og giver næring til innovation. Andre fortæller os, at dårligt fungerende seniorgrupper, hvor stridende egoer vogter på hinanden ved direktionsværelsets bord, skaber et klima, hvor enhver forsvarer sit ringhjørne. De taler om at sidde på hver sin trone, at enhver hytter sit, en bebrejde-hinanden kultur og en vind/tab stil under beslutningsprocessen; hangen til konflikt undergraver arbejdsindsatsen. De længes efter en konstruktiv debat, hvor forretningsrationale har magten over stærke personligheder og et klima, hvor tage-ved-lære i højere grad end straf følger af fejl. Organisationer skal finde den gyldne mellemvej, og det er her erhvervspsykologi har betydning. I sin seneste bog, Beyond Reason, hævder den verdensberømte konfliktmægler og Harvard advokat Roger Fisher, at mæglere skal vise følelser og bruge dem i deres samspil. Der er følelsesmæssige behov lige under overfladen på begge sider af en konflikt, og løsningen kompromitteres, såfremt disse ignoreres. Vores virkelighed og vore tilknytninger på arbejdet har vigtige følelsesmæssige komponenter, og hver medarbejder og leder skal finde sin egen måde at undersøge og udtrykke sine egne følelser på, mens han lytter til andre menneskers følelser kort sagt, at tale sammen. 1 Beyond Reason: Using Emotions as You Negociate af Roger Fisher og Daniel Shapiro, Penguin\n5 Samtale er nøglen, og behovet for samtale kan ikke overvurderes. I visse store organisationer kan daglige spændinger skyldes, at engelsk anvendes som fælles forretningssprog, hvilket kun tjener til at fremhæve nationale og kulturelle forskelle. Kulturen kan bestemme, hvilke følelser, der bør udtrykkes i særlige situationer endog hvilke følelser, der skal fornemmes. Den dikterer udtryksmåden, selv når følelserne er langt under overfladen. Åbenlys kortfattethed i en mellem en østeuropæer og hans sydstatsamerikanske kollega som er vant til en mere uformel tone kan starte en kæde af misforståelser, der kan munde ud i en inter-regional foragt. Det kan være vanskeligt at genoprette medarbejderes følelse af, at de trækker på samme hammel, når de er adskilt af tidsforskelle, og når korrespondancen er upersonlig. Her kan psykometriske værktøjer være en hjælp. Resultaterne heraf kan skabe basis for at diskutere forskelle, for at dele følelsesmæssige behov (som kan være meget forskellige fra dem, der vises) og for at fastlægge en fælles ramme, hvori vanskelige synspunkter kan anbringes. I professionelle hænder giver psykometriske værktøjer også HR medarbejdere, chefer og ledere en måde at tage hul på disse samtaler på med deres grupper eller til at fremme dialogen mellem enkeltpersoner. Og endnu bedre, de kan åbne døren for mennesker til bedre at forstå sig selv, deres egne behov, hvordan de virker på andre og hvordan de kan tilpasse sig situationen og personligheden, de står overfor. De kan sætte gang i gavnlige og progressive samtaler, især hvor konflikt er udgangspunktet. Når vi arbejder med kunder for at forebygge ledelsesfejl, for at rette op på organisatorisk underpræstation eller vende rundt på konfliktende teams, så er det uvægerligt, fordi den gode samtale er ophørt. Det kræver undertiden mere end erkendelsen af, at noget bør være anderledes for at genoptage dialogen, og vi mener at psykometriske værktøjer spiller en enestående rolle i forhold til at starte samtalen og vende forskellene til noget konstruktivt. Undersøgelsen I maj 2008 blev der gennemført to sideløbende forskningsprojekter om konflikt på arbejdspladsen. Den første, som refereres detaljeret i denne rapport, undersøgte arbejderes holdninger til konflikt fuldtidsansatte blev interviewet i ni lande inden for Europa og i Amerika: Belgien, Brasilien, Danmark, Frankrig, Tyskland, Irland, Holland, England og USA. Det andet forskningsprojekt, gennemført af Chartered Institute of Personnel and Development (CIPD), fremviser analyser fra 800 organisationer i England for så vidt angår arbejdsgiverens synsvinkel*. Hovedparten af de adspurgte her var professionelle og praktiserende HR. Vi refererer til disse resultater, når de tegner et anderledes og mere nuanceret billede af, hvad der rører sig på konfliktområdet i engelske organisationer. Leadership and the management of conflict at work, CIPD 3\n6 Resumé Vores undersøgelse viser, at hovedparten af de ansatte (85%) i et vist omfang må klare konflikter, og at 29% gør det altid eller hyppigt. I Tyskland øges det sidst nævnte tal kraftigt til 56%, mens ansatte i Irland (37%) og USA (36%) også bruger en betydelig del af tiden på at håndtere uenigheder. De fleste konflikter ses på niveauet mellem nyansatte/frontlinje roller (anført af 34% af de adspurgte), men konflikter optræder også på de fleste seniorniveauer: En ud af otte arbejdstagere (12%) siger, at uoverensstemmelser i deres seniorteam er hyppige eller kontinuerlige. De primære årsager til konflikter på arbejdspladsen beskrives som sammenstød mellem personligheder og stridende egoer (49%), efterfulgt af stress (34%) og tunge arbejdsbyrder (33%). Kultur spiller også en rolle i opfattelsen af årsager: Brasilianske arbejdere er mest tilbøjelige til at opfatte værdisammenstød som hovedårsag til konflikt (24%). I Frankrig fandt 36% af de ansatte, at uærlighed var en nølgefaktor, sammenlignet med et globalt gennemsnit på 26%. Ikke overraskende, så er dårligt håndterede konflikter forbundet med omkostninger: Gennemsnitsmedarbejderen tilbringer 2,1 time om ugen med at håndtere konflikter. Alene i England svarer det til 370 millioner tabte arbejdsdage årligt, som skyldes konflikt på arbejdspladsen. En ud af seks (16%) siger, at en nylig uenighed optrappedes i varighed og/ eller intensitet. Kun 11% af de interviewede har aldrig oplevet, at en uenighed eskalerede. Konflikter fører mange negative resultater med sig. 27% af de ansatte har oplevet, at konflikter har ført til personlige angreb, og 25% har oplevet, at det resulterede i sygdom eller fravær. Næsten en ud af ti (9%) har oven i købet oplevet, at det medførte, at et projekt kuldsejlede. 41% af de ansatte mener, at ældre mennesker håndterer konflikter mest effektivt, hvilket tyder på, at livserfaring formentlig gør mennesker mere effektive. Ledernes kompetence på dette punkt er imidlertid den afgørende faktor. Syv ud af ti arbejdstagere (70%) oplever konflikthåndtering som en meget eller særdeles vigtig lederevne, mens 54% af arbejdstagerne mener, at chefen burde håndtere uenigheder ved at tage fat på bagvedliggende spændinger, inden det går galt. Der er dog en klar diskrepans mellem, hvor godt lederne selv synes, at de håndterer konflikter, og hvordan det forholder sig i virkeligheden: En tredjedel af lederne (31%) mener, at de er gode til at håndtere uenigheder, men det er kun 22% af medarbejderne enige i. Næsten halvdelen af medarbejderne (43%) mener i øvrigt, at deres chefer ikke klarer konflikter så godt som de burde, mens kun 23% af lederne deler dette synspunkt. Træning er den bedste drivkraft til at opnå en høj kvalitet i konfliktløsningen. Mindre end halvdelen (44%) af alle adspurgte er blevet uddannet i håndtering af konflikter på arbejdspladsen. Dette tal når op på 60% i Brasilien og 57% i USA. 72% af de belgiske arbejdere og 73% af de franske har ingen uddannelse fået. Hvor der findes uddannelse, giver det værditilvækst: Over 95% af de personer, der modtager uddannelse som en del af lederudviklingen eller på et formelt eksternt kursus siger, at det hjalp dem på en eller anden måde. En fjerdedel (27%) siger, at det gør dem mere trygge og sikre med hensyn til at håndtere konflikter og 58% af de, der er blevet uddannet, siger at de nu forventer win-win resultater af konflikter. 85% ændrer måden de griber konflikter an på i løbet af arbejdslivet; De bliver mere proaktive og erfaringen betyder, at de tager det mindre personligt. Blandt samtlige arbejdstagere har 76% oplevet, at konflikter mundede ud i et positivt resultat, som f.eks. bedre forståelse for hinanden (41%) eller en bedre løsning på et problem på arbejdspladsen (29%). Dette tal stiger til 84% og 81% i henholdsvis Brasilien og USA landene, hvor uddannelse er mest udbredt. Belgien og Frankrig, hvor de ansatte har mindst uddannelse, har også den laveste forekomst af positive resultater. Dette viser en klar forbindelse mellem uddannelse i konflikthåndtering og konfliktens betydning som en katalysator for en positiv forandring. Vores undersøgelse viser, at destruktive konflikter ikke er noget organisationer noget sted bør acceptere som en uundgåelig detalje i arbejdslivet. Hvis organisationer investerer i at opbygge erkendelsen af sig selv og andre, som bedre forhold afhænger af, vil de opleve, hvordan den energi der skabes af mellemmenneskelige friktioner, skaber gnister af kreativitet i stedet for at kvæle ilden. HR, ledere og arbejdstagere skal alle påtage sig et ansvar for at blive kompetente konfliktmæglere 4\n7 konfliktens omkostninger Omkostninger for organisationen Tid er penge Der er forskellige former for omkostninger for organisationen forbundet med dårlig konflikthåndtering, herunder, i værste fald, tab af kunder og gode medarbejdere. En omkostning, der er synlig for enhver, er den tid, der bruges på at finde en god løsning. Tid, der ville have været bedre anvendt til at udføre arbejde og nå mål, er i stedet anvendt til at håndtere uoverensstemmelser og hidse gemytterne ned. Kommer der imidlertid et helt igennem positivt resultat ud af det, kan det betragtes som en investering. Gennemsnitligt antal timer pr. uge der bruges på at klare konflikter på arbejdspladsen, for hvert land Total Tyskland Irland USA Brasilien Frankrig Danmark Vores undersøgelse viser, at hver medarbejder gennemsnitligt bruger 2,1 time hver uge ca. en dag om måneden på at være involveret i en konflikt på en eller anden måde (være involveret i en uoverensstemmelse, håndtere en konflikt mellem kolleger, etc.). Alene i Storbritannien svarer det til 370 millioner tabte arbejdsdage årligt som skyldes konflikter på arbejdspladsen. I Tyskland og Irland, hvor tiden, der bruges på konflikthåndtering stiger til gennemsnitligt 3,3 timer pr. uge, udgør tallet en endnu højere andel af den disponible arbejdstid. I nogle organisationer er situationen endnu værre: En ud af ti besvarelser angiver, at de bruger mindst seks timer om ugen på at klare konflikter. Det tapper også HR afdelingerne for ressourcer: Halvdelen af de adspurgte HR ansatte (51%) tilbringer mellem en og fem timer om ugen med at håndtere uoverensstemmelser. Pinen trækkes i langdrag Det er ikke usædvanligt, at konflikter eskalerer i stedet for at blive løst i en fart. Ni ud af ti ansatte (89%) har oplevet, at en konflikt på arbejdspladsen eskalerede. Næsten en ud af tre (29%) siger, at det tog nogle få dage at få en nylig konflikt på arbejdspladsen manet helt i jorden, men ikke mindre end en ud af seks (16%) udtaler, at en nylig konflikt ikke blev løst, at den varede længere end forventet og/eller at den blev værre og værre. Det er vanskeligt og sige om det skyldes, at problemerne bag disse situationer virkelig er komplekse, men sandsynligheden for at komme sig hurtigt uden nogen form for ar aftager, når konflikter trækker ud. Undersøgelsen viste også, at kvinderne fører med hensyn til at blive involveret i en konflikt, der eskalerer (19% mod 14%). De mest udsatte sektorer er marketing og velgørenheds-/ikke erhvervsdrivende sektorer (respektive 30% og 23%). Kun én ud af ti ansatte (11%) har aldrig oplevet, at en konflikt tog til i omfang, hvilket antyder, at teknikker for konfliktmægling ikke er velintegrerede i organisationerne. Det er klart, når en konflikt eskalerer, at mæglingen kræver mere tid, før roen er genoprettet og gruppen atter fokuserer på det egentlige mål. Storbritannien 1.8 Belgien 1.2 Holland 0.9 5\n8 Omkostninger for den ansatte Påvirkningen af den enkelte medarbejder Når konflikter ikke gribes an på en effektiv måde, kan følelserne komme i kog, og det går ud over de enkelte medarbejdere. Virkningen heraf er lidt vanskeligere at beregne, men ikke mindre alvorlig, især kan det ses på personalets engagement. Mere end en fjerdedel af de ansatte (27%) har været involveret i en uoverensstemmelse på arbejdspladsen, som mundede ud i personlige krænkelser eller angreb, mens en tilsvarende procentdel (25%) har oplevet, at konflikter førte til sygdom eller fravær. Hvilke negative resultater af konflikter på arbejdspladsen har du overværet? Personlige krænkelser/angreb Sygdom/fravær Konflikter på tværs af afdelingerne Mobning Medarbejdere, der sagde op Medarbejdere, der blev fyret Medarbejdere, der blev flyttet til en anden afdeling Fejlslået projekt 9% 13% 16% 18% 18% 18% 25% 27% Dette emne er tydeligvis et stort problem i den ikke-erhvervsdrivende sektor, hvor næsten halvdelen (48%) har været involveret i en konflikt, der førte til sygdom og/eller fravær. Kortvarige problemer er ikke de eneste resultater af en dårligt håndteret konflikt: En ud af fem ansatte (18%) siger, at medarbejdere har forladt organisationen på grund af en konflikt, 16% siger, at medarbejdere blev fyret, og en ud af ti (9%) tilskriver uoverensstemmelser mellem de involverede parter, at et projekt slår fejl. Alle nye fremgangsmåder er sandsynligvis ikke uønskede, men afbrydelsen, indledt af konflikten som katalyserede dem, efterlader ofte ar, hvilket tyder på, at hurtig og målrettet konflikthåndtering er løsningen. Antallet af medarbejdere, der oplever, at et projekt tabes, stiger næsten til en ud af fem (19%) ansatte i Tyskland, som også fører blandt landene i undersøgelsen med hensyn til negative resultater som fornærmelser og sygdom. Konflikters skadelige virkninger er meget sjældnere i Brasilien, Frankrig, Belgien og Holland. Faktisk siger næsten halvdelen af hollandske arbejdstagere (48%), at de ikke har oplevet nævneværdige negative resultater af konflikter på arbejdspladsen. Underminering af gruppen Ikke overraskende forringer en konflikt samarbejdet og følelsen af at være et team, når den håndteres dårligt. To-tredjedele af arbejdstagerne (67%) er bevidst gået udenom for at undgå en kollega på grund af en uoverensstemmelse på arbejdet, hvilket sandsynligvis virker forstyrrende og kan bringe gruppen ud af fokus. Dette stiger til trefjerdedele (76%) i USA, og det er generelt mere udbredt blandt kvinder (71%, mod 64% mænd). Kvinder er tilsyneladende mere usikre, når det handler om at tage hul på konflikter. Selvom det kun er et mindre antal, der griber til mere ekstreme måder at håndtere konflikter på, bliver gruppens og organisationens omkostninger hurtigt store med hensyn til tabt produktivitet, når der blot er en ud af ti arbejdstagere, der ikke kommer til møder, (10%) eller bliver væk i flere dage (9%) for at undgå konfliktsituationer. En fjerdedel (24%) af medarbejderne i undersøgelsen er udeblevet fra et arbejdsrelateret socialt arrangement for at undgå konflikt, dette tal stiger til 36% i Tyskland. En ud af syv (14%) der er gået glip af en arbejdsdag, en ud af ti (9%) der har taget fri i mere end et døgn, (12%) indrømmer oven i købet, at det var konflikten, der fik dem til at forlade arbejdet. Dette tyder på, at forbigåelse af konflikter er en almindelig, men højst resultatløs teknik. For team betyder dette en forsømt lejlighed; konflikter, der håndteres godt i et team, kan føre til større tillid og bedre beslutninger i beslutningsprocessens kvalitet. 6\n9 Men det stopper ikke her. De destruktive følelser, som de involverede i en konflikt har oplevet, forsvinder ikke bare lige med ét. Over halvdelen af arbejdstagerne (57%) har forladt en konfliktsituation med negative følelser, mest almindeligt demotiverede, vrede og frustrerede. Ansatte i Storbritannien er mest tilbøjelige til at føle således med 65%, der indrømmer, at konflikter påvirker dem negativt, mens kun 41% brasilianere har dette problem. Vi kan naturligvis ikke gætte på, hvor længe disse følelser har varet; nogle har måske fået det bedre efter konflikten. Desværre afskrækkes mange mennesker fra at løse problemet korrekt på grund af de ømtålelige følelser, der vækkes under selve konflikten. Kvinder kæmper mest for at klare konfliktens følelsesmæssige nedtur. Næsten to-tredjedele (64%) kommer ud af en konflikt med negative følelser i modsætning til knap halvdelen (48%) af mændene. Kvinder er også dobbelt så tilbøjelige som mænd til at føle sig syge af nervøsitet eller lide af søvnløshed på grund af konflikter på arbejdspladsen. Hvordan har du det med konflikter? Demotiveret det er så distraherende Vred og frustreret Nervøs har det dårligt i maven Søvnløs og stresset Udmærket jeg er vant til det Tillidsfuld problemer er blevet luftet Begejstret en chance for at bekræfte mig selv 5% Energisk det er et krydderi på tilværelsen 5% 9% 9% 12% 18% 19% 21% Energiskabende Konflikter kan imidlertid også føre til positive følelser, når de håndteres korrekt. Mere end trefjerdedele (76%) af arbejdstagerne har oplevet en god afslutning på en konflikt. En fjerdedel af medarbejderne (22%) siger, at de har det godt med konflikter, især fordi de kan skabe tillid til, at det pågældende problem er blevet grundigt luftet og klaret. Det faktum, at en ud af fire faktisk har lært at nyde processen, styrker idéen om, at barske samtaler kan være stimulerende og forfriskende! Mens 5% af de interviewede, som oplever konflikt som en mulighed for at vise sit værd, stadigvæk har noget at lære om ægte samarbejde, har det samme antal interviewede, som oplever konflikt som et krydderi på tilværelsen, opdaget konfliktens aktiverende egenskaber med hensyn til forandring og kreativitet. Dette understreger den værdi, som en konflikt kan tilføre en organisation, hvis den håndteres på den rigtige måde. Arbejdstagerens perspektiv Mens arbejdstagere i gennemsnit tilbringer ca. en dag om måneden med at klare konfliktsituationer, ryger det for professionelle HR medarbejdere op på en halv dag om ugen for næsten halvdelen (48%) af dem, og det der svarer til en hel dag om ugen for 12%. En væsentlig del af HR tiden tilbringes med at håndtere og løse konflikter på arbejdspladsen. Eskalering er også et problem. Professionelle HR medarbejdere oplever sygdom og fravær samt enkeltpersoner, der forlader arbejdet og mobning, som de negative hovedresultater af konflikter. De personlige angreb, der af 27% af arbejdstagerne opleves som konfliktens væsentligste konsekvens, blev ikke taget op i samme grad af arbejdsgiverne, formentlig fordi disse angreb ikke bliver indberettet. HRs indgriben er måske ønsket eller påkrævet senere i konfliktens udviklingsproces, og det er muligt, at professionelle HR medarbejdere har behov for at blive gjort opmærksomme på spændinger af lederne, der agerer som deres advarselssystem, inden de fører til fravær fra arbejdet. 7\n10 Årsager til konflikt Arbejdslivets realitet Med de mange personlighedstyper på en arbejdsplads og omfanget af de indre og ydre stressfaktorer, der er til stede, overrasker det ikke, at der findes konflikter. Omfanget af konflikter er derimod overraskende. Vores undersøgelse viste, at langt de fleste arbejdstagere (85%) må leve med konflikter i deres arbejdsliv. Spørgsmålet er, hvor meget af det, der er produktivt, og hvor meget der underminerer organisatorisk effektivitet? Tre ud af ti (29%) siger, at de altid eller hyppigt må tage sig af konflikter. Kun en ud af syv medarbejdere (14%) siger, at de aldrig må tage sig af uoverensstemmelser. Visse grupper må håndtere konflikter oftere end andre. En tredjedel (34%) af mændene under 50 år må altid eller hyppigt tage sig af uoverensstemmelser, sammenlignet med en fjerdedel (23%) af de ældre mænd. De tre sektorer, hvor hyppige konflikter er mest almindelige, er velgørenhed/ikkeerhvervsdrivende (48%), catering (43%) og personaleafdelinger (43%). Det mest overraskende ved disse statistikker er nok, at HR, hvor man ville forvente at professionelle blev kaldt ind i forbindelse med konfliktsituationer, ikke er blandt de bedste. Ud fra et internationalt perspektiv ligger Tyskland i spidsen for konfliktligaen. Mere end halvdelen af tyske medarbejdere (56%) konfronteres altid eller hyppigt med uoverensstemmelser på arbejdspladsen, med en fjerdedel i kategorien altid. Andre lande, der scorer højere end gennemsnittet, når det handler om hyppige eller uophørlige konflikter, er Irland med 37% og USA med 36%. Hvor opstår der konflikter? Skal du nogensinde forholde dig til konflikter på arbejdspladsen? Ja, altid 8% Ja, ofte 21% Ja, en gang i mellem 56% Nej, aldrig 14% Ved ikke 1% For at vurdere de mest almindelige brændpunkter spurgte vi de interviewede, på hvilket niveau i organisationen de oplever flest konflikter. I toppen af listen er konflikter mellem ansatte på niveauerne nyansatte/frontlinje funktioner, anført af (34%) af de interviewede. Disse arbejdstagere har sandsynligt tilbragt den korteste tid i organisationen og er derfor også dem, der mindst forventes at have lært, hvordan man bedst håndterer sådanne situationer. Afdelingsledere og dem, der rapporterer til dem, bliver nævnt som det andet mest almindelige konfliktområde, anført som nummer et af en fjerdedel (24%) af de ansatte. Dette understreger den hovedrolle, afdelingsledere skal spille for at håndtere konflikter godt. Dette gælder især for Irland, hvor konflikter mellem afdelingsledere og dem, der rapporterer til dem aktuelt er den hyppigst forekommende form for sammenstød på arbejdspladsen. Næsten fire ud af ti irske ansatte (37%) oplever dette som den meste udbredte form for konflikt. Selvom kun 6% af arbejdstagerne oplever, at de fleste konflikter opstår mellem seniorchefer og ledere, (hvilket formentlig delvis skyldes, at deres uoverensstemmelser finder sted bag lukkede døre), findes der konflikter på seniorniveauet i mange organisationer, der kan få en betydelig indflydelse på kulturen. 8\n11 På hvilket niveau i din organisation ser du flest konflikter? en tilsvarende procentdel (33%) identificerer arbejdspres som en hovedfaktor. Kvinder nævner stress lidt hyppigere end mænd som hovedkilde til konflikt: 38% mod 32%. Mellem nyansatte/frontlinjeroller 34% Mellem afdelingsledere og deres underordnede 24% Mellem forskellige niveauer af ledere 20% Mellem mellemledere 8% Mellem direktionsledelse/supervisorer 7% Mellem seniorledere/direktører 6% Hvad er hovedårsagerne til konflikt? Sammenstød mellem personligheder/stridende egoer Stress 34% 49% Tunge arbejdsbyrder/utilstrækkelige ressourcer 33% Dårligt lederskab fra organisationens top 29% Mangel på ærlighed og åbenhed 26% Som eksempel herpå siger kun en ud af fem af de ansatte (21%), at de overhovedet ikke oplever konflikter i deres organisations top, mens en ud af otte (12%) siger, at der er hyppige, eller endnu være, kontinuerlige uoverensstemmelser mellem deres seniorledere. Hovedparten (56%) af de ansatte føler også, at hvis konflikter på dette niveau håndteres dårligt, skader det hele organisationen. De lande, hvor de ansatte oplever flest konflikter mellem seniorledere, er Irland, Brasilien og Tyskland, mens Holland og Danmark oplever færrest. Marketingsektoren iagttager flest konflikter mellem seniorledere og er også mest tilbøjelig til at opfatte, at konflikten har en negativ virkning på organisationen: Otte ud af ti sælgere (79%) mener, at dette er sandt. Hvad udløser konflikt på arbejdet? Når medarbejderne bliver spurgt om, hvad de anser som årsag til, at konflikter udvikler sig, mener de, at personligheden spiller en afgørende rolle. Halvdelen af medarbejderne (49%) oplever personlighedssammenstød og stridende egoer som hovedårsagen til konflikt på arbejdspladsen. Stress kommer ind på en andenplads, valgt af en tredjedel (34%) af medarbejderne som hovedårsag til uoverensstemmelser, mens Dårlig afdelingsledelse 23% Mangel på tydelig rollefordeling 22% Mangel på tydelig ansvarsfordeling 21% Sammenstød af værdier 18% Dårlig udvælgelse/sammensætning af teams 16% Tabu emner med hensyn til kontoremner 15% Dårlig ledelsespræstation 14% Mobning/chikane 13% Oplevet diskriminering 10% 9\n12 Ledelse eller mangel på samme, betragtes også som et væsentligt element til at udvikle konflikt på arbejdet. Tre ud af ti medarbejdere (29%) oplever, at konflikt opstår af dårlig ledelse i organisationens top - godt en fjerdedel (23%) siger, at det skyldes dårlig afdelingsledelse. Medarbejdere i Irland, USA og Storbritannien er mest tilbøjelige til at betragte personlighedssammenstød som hovedkilden til konflikt på arbejdspladsen, hhv. 66%, 62% og 59%. Omvendt er de ansatte i Tyskland de eneste, der ikke placerer stridende egoer i toppen af listen. Her betragter fire ud af ti medarbejdere (41%) stress som den første årsag til uoverensstemmelse. Undersøgelsen fremhæver den kulturelle faktors indflydelse på konflikt: l Sammenstød mellem værdier anføres som en stor underliggende faktor af 17% af medarbejderne i USA og Storbritannien, men dette tal stiger til 30% i Brasilien l Mens kun en ud af tolv i den samlede gruppe (8%) oplever, at uoverensstemmelser opstår af ansvarlighedsproblemer, siger over en tredjedel af tyskerne, at mangel på klarhed på dette område er direkte årsag til konflikt l Over en tredjedel (36%) af arbejdstagerne i Frankrig, siger at mangel på ærlighed og åbenhed er en hovedårsag til konflikt, men kun en ud af fem hollandske medarbejdere deler dette synspunkt Arbejdsliv varierer hårfint mellem nationer, og disse forskelle har en væsentlig indflydelse på de faktorer, der mest sandsynligt fører til konflikt en vigtig indsigt for enhver, der arbejder uden for sit hjemland. Arbejdsgiverens perspektiv Når vi spurgte professionelle HR medarbejdere om deres synspunkt, siger næsten halvdelen (44%), at de hyppigt eller kontinuerligt må klare konflikter på arbejdet, hvilket understreger størrelsen af dette udbredte problem. Der er dog ikke desto mindre forskelle i opfattelsen af konflikt: Hvor arbejdstagere f.eks. oplever frontlinje funktioner som hovedkonflikt området, oplever arbejdsgivere, at hovedbrændpunktet ligger mellem afdelingsledere og deres direkte underordnede (47%). Professionelle HR medarbejdere er også langt mere tilbøjelige end de fleste arbejdstagere til at opleve konflikt i seniorledelser med en ud af fem (19%), der mener, at disse uoverensstemmelser er hyppige eller konstante. Dette skyldes klart, at de eksponeres for det, der til tider er mindre synligt for andre ansatte. Arbejdsgivere og medarbejdere er enige i, at hovedårsagen til konflikt er personlighedssammenstød og stridende egoer. Men hvor medarbejdere nævner stress og tunge arbejdsbyrder som de væsentligste årsager, vælger professionelle HR medarbejdere i stedet dårlig afdelingsledelse og svagt lederskab hhv. 29% og 21% i modsætning til kun 23% og 14% for de ansatte. Det er muligt, at HR afdelingen er i stand til at opfatte bagvedliggende årsager med større objektivitet end andre medarbejdere, eller at de måske er medvidende om begge sider af konfliktsituationen, hvilket giver dem større indsigt i bagvedliggende årsager. 10\n13 Lederens rolle Hvis job er det at håndtere konflikter? Hele organisationen skal spille en rolle i håndtering af konflikter, ikke kun HR afdelinger og afdelingsledere. Når medarbejderne bliver spurgt om, hvem der har det ultimative ansvar for at håndtere konflikter bedst på arbejdspladsen, svarer seks ud af ti (62%), at de mener, at alle i organisationen har et ansvar. Andre mener, at afdelingsledere eller seniorledere har ansvaret, mens kun 15% føler, at konflikthåndtering udelukkende er personaleafdelingens ansvar. Alle Hvem har det endelige ansvar for at sikre at konflikter på arbejdspladsen håndteres mere effektivt? Ledere Women Seniorledere/direktionen Men HR 15% 22% 27% 62% Det må være en lettelse for personaleafdelingen og høre, at den blot betragtes som en brik i spillet, når det handler om at håndtere konflikter og ikke et universalmiddel, som et hvilken som helst menneskerelateret problem kan læsses over på. Det må også glæde HR medarbejdere og se, at hvor en arbejdstager har en engageret HR funktion, og hvor de er involverede i at løse konflikter, scorer de stort. Vi spurgte arbejdstagere i organisationer med HR teams for at vurdere, hvordan de klarer konflikter, og hovedparten (63%) er tilfredse med det arbejde, deres kolleger i personaleafdelingen yder. Dette tal ligger helt oppe på 71% i USA og 68% i både Storbritannien og Brasilien. I Frankrig og Belgien er det derimod kun godt halvdelen. Tage føringen Vi bad også medarbejderne vurdere, hvor vigtig konflikthåndtering er som ledelseskompetence. Eftersom mange oplever, at chefer og ledere har et hovedansvar på dette område, overrasker det ikke, at syv ud af ti (70%) opfatter konflikthåndtering som enten meget eller særdeles vigtige kompetencer hos en leder. Hvis ledere således skal håndtere konflikter, er vi nødt til at vide, hvilke områder de skal fokusere på. Vi bad medarbejderne pege på, hvad ledere kan gøre for at løse konflikter på arbejdspladsen mere effektivt, og øverst på listen med 54% af stemmerne var identifikation og håndtering af dybereliggende spændinger, inden det går galt. Et godt kendskab til teamets personligheder hjælper helt klart lederne med at være opmærksomme på brændpunkterne og personlighedssammenstød. Det vil også hjælpe dem med at finde de mest effektive løsningsmetoder for den enkelte baseret på behov og livsstil. Jeg 10% Andre 3% 11\n14 Hvad kan ledere gøre anderledes for at håndtere konflikter på arbejdet mere effektivt? Identifikation og håndtering af bagvedliggende spændinger før ting går galt Mere uformelle samtaler på tomandshånd med deres underordnede Agere som mæglere, når konflikter udvikler sig Skabe mere klarhed over, hvad der forventes Være en rollemodel for den korrekte opførsel Skabe mere klarhed over ansvarsområder Tage mere fast hånd om giftige enkeltpersoner, der skaber konflikter Vejlede medarbejdere i konflikter Ikke lade deres eget ego komme i vejen Forbedret rådgivning ved daglig håndtering Tage emnet med mulige konflikter op som en del af virksomhedens pligter Skabe bedre balance i arbejdslivet Ingenting, det er uundgåeligt 6% 25% 25% 25% 35% 33% 31% 29% 42% 40% 40% 39% 54% De interviewede anser samtale for at være det allervigtigste tiltag for effektiv konflikthåndtering: l Mere uformelle samtaler på tomandshånd med medarbejderne (siger 42%) l Mæglerroller (40%) l Give mere klarhed om forventede måder at opføre sig på (40%) Dette afhænger naturligvis alt sammen af, at der er en solid tillid mellem ledere og deres ansatte, der bygger på regelmæssig og konsekvent kommunikation. Tillidens betydning fremhæves især i konklusionen af, at en væsentlig andel (39%) af medarbejderne bemærker, at ledere kunne håndtere konflikter bedre, hvis de selv var et forbillede for korrekt opførsel og ikke fremhævede deres eget ego (29%). Kun 6% af de ansatte mener ikke, der er noget ledere kan gøre for at håndtere konflikter mere effektivt. Målet for organisationer er helt klart, at der gøres noget for at sikre, at uoverensstemmelser med negative resultater undgås. Selvbedrag eller uretfærdig kritik? De fleste medarbejdere mener, at ledere spiller en afgørende rolle med hensyn til at håndtere konflikter på arbejdet. Der synes imidlertid at være en væsentlig diskrepans mellem, hvor godt lederne mener, at de håndterer uoverensstemmelser og hvor godt andre medarbejdere mener, at de klarer det. Blandt de interviewede som er, eller har været ledere, mener godt en tredjedel (31%), at de er gode til at håndtere konflikter. Mindre end en fjerdedel (22%) af medarbejderne uden ledelelsesansvar mener, at deres ledere udfører et flot arbejde med at håndtere uoverensstemmelser. Tilsvarende mener næsten halvdelen af de ansatte (43%), at deres ledere ikke klarer konflikter så godt som de burde, mens kun 23% af lederne deler dette synspunkt. Danmark og Frankrig er de lande, hvor lederne har det dårligste syn på deres kompetence som konfliktmægler, mens ledernes selvopfattelse i Storbritannien og USA ligger signifikant over gennemsnittet: Hhv. 17% og 15% mener, at de udfører et dårligt stykke arbejde under gennemsnittet. 12\n15 Hvem er eksperterne iblandt os? Når de ansatte blev spurgt om, hvilken gruppe på arbejdet, der håndterer konflikter mest effektivt, var det populæreste svar ældre mennesker, med fire ud af ti (41%) interviewede. De medarbejdere, der snarere er senior (ofte, men ikke altid det samme) kommer ind på anden pladsen med lige under en tredjedel (32%) af stemmerne. I Brasilien og Frankrig, stiger andelen af medarbejdere, der vurderer snarere senior medarbejdere som de mest effektive, signifikant højere til hhv. 48% og 44%. Hvem mener du, håndterer konflikt mest effektivt? Ældre mennesker Yngre mennesker De som er ældre De som er yngre 8% Mænd Kvinder 21% 25% 23% 32% 41% Arbejdsgiverens perspektiv Selvom seks ud af ti ansatte mener, at konflikthåndtering er alles ansvar, har kun 9% af HR medarbejderne det på samme måde. De er mere tilbøjelige til at sige, at det er helt op til ledere og seniorledere at håndtere stridigheder på arbejdet. De er dog enige om, at det er vigtigt: 70% af medarbejderne opfatter konflikthåndtering som en meget eller særdeles vigtig ledelseskompetance, og 83% af de praktiserende HR medarbejdere deler dette synspunkt. Der, hvor vores medarbejderundersøgelse fandt en diskrepans mellem, hvor godt ledere håndterer konflikter ifølge deres direkte underordnede, og hvor godt de mener, de gør det, fremviste arbejdsgiverundersøgelsen et tilsvarende billede. Seks ud af ti HR medarbejdere (59%) vurderer, at ledere ligger under gennemsnittet med hensyn til konflikthåndtering, mens kun 17% af lederne i Storbritannien er enige med dem. Næsten 85% af HR medarbejderne mener måske ikke overraskende, at de selv er ligeså gode eller bedre til at håndtere konflikter. Både arbejdsgivere og medarbejdere mener dog, at det bedste ledere kan gøre for at håndtere konflikter er at gøre noget ved de bagvedliggende spændinger, inden der opstår problemer. Otte ud af ti HR ledere (81%) oplever dette som vejen frem for lederne, mens deres egen foretrukne tilgang er at skride ind, så snart de første tegn på konflikt viser sig. Forebyggelse er tilsyneladende bedre end helbredelse, især hvis din funktion består i, at du konstant får æren af at samle stumperne op, når det går rigtig galt. Det er måske forudsigeligt, at de fleste aldersog kønsgrupper mener, at de er de bedste til at håndtere konfliktsituationer. Flere arbejdstagere i 20 erne og 30 erne siger, at yngre mennesker er de mest effektive, mens medarbejdere i 50 erne og 60 erne er mest tilbøjelige til at vurdere ældre mennesker som eksperter i konflikthåndtering. Derudover siger 28% af mændene, at de håndterer konflikter mest effektivt, sammenlignet med 21% som vurderer, at det er kvinderne. For kvinder er disse tal næsten modsat. 13\n16 Værdien af uddannelse Fare vild i curriculum Vi ved at konflikter på arbejdet er uundgåeligt. Vores undersøgelse afslører, at resultaterne heraf kan variere meget, og at den negative indflydelse medfører væsentlige personlige og organisatoriske omkostninger. Derfor er det måske overraskende, at den formelle (eller selv den uformelle) uddannelse i, hvordan konflikter håndteres ikke er så udbredt, som den burde være. Mindre end halvdelen af de interviewede medarbejdere (44%) har fået en eller anden form for uddannelse i, hvordan man klarer konflikter på arbejdspladsen. For det meste er uddannelsen en del af ledelsesudviklingen, et grundkursus i konflikthåndtering og uformel en-til-en coaching. 7% af de interviewede søger, måske i desperation, råd på internettet (til forskel fra e-learning) som en nøglekilde til vejledning i, hvordan man håndterer konflikt. Kurser i konflikthåndtering er mere udbredt i HR og velgørenhedssektoren, hvor hhv. 69% og 63% er blevet undervist. Derudover har nogle lande sandsynligvis mere gavn af uddannelse i konflikthåndtering end andre, især som en fast del af medarbejderens udvikling: to-tredjedele (68%) af de brasilianske medarbejdere og 57% af medarbejderne i USA er blevet uddannet på dette område. Blandt de sidstnævnte, er en ud af fem (22%) blevet uddannet ifm. ledelsesudvikling. I det andet ydertilfælde, har tre-fjerdedele (72%) af de belgiske medarbejdere og et tilsvarende antal i Frankrig (73%) ikke modtaget nogen uddannelse i konflikthåndtering. Det er vigtigt og erkende, at organisatoriske konflikter ikke bare lige løses ved at smække uddannelse på problemet. Når det handler om at få det bedste ud af individuelle forskelle, er overfladiske løsninger ikke lige så kraftfuld (eller varig), som det at skabe og opbygge en bedre forståelse af sig selv og andre. Modtaget undervisning i konflikthåndtering, efter land Modtaget undervisning i konflikter Land Del af ledelsesudvikling Eksternt grundkursus Ingen USA 22% 18% 43% Brasilien 16% 11% 32% Storbritannien 14% 12% 55% Tyskland 13% 12% 57% Irland 13% 10% 50% Danmark 9% 14% 61% Holland 7% 10% 63% Belgien 6% 12% 72% Frankrig 5% 11% 73% 14\n17 Udvikling af positive resultater Den generelle mangel på uddannelse er især beklagelig i betragtning af den påviselige forbedring af kompetencer, som uddannelse medfører. Over 95% af de personer, der modtager undervisning som en del af deres ledelsesudvikling eller på et eksternt grundkursus siger, at det hjalp dem på en eller anden måde. Især når der blev givet en eller anden form for undervisning, siger en fjerdedel (27%) af medarbejdere, at det gjorde dem mere trygge og selvsikre, når de skulle håndtere en konfliktsituation, og vi ved, at når man står overfor udfordringer, er selvsikkerheden ofte er en forudsætning for succes. Dette stiger til 36% blandt amerikanske medarbejdere, 32% i Tyskland og imponerende 64% blandt de medarbejdere, der blev undervist som del af et ledelsesudviklingsprogram. En ud af fem (19%) siger, at det hjalp dem med at få positive resultater ud af begge parter, der var involveret i uoverensstemmelsen formentlig det bedst mulige resultat mens en tilsvarende procentdel (20%) siger, at det gjorde dem i stand til helt at undgå konflikter. Arbejdstagere anfører også nogle mere subtile resultater af undervisningen hhv. 14% og 10% siger, at det lærte dem at give efter på en stilfuld måde (i arbejdslivets videste forstand skal du være i stand til at tage kampen op ) eller hjalp dem med at få det ud af en situation, de ønskede (sommetider må man vælge resultatet frem for forholdet). Det er væsentligt, at 39% af medarbejdern siger, at undervisning overhovedet ikke bidrog med nogen hjælp. Dette sætter spørgsmålstegn ved noget af den undervisning, der udbydes på dette område: Er den rettet mod de ofte personligheds-styrede problemer og personlige forskelle, som normalt er de bagvedliggende årsager til konflikter på arbejdet? Undersøgelsen afslører, at blandt de, der er blevet undervist, går seks ud af ti (58%) medarbejdere efter win-win resultat (det oftest fremførte resultat i denne gruppe). Blandt det brede udvalg af alle medarbejdere, forsøger næsten halvdelen (44%) at klare konflikter ved at søge et kompromis (det mest almindelige resultat, der nævnes i denne gruppe) og en anden fjerdedel (27%) forsøger helt at ungå konflikt. Dette underbygger undervisningens værdi som en måde, hvorpå man kan sikre, at arbejdstagere får det bedste ud af en konfliktsituation; mens det at søge et kompromis eller vende ryggen til en konflikt ikke nødvendigvis betyder et dårligere resultat, så oplever de, der har modet til at forsøge en win-win situation ofte et varigt skub fremad med hensyn til kvaliteten af deres arbejdsrelationer. 15 Hvordan hjalp undervisningen dig med at blive mere effektiv? Jeg blev mere tryg ved konflikter og bedre til at håndtere dem Jeg blev bedre til at undgå konflikter Jeg blev bedre til at finde positive resultater for begge parter Jeg blev bedre til velvilligt at give mig Jeg blev bedre til at få det ud af konflikten som jeg ville have 10% 14% 20% 19% 27% Konflikter som en styrke for udvikling og fornyelse Positive resultater fra effektiv konflikthåndtering viser, at konflikter ikke i sig selv er dårligt, og at det faktisk kan være overordentlig gavnligt for organisationen. Tre-fjerdedele (76%) af medarbejderne har oplevet, at en konflikt fører til noget positivt. Fire ud af ti (41%) fandt, at det førte til en bedre forståelse for andre mennesker, mens en tredjedel (33%) oplevede forbedrede arbejdsrelationer, og tre ud af ti (29%) konstaterede oven i købet, at konflikt førte til en bedre løsning af et problem eller en udfordring. En ud af ti (9%) siger faktisk, at konflikter resulterede i en stor nyskabelse eller ny idé på arbejdet. Hvis de ansatte har fået undervisning, stiger forekomsten af positive resultater signifikant. Blot for at give et eksempel, så har 56% af de medarbejdere, der er blevet grunduddannet af en ekstern underviser, oplevet, at konflikter fører til bedre forståelse af andre, 42% sagde, at det førte til en bedre løsning og 19% har oplevet, at uoverensstemmelser resulterede i en stor nyskabelse.\n18 Hvilke positive erfaringer har du fra en konflikt på arbejdspladsen? Bedre forståelse for andre Forbedrede arbejdsrelationer Bedre løsning af et problem/en udfordring Højere præstation i teamet 21% 29% 33% 41% Med tiden får man tilsyneladende både visdom og øget opmærksomhed om konflikt på arbejdet. Mens 22% af de ansatte siger, at de er kommet til at sætte pris på konflikten efterhånden, som deres karriere har udviklet sig (hvilket antyder, at de har fået kompetence til at skabe positive resultater), reflekterer næsten en fjerdedel (18%), at de nu er mere tilbøjelige til at lukke øjnene med henblik på mindre forstyrrelser. Magtfulde små 7% påstår, at tiden har lært dem, hvordan man vinder i konfliktsituationer. Det lader til, at forskellige mennesker, der ikke har været udsat for en koordineret fokus på uddannelse, udvikler sig på meget forskellige måder i overensstemmelse med deres erfaring og personlighedspræferencer og høster bekymrende tilfældige resultater. Øget motivation 18% Større nyskabelse/ny ide blev udviklet 9% Nej, ingen positive 24% På hvilken måde håndterer du nu konflikter på arbejdspladsen anderledes i forhold til tidligere i din karriere? Jeg tager det mindre personligt 31% Der er også en tydelig sammenhæng mellem de lande, hvor undervisning i konflikter er mere almindelig, og sandsynligheden for at opnå gunstige resultater er større. Brasilianske og amerikanske medarbejdere har hyppigst fået en grunduddannelse. Udover den øgede selvtillid nævnt ovenfor, har arbejdstagerne i disse to lande hyppigst oplevet positive resultater: henholdsvis 84% og 81%. Belgien og Frankring er de lande, hvor medarbejderne har oplevet færrest positive resultater af konflikter. Det er samtidig de lande, hvor uddannelse i konflikthåndtering er mindst almindelig. En ændring i måden at gribe det an på De fleste ændrer interessant nok måden, de griber konflikter an på i løbet af arbejdslivet; de bliver mere proaktive og erfaringen gør, at de tager det mindre personligt. Næsten en tredjedel af arbejdstagerne (31%) mener, at de ikke tager sig det så nært, mens næsten lige så mange indrømmer, at de nu er mere proaktive med hensyn til at klare konflikt end de var tidligere. 85% af medarbejderne har faktisk en anden tilgang til uoverensstemmelser nu end tidligere. Jeg er mere proaktiv, når det handler om at håndtere situationen Jeg følger en metode eller anvender teknikker, som jeg har udviklet efterhånden Jeg er mindre tilbøjelig til at lave ballade Nu søger jeg råd hos mine kolleger Nu søger jeg råd fra mennesker uden for arbejdet Jeg værdsætter konfliktens værdi mere nu end tidligere Jeg har lært at vinde 7% 12% 18% 17% 16% Jeg gør intet anderledes 15% 21% 28% 16\n19 Her er kønnet en faktor: Kvinder er mere tilbøjelige end mænd til at søge råd fra mennesker uden for arbejdspladsen (19% mod 13% mænd). Mænd er mere tilbøjelige til at udvikle større selvtilstrækkelighed; flere mænd end kvinder stoler på teknikker til konflikthåndtering, som de med tiden selv har udviklet (24% mod 18%). Alderen er også afgørende for, hvordan man griber konflikter an, eftersom antallet af medarbejdere, der henvender sig til deres kolleger eller andre mennesker uden for arbejdet om råd til konflikthåndtering stiger, efterhånden som de bliver ældre. En fjerdedel (25%) af medarbejdere i 20 erne henvender sig til andre med henblik på vejledning sammenlignet med kun 11% af medarbejderne i 50 erne og beskedne 6% af medarbejderne i 60 erne. Arbejdsgiverens perspektiv Undersøgelsen blandt de ansatte konstaterer, at undervisning i konflikthåndtering giver en betragtelig værditilvækst. I lande og organisationer, hvor undervisning er mere almindelig, er holdningen til at opnå winwin situationer meget mere fremme, og forekomsten af positive resultater af konflikter er betydeligt højere. Blandt HR medarbejdere er uddannelse mere udbredt (63% er blevet undervist som en del af deres professionelle udvikling), selvom det er bekymrende, at næsten en tredjedel (31%) henter deres viden om håndtering af stridigheder fra internettet og 15% fra familie og venner. Endnu engang, når undervisning tilbydes, giver det virkelig pote: Næsten totredjedel (65%) siger, at det hjælper dem til at opnå mere positive resultater for begge parter. En ud af tre (34%) ser bedre teamwork, som den største potentielle gevinst ved undervisning i konflikthåndtering, og en tilsvarende del (31%) siger, at antallet af tidligere disciplinære og klagesager er reduceret. Alle forklarer dette med, at mere undervisning hjælper både organisationer og enkeltpersoner med at få gavn af de positive resultater af konflikter på arbejdspladsen. 17\n20 Få det bedste ud af konflikter med kunder Man forbinder nemt konflikter med en destruktiv kraft: De fleste har dårlige minder om konflikter, de har været en del af. Dette hænger sammen med det faktum, at konfliktprocessen sjældent er behagelig: Den involverer, at man skal beskæftige sig med nogen, der vil noget andet, end man selv vil. Men konfliktens resultater kan være enormt positive. At tage gode beslutninger betyder f.eks. at man er i stand til at opfange forskellige informationer, der involverer forskellige menneskers forskellige meninger. Forskning i gruppepræstationer har konstateret, at i grupper, hvor der ikke er forskellige holdninger (hvor alle opfatter verden på samme måde), er man tilbøjelige til hurtigt at nå til enighed og have det godt med det, men i virkeligheden træffer de dårligere beslutninger: Et aspekt af det, psykologer kalder gruppetænkning. Dette gælder alle vore arbejdsrelationer. Når man tænker på konflikter på arbejdspladsen, tænker man uvilkårligt på forholdet til chefen eller til besværlige kolleger. Når vi derimod taler med vore kunder, er et af de konfliktområder, de gerne ville have noget mere ud af, forholdet til deres kunder. Forholdet til kunder viser mange klassiske kendetegn for konflikt: Begge parter ønsker at få det bedste ud af forholdet, men de arbejder ud fra forskellig information, og generelt er kommunikationen begrænset. Man kunne således formode, at enhver konflikt ville give konkurrenceprægede, negative erfaringer. Dette er sikkert sandt i visse situationer: Hvis en organisation har en kortvarig, forretningsmæssig kontakt til sine kunder, behøver den ikke at bekymre sig så meget om, hvad den skal stille op, hvis kunden er utilfreds. Imidlertid arbejder mange organisationer efterhånden i industrier, hvor det er langt dyrere og vanskeligere at få en ny kunde end at beholde en. I den slags situationer kan det godt lønne sig at overveje, hvordan man bedst håndterer konfliktsituationer. At konkurrere er formentlig ikke passende med den slags kunder, og ignorerer man situationen, betyder det i sidste ende, at man mister deres ordre. I stedet har kundeorienteret personale behov for at lære andre strategier for at forbedre forholdet, for at kunne høste resultater på lang sigt i form af en større forståelse for kundens behov. Der er også sikre tegn fra den modsatte side på dette forhold. Når der er et problem, har den behandling kunderne får af deres leverandør en væsentlig indflydelse, der går i begge retninger. Håndteres konflikten dårligt, påvirkes forholdet negativt, og kunden overvejer måske at flytte handlen et andet sted hen. Men håndteres konflikten godt, kan kundens tillid til virksomheden rent faktisk stige i form af større tiltro til, at man forstår deres behov, og at fremtidige problemer også kan klares ved sammen at løse vanskelige problemstillinger. Organisationer tager sig af dette ved at overveje, hvordan de kan træne og støtte det kundeorienterede personale. Konflikter er sjældent behagelige, så længe de står på, og personalet har behov for støtte til at klare virkningen af uenighederne. Den oplagte kilde hertil er deres team og deres leder, men det er vigtigt, at empatien med den enkelte afbalanceres med respekt for kunden, fordi det er en kunde. Et brud på tilliden og kompetencen kan være en god undskyldning for ikke at tage sig af problemer med kunden, eller endnu værre, at give dem falske forventninger med hensyn til problematiske anliggender som betaling eller kontrakter. Hvis man sikrer, at alle har en chance for at praktisere og udvikle deres kompetencer i konflikthåndtering i et trygt miljø, vil det øge deres effektivitet, når de arbejder med rigtige kunder. Undervisning, der indeholder en del om forståelse for individuelle forskelle ved hjælp af f.eks. psykometri, giver det kundeorienterede personale en indsigt, som skaber en vedvarende adfærdsændring i stedet for blot en kortvarig kosmetisk virkning. Det er fristende og tænke på, at dette lige må være noget for kundeservicepersonale, der håndterer arrige opkald om bredbånd; men mange organisationer søger at udvikle kompetencer på konflikthåndtering hos alle kundeorienterede ansatte, fra forretningsudvikler til projektledere og ingeniører og selv partnere i professionelle servicevirksomheder. Udfordringen er at skabe gode løsninger, der består i at udvælge diverse meninger, indhente input fra medarbejderne med diverse erfaringer eller personligheder og at styre processen professionelt. Det er muligt: 76% af deltagerne i vores undersøgelse rapporterede om positive resultater af konfliktsituationer. Som for mange organisatoriske udfordringer, så er det ikke konflikten, der er problemet; men dårligt håndterede konflikter. 18


Oversigt -> Den Norske Skovkat -> kommende katteejer Besvar indlæg\nVi er ved at blive de heldige ejere af en Norsk skovkat.\nDet er en hankat og han er cirka et år. Vi har alle dage haft kat\nog jeg synes selv jeg ved en del. Men jeg har alligevel nogle spørgsmål\nsom jeg håber der er nogen der vil hjælpe mig med.\nI skriver tit noget om en ekstra tå her inde.... hvad menes der helt præcist? Mit næste spørgsmål er om der er nogle gode råd til at vende ham til at færdes udenfor når han kun er vant til at komme ud i snor? Den nuværende ejer hjælper mig fint og giver gode råd, men det skader jo aldrig at spørge lidt flere.\nMichael Jørgensen & Annette Fuch\nVed ikke om du har fået svar på dit spørgsmål?\nNår en kat har en ekstra tå hedder det Polydactyl. Det er et gen som ses ved flere racer- da jeg søgte på det var det dog mest maine soon katte som kom frem.\nDu kan læse mere om det på denne side feks. http://www.meserve.dk/polydactyl.htm\nDet er svært at give gode råd hvordan du skal introducere din kat til at gå uden snor. Inden vi fik skovkatte havde vi vores katte ude- de havde været i lejlighed men da vi flyttede om fik have, så prøvede vi modvilligt kun fordi vores ene kat Freja havde være ude som killing inden vi fik hende som 12 uger gammel og hun ville gerne ud. Vi lukkede dem ud om sommeren og holdt godt øje med dem og håbede på det bedste for de ikke skulle blive kørt ned eller komme til skade. De kom kun ud når det var lyst og når vi var hjemme. Men sidste år inden jul skete det jeg faldt Freja død 10 m fra vores rækkehus:-( Vi lukker aldrig vores katte ud medmindre det er løbegård eller haven er forsvarligt hegnet inde. Der er den risiko at katten kan blive kørt ned eller komme op at slås osv. Hvorfor vil du have ham som udekat? Hvad med at fortsætte med at gå med ude i snor, når han nu er vant til det:-) Der er også en risiko, at han kan blive stjålet- det er især når han er racekat. Jeg kender flere som har fået stjålet katte eller hvor kattene er "forsvundet". Det er jo også en smuk kat en skovkat:-)\nDerfor vil vi ikke have vores katte som udekatte. De mangler ikke noget vi aktiverer dem med legetøj, klatretårn og de leger med bold/mus selv. Vi har selv ingen løbegård men når vi flytter har vi planer for at vi skal lave løbegård- fordi frisk luft er da dejligt for kattene:-)\nHeld og lykke med ham og godt nytår.


Sikkerheden selv på straffespark: »Det ville være dumt at være nervøs for at sparke, når jeg aldrig har brændt« - Superliga - Fodbold - Sport\nSuperliga 01.10.2017 kl. 18:54\nSikkerheden selv på straffespark: »Det ville være dumt at være nervøs for at sparke, når jeg aldrig har brændt«\nDet er 16. gang, at midtbanespilleren Jacob Poulsen har scoret på straffe i superligaen.\nEndnu en sejr på hjemmebane blev til det for FC Midtjylland, da Aab søndag blev besejret med 4-1. Foto: Claus Bonnerup\n06.02 Silkeborg-back har fået tøjlet temperamentet\nAnføreren i FC Midtjylland Jakob Poulsen er et sikkert kort at trække, når der skal leveres straffespark. Det viste han igen, da midtjyderne vandt 4-1 over AaB på hjemmebane.\nEfter 26 minutter blev hjemmeholdets Paul Onuachu hevet omkuld i gæsternes felt af Kasper Pedersen, og den forseelse fik dommer Jens Grabski Maae til at dømme straffespark.\nFra 11-meterpletten sendte Jakob Poulsen bolden i nettet og gjorde det til 1-0.\nDet er 16. gang, at midtbanespilleren scorer på straffe i superligaen - faktisk har han aldrig brændt et straffespark i landets bedste række.\nSelv mener anføreren, at han ikke gør noget særligt, når han sparker.\n»Jeg tænker ikke så meget over det. Det ville være dumt, at være nervøs for at sparke, når jeg aldrig har brændt,« siger Jakob Poulsen.\nDet er kun sket en gang i hans karriere, at bolden ikke er gået ind. Det var da han tørnede ud for de ”hvide” fra Aarhus, dengang AGF spillede i første division.\nFC Midtjylland fortsætter sejrsstime\nOm Jakob Poulsen kommer til at slå rekorden for færrest brændte straffespark i superligaen, er ikke noget han tænker over. For ham er det vigtigste, at holdet spiller godt og vinder.\n»Om jeg kan slå den her eller andre rekorder, det må andre, der går op i statistik, holde styr på, men lige nu er det ikke så svært at øge scoringerne, da vi har fået et straffe i næsten hver kamp,« siger han.\nDen tidligere landsholdsspiller glæder sig mere over holdets mange sejre end sine egne scoringer. Han mener, at truppen spiller med ro og kontrol.\n»Vi spiller godt og har en masse selvtillid. Det er dejligt at gå til landsholdspause på,« siger Jakob Poulsen.\nAaB's Kasper Kusk er tilfreds med indsatsen i sin hjemkomst, men et brændt straffespark overskygger glæden\nSvenske André Myhrer var hurtigst i herrernes slalomløb ved vinter-OL, da østrigsk og norsk favorit udgik.\nDansk slalomløber tabte skien og udgik sammen med favorit OL\nBrasiliansk perle sikrede Shakhtar-sejr over Roma Int. fodbold\nSevilla løb fast i Manchester Uniteds forsvarsmur Int. fodbold\nTTH-træner om sløjt 2018: Vi har et mentalt problem Håndbold\nTronskifte i toppen af erhvervslivet: Her er topcheferne med det stærkeste brand\nKåre Schultz kom ud af 2017 som det stærkeste brand i de danske hjørnekontorer. Det viser, at parametre som strategi og økonomi fylder mere end innovation og kreativitet i omtalen af topchefer. Finans\nAfsporing giver forsinkelser i togtrafikken i dag. Trump vil fjerne våbenfri zoner og bevæbne lærere i USA. Fire ud af fem elever i 8. klasse på Tingbjerg Skole vurderes ikke uddannelsesparate.\nAndreas Christensen får både ris og ros efter fatal fejl mod FC Barcelona\nReal Madrid vandt udsat lokalopgør\nRoma-træner revser holdets præstation\nSevilla-træner: Vi var bedst\nMourinho: Det var en lige kamp\nUnited forsvarede resultat hjem\nDagens Spilforslag: Svenskere på svær opgave