El poder malèvol dels adjectius\nCom és possible que un banc de tota la vida no sigui ètic?, em pregunto quan veig que ara proliferen les banques ètiques. Com és que no ens han avisat abans?\nActualitzada 03/12/2017 a les 06:46\nTots els grans ho han dit d’una manera o altra: la literatura, entre altres coses, rau en els adjectius. I cada dia m’adono més que és totalment cert. Que sense adjectius és com si les coses fossin neutres, és a dir, sense ni fu ni fa.\nPer no anar més enllà l’altre dia vaig veure, així de passada, que s’han creat uns bancs que s’anomenen banques ètiques. Bé, ho vaig llegir en singular, però amb això dels emprenedors ja deu ser com una mena de carreroler: allà on hi ha una carrerola se’n troben altres. Una banca ètica rere l’altra. Això em fa pensar –o no?– que els que no porten l’adjectiu, o no són ètics o ho són menys! No deu ser així, però els bancaris i banquers potser saben de números, no pas tots, com ja ho veiem pels escàndols i escàndols –o potser en saben massa...– però d’adjectivar, res de res. Com és possible que un banc de tota la vida no sigui ètic?, em pregunto quan veig que ara proliferen les banques ètiques.\nCom és que no ens han avisat abans? Seguint per aquest camí, aviat haurem de posar adjectius a tot: govern ètic, justícia ètica, parlament ètic, negoci ètic, metge ètic, advocat ètic, casa de barrets ètica, i així, tot l’abecedari de menestralies, oficis i càrrecs. No creguin que potser seria necessari per advertir els ingenus.\nI certament que el món deu haver canviat, perquè si no ja em diran com s’ha d’interpretar una notícia que vaig llegir l’altre dia: que als EUA s’havia suspès una execució de pena capital perquè al reu no se li havia trobat la vena bona. Ai, Déu meu! Entre venes que no es troben i banques ètiques, ja no sé on visc!\nEn aquest cas, més que d’ètica, els qui apliquen (no parlo dels botxins materials) la pena de mort, d’ètica em sembla que no els en queda, o en tot cas molt poca. Em refereixo a estètica. Una injecció letal no es pot aplicar perquè es fa fonedissa la vena. Quina poca preparació quirúrgica, oi? O quins pocs coneixements d’infermeria. O potser també haurem de qualificar penes de mort estètiques o antiestètiques?\nBen entès que això de la banca ètica –ja sé que els bancs són un negoci, només faltaria–. I també és clar que això d’ètica ho diuen perquè es refereixen a inversions d’energies renovables i coses així. Però col·locar l’adjectiu ètica a una entitat bancària és un xic gros. Em sembla vaja! Jo ho he sentit gairebé tot: que aquest o l’altre govern són uns garrins, que aquell és un pesseter, un venut, un mafiós, fins i tot un corrupte. Però que cal explicar que una entitat és ètica, m’ha sorprès. Em pensava que totes ho eren, d’ètics els bancs i similars. Com diria el meu bon amic Quim Monzó, és que es veu cada cosa! M’imagino, però, que també deu sortir a les noves tecnologies, i deu ser un maldecap saber si l’adjectiu ètic aplicat a una institució és correcte o no. En fi, jo a la fi seguiré els consells de la meva mare: “nen els quatre duros [en cas que els tingués] sota el matalàs, que aquest en tot cas se’l porta a rentar un cop a l’any”. Ja ho dic ja, però no em fan cas: cal fer atenció a la gramàtica. Et pot fer males passades. O com deia aquell: “els responsables del que és nostre pensen per nosaltres pensant en nosaltres”.\n#1 Rothschild & Co étics\nLa banca ètica és com el menjar "ecológic", no existeix, és un altre negoci que pesca a riu regirat camuflat de bones intencions.


A un any del conveni – Salvem el Botànic, recuperem ciutat\nEl solar de Jesuïtes, a un any del conveni\nPublicat a Levante-EMV, 17/07/2014\nEn març de 1995, després que l’Ajuntament de València aprovara la construcció de tres torres de 20 plantes junt al Jardí Botànic de la Universitat de València en el conegut com a «solar de jesuïtes», va nàixer la Coordinadora Salvem el Botànic, Recuperem Ciutat. El seu objectiu fonamental era salvaguardar els valors indiscutibles del Jardí Botànic i del seu entorn immediat (part destacada del conjunt històric de València) i, en aplicació de la segona part del nom de la coordinadora, de la ciutat sencera. Amb la preservació d’aquests valors s’intentava evitar el trencament d’equilibris històrics i socials. Alimentada per la saba de milers de persones, Salvem el Botànic ha evolucionat al llarg dels seus quasi 20 anys de vida i ha acomodat les seues activitats, reclamacions i propostes a les circumstàncies i esdeveniments que anaven produint-se amb el pas del temps, però sempre tenint com a centre el Jardí Botànic i el bocí de ciutat on s’insereix.\nA l’inici parlàvem de recuperar per a la ciutat el «solar de jesuïtes» com un espai fonamentalment lliure, d’ús dotacional i titularitat pública, que assegurara la integritat del valuós paisatge Botànic-jesuïtes. Les immediates mobilitzacions varen aconseguir una primera fita: un conveni entre l’ajuntament i part dels promotors immobiliaris, pel qual dos terços de l’edificabilitat (dues de les tres torres) es traslladarien a un altre emplaçament. Era febrer de 1997, moment a partir del qual reivindicàrem que tots els terrenys s’havien de dedicar a ampliar el Jardí Botànic. La iniciativa 1802-2002. L’oportunitat del bicentenari publicada en setembre d’eixe any, concretava una data ben adient per a l’ampliació: l’any 2002, bicentenari de la ubicació actual del jardí. La proposta suggeria completar les seues col·leccions botàniques, millorar els seus equipaments i presència urbana, i fins i tot llançava la idea innovadora de constituir un sistema educatiu-cultural de relleu internacional, especialitzat en ciències naturals i presidit pel Jardí Botànic.\nEn 2006 la Generalitat va aprovar la catalogació del jardí com a BIC i, finalment, en juliol de 2013\nl’Ajuntament i l’últim promotor varen signar el conveni per a permutar l’edificabilitat (16.445 m2 de sostre destinats a hotel de luxe) del terç restant del «solar de jesuïtes» a la zona de l’avinguda d’Aragó. Això permetrà la recuperació per a la ciutat i la qualificació per a sempre com a zona verda dels terrenys alliberats junt a jesuïtes i el Botànic.\nPerò la situació actual de precarietat econòmica, deguda als excessos dels poderosos, dificulta les aspiracions d’una prompta ampliació del jardí. Per això, al poc de signar-se el conveni final, Salvem el Botànic va proposar per al «solar de jesuïtes» un enjardinament bàsic, provisional, de mínims i amb baix pressupost, que ja ha sigut rebutjat per l’ajuntament. Sabem que la Universitat, destinatària «in pectore» dels terrenys, no vol fer-se’n càrrec si no se’n converteix en titular. Mentrestant, què fem amb la parcel·la? Com evitar que es degrade i acabe sent pura ruïna durant anys i anys?\nDe nou calia activar la imaginació. Després d’uns mesos d’estudis i anàlisis, una sèrie d’organitzacions ciutadanes, entre les que es troba Salvem el Botànic, vàrem proposar la instal·lació d’horts urbans a l’actual solar. Això podria aportar, a més, un benefici social a través d’una fórmula participativa, solidària, ecològica, rehabilitadora, didàctica, lúdica i fins i tot ocupacional. Cal remarcar que es tracta d’una solució provisional, reversible i compatible amb una estabilitat temporal assegurada (per exemple, vuit anys) per a dotar de coherència al projecte. Mentrestant, Salvem el Botànic no renuncia a l’aspiració que els terrenys acaben formant part de l’ampliació del Jardí Botànic, des d’una perspectiva integral i integradora que abaste la totalitat de l’antiga «illa de jesuïtes», incloent-hi el Jardí de les Hespèrides i el carrer del Beat Gaspar Bono, amb la seua alqueria i els terrenys que l’envolten. Per fer-ho possible l’ajuntament haurà d’acomplir la promesa de cessió a la Universitat que donarà pas a l’ampliació del Jardí Botànic. Com això tardarà, per què no es posa en marxa la nostra proposta?\nRecordem-ho per acabar: la permuta s’ha de completar abans de l’estiu de 2015, quan hauran transcorregut els dos anys que assenyala el conveni perquè el promotor puga demanar una indemnització si la nova parcel·la no li ha sigut adjudicada.


Vaig entrar a treballar a Nissan el gener de 1989. En aquells temps érem més de deu mil treballadors i els japonesos començaven a modernitzar a fons les velles estructures fabrils de Motor Ibérica. Tot...\nNo fa gaires dies vaig sentir una locutora per la ràdio parlant de com cal encarar el temps que ha de venir, un cop hàgim superat la pandèmia. Parlava amb autoritat. Editorialitzava des de la ràdio pública...\nVirus, fragilitat i canvi\nHi ha una paraula que llegeixo i sento repetida en articles i converses dels darrers dies: fragilitat. La humanitat ha adquirit consciència de l’extraordinària fragilitat del bigam sobre el qual assentem la...\nUns amics anglesos em truquen i em demanen si penso que podrem resistir dos mesos amb els nostres països aturats, com han fet a la Xina. Al Regne Unit les coses han virat de cop en poques hores. Les corbes...\nEl número de febrer de Catalunya Religió (publicació que ha fet 10 anys, gràcies a la bona feina de tanta gent, liderada amb professionalitat i entusiasme exemplars pel periodista Jordi Llisterri) fa un...\nEn el vol entre Dubai i Los Angeles, triant i remenant entre les ofertes cinematogràfiques que la companyia ofereix als passatgers, hi trobo el film brasiler Temporada. El director André Novais Oliveira...\nTotalment allunyat de la política diària i encara més del país, observo els esdeveniments des d’una distància física i (quan puc) emocional que em permet acostar-m’hi com mai no ho havia fet fins ara. Les...\nUn polític avui oblidat va escriure, no fa tants anys, que Catalunya vivia entre la perplexitat i el somni, atrapada entre la prudència autonomista i el somni de la independència. Avui podríem caure en la...\nFa pocs mesos va ser estrenada a l’Índia The Tashkent files, una pel·lícula controvertida sobre la mort de Lal Bahadur Shastri, qui va ser el segon cap del govern de l’Índia independent. Secularista, gran...\nDimecres passat va fer cent setmanes que al voltant de cinc-centes persones es troben cada dimecres a la plaça del Rei de Barcelona, a les set del vespre, per reivindicar la llibertat i el retorn dels...\nEls límits de la mobilització\nDesprés de l’Onze de Setembre d’enguany feia gràcia llegir les portades d’alguns diaris, en què es destacava la hipotètica punxada de la mobilització independentista. ¿Si 600.000 persones al carrer és una...\nDiàleg, confrontació, estabilitat\nComenço pel final: l’única força dels catalans és la unitat d’acció. Sense unitat d’acció no hi ha resultats possibles a la vista. Sense unitat d’acció no hi haurà resposta possible a la sentència del...\nPer molt que diguin, s’està instal·lant un cert aire de normalitat en la política catalana. Ens estem acostumant a conviure amb el fet de tenir els nostres principals actors polítics a la presó o a l’exili....\nXammar, Valls i la burgesia catalana\nConvé llegir Eugeni Xammar, sobretot aquests dies de tanta confusió, i d’aparent cul-de-sac. Les seves cartes, publicades ara per Quaderns Crema a cura del professor Xavier Pla, són una de les lectures...\nA propòsit del pare Hilari\nTinc a les mans el volum Escrits dispersos d’història del pare Hilari Raguer, monjo de Montserrat. El llibre és una miscel·lània que ajuda a comprendre l’historiador, el monjo i el seu compromís amb el...\nUn dels temes tractats durant la Reunió del Cercle d’Economia de Sitges va ser el de la pèrdua de pes de Catalunya. No vaig poder-hi assistir, tenia feina, però no em va sorprendre llegir en alguns diaris...\nFa molt pocs dies es va celebrar a Brussel·les la vuitena cimera de la European Innovation Partnership on Smart Cities and Communities. Barcelona en va ser una de les ciutats fundadores, anys enrere. Es...\nLa qualitat de la campanya electoral a les eleccions espanyoles ha estat baixa. Hi ha qui diu que cada cop van més avall. No n’estic segur. Si agafem les valoracions de les campanyes anteriors veurem que...\nRepasso els missatges dels primers dies de campanya electoral, i el que més em crida l’atenció és el desencís sobtat de comentaristes i de politòlegs amb el to general. Els uns per massa populista, els...\nJo m’acuso: la ruta era falsa\nHa arribat l’hora de dir la veritat. Tota la veritat. No una veritat parcial, trucada, disfressada de seriositat institucional. La Veritat amb V majúscula. Durant els anys que van des del 9-N fins a l’1-O i...\nEl judici contra els nostres presos polítics està esdevenint una tribuna perfecta per comprendre fins a quin punt el projecte d’Espanya és mort. Quins seran a partir d’ara els arguments per defensar la...\nBrecht a Madrid\nBertolt Brecht explica en un relat titulat L’abric de l’heretge, bellament traduït al català per Feliu Formosa, que Giordano Bruno va dir al tribunal de la Inquisició que el va jutjar a Roma: “Pronuncieu la...\nM’ha sorprès la manera com el primer ministre espanyol ha exigit al govern de Veneçuela que convoqui eleccions. Ha fet servir arguments interessants, molt familiars per a tots nosaltres. Pedro Sánchez...\nD’entre els titulars de l’ARA de dissabte n’hi havia dos que cridaven l’atenció, per complementaris i perquè expliquen d’un sol cop la situació límit en què estem i seguirem estant si no trobem la forma de...\nDe populismes i esperances\nNo fa gaire dies la cap de la policia metropolitana de Londres va advertir de les dificultats associades al Brexit, en relació a la seguretat. El fet que el Regne Unit surti de l’Europol, va dir, farà més...\nEn el principi va ser Espanya. Després va venir la resta. Vull dir la creació i tot això. Espanya va ser, i Déu Nostre Senyor en va estar tan content que va decidir no repetir-la enlloc més. Aleshores es va...\nD’aquí cinc anys\nLes últimes enquestes del CEO demostren que els blocs electorals estan més o menys estabilitzats. El cos de l’independentisme es manté ferm, malgrat els embats, i en canvi, la supermobilització unionista...\nCent anys de lliçons\nNo estic gaire segur que les celebracions dels cent anys de la fi de la Primera Guerra Mundial hagin fet forat a casa nostra. Els editorials dels principals diaris del món, de les principals publicacions...\nEl preu dels acords\nLa visita a la presó de Lledoners de Rosell, d’Álvarez i, darrerament, de Pablo Iglesias responia a un interès compartit: aconseguir el suport de l’independentisme als pressupostos generals de l’Estat. Les...\nNo sé si us passa a vosaltres, però ja fa dies que, seguint la vida política del país, sento com si tot plegat tingués un aire d’irreal, d’impossible. Això no hauria de ser així perquè si la política es...


El retorn: La prèvia del Tabernes Blanques - Genovés Sénior Autonòmic | Club Bàsquet Genovés · Club Bàsquet Genovés\nEl retorn: La prèvia del Tabernes Blanques - Genovés Sénior Autonòmic\nCategories: Sèniors Etiquetas: Antonio Castillo, Prèvia, Tabernes Blanques\nDesprés d'una temporada horripilant que ens va costar la pèrdua de la categoria i un any triomfal i pràcticament perfecte en Preferent, tornem a Autonòmica, amb ànims renovats i alguns anyets de més.\nL'equip conserva el bloc de l'any passat però acumulant una major experiència, de fet, en algun cas seria més exacte dir amb excessiva experiència, però sempre amb una irreductible il·lusió i moltes ganes de demostrar que el que "tuvo, retuvo".\nLa base de l'equip segueix girant al voltant de la consistència de "King" Serrano en el joc interior juntament amb Monreal i l'aportació exterior d'Herència, "The bus driver" Ube i de Pep. Per la seua part el nostre Capità Diego "El intangible" i Kaurin l'home del triple, han de portar el pes d'un equip que esperem rendisca encara millor que l'any passat.\nPer la seua banda Jose "The Smoking Chicken" i els joves Jordi i Xavi hauran d'assumir noves responsabilitats i aportar competència i profunditat a una banqueta necessitat d'una rotació àmplia.\nA més, aquest any s'incorporen dos nous jugadors, Carlos Úbeda (sense sobrenom de moment) i Nacho "Lonzo" Llácer. Amb ells tant el joc interior com el de perímetre guanya en capacitat física i anotadora donada la polivalència de tots dos, estem segurs que amb aquests jugadors l'equip va a fer un salt de qualitat en una lliga que pareix que va a ser igualada i dura .\nTot i que la pretemporada ha estat un autèntic fiasco, l'equip arriba en perfecte estat per afrontar la competició que es va a desenvolupar a la zona centre-sud de la província. El passat no importa i molt menys els resultats de setembre, l'estil de l'equip es manté i crec que serem competitius fins al final. Ara queda veure quin és el nivell dels nostres rivals.\nSi som capaços d'entendre que cada victòria es construeix cuidant els xicotets detalls, fent bons bloquejos, ajudant, barallant les pilotes dividides, rebotejant, etc ... no només tindrem un any de bons resultats, sinó que també tindrem un any inoblidable.\nAquest dissabte comencem amb Tavernes Blanques, equip del qual no es té una altra referència que el nostre últim enfrontament fa dos anys. En aquell moment eren un dels equips que lluitaven per salvar-se, per la qual cosa desconeixem si han millorat o no, si l'entrenador segueix sent Félix Arrainz o no, si Ciris Felipo continua sent el seu patrocinador o no. Podem suposar que segueixen jugant al mateix pavelló i que l'equip vesteix de blau (això últim ho sabem perquè la Federació ens ho ha dit).\nEsperem no obstant obtenir un millor resultat que l'obtingut fa dos anys, les circumstàncies del nostre equip són molt diferents perquè en aquella ocasió ens vam presentar amb quatre baixes per lesió (ens havia mirat un tort pel que pareix) i vam perdre només per 8 punts, així que afrontem el partit amb il·lusió i amb un poquet de ganes de revenja.\nFinalment espere que tingam una bona temporada i que si encara has arribat a aquest punt estimat lector, espere que sàpigues valorar la dificultat de fer una prèvia sense tenir ni idea de a qui ens enfrontem dissabte.\nSort per a nosaltres.


Detenen dos menors de 14 i 16 anys per onze robatoris - Teleponent\nInici Comarques Segrià Detenen dos menors de 14 i 16 anys per onze robatoris\nDetenen dos menors de 14 i 16 anys per onze robatoris\nEls Mossos d’Esquadra van detenir aquest dimarts dos nois de 14 i 16 anys, de nacionalitat espanyola i veïns d’Alcarràs i Torrefarrera (Segrià), acusats d’onze robatoris amb força en cinc poblacions del Segrià.\nTots els robatoris es van fer durant el mes de desembre i en tots ells s’enduien principalment diners en efectiu.\nTambé els acusen del furt de dos ciclomotors a Lleida i Alpicat. Tots dos van passar aquest dimecres a disposició de la fiscalia de menors de Lleida. El noi de 16 anys ha quedat en llibertat amb càrrecs i el de 14 ha ingressat en un centre de menors.\nDels onze robatoris, set van ser consumats, tres dels quals als bars dels camps de futbol de Torrefarrera, Rosselló i també Alpicat. Els altres quatre van ser en dos establiments de Torrefarrera i també dos de Lleida, un dels quals una botiga de bicicletes de la qual es van endur dues bicis valorades en més de mil euros cadascuna.\nEls quatre robatoris no consumats, en què van forçar l’entrada dels establiments però no hi van poder accedir, van ser a Alpicat, Alguaire i també dos a Rosselló.\nArticle anteriorLa 57a Fira de l’Oli i les Garrigues arriba al 100% d’ocupació\nArticle següentFruiturisme d’Aitona: millor experiència turística de 2019


Els col·legis professionals tenen atribuïdes, per llei, les funcions d'ordenar, en el marc de les lleis, i vigilar l'exercici de la professió, representar els interessos generals de la professió, defensar els interessos professionals dels col·legiats i col·legiades i vetllar perquè l'activitat professional s'adeqüi als interessos dels ciutadans i ciutadanes.\nAmb aquesta definició va néixer el Col·legi d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics, l'any 1940, aleshores com a demarcació del Col·legi d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de Catalunya. Des de llavors ha experimentat una evolució paral·lela als canvis que s'han produït tant a la professió com a la societat.\nLa primera seu va estar ubicada al carrer Santa Clara, prop de les Peixateries Velles; més tard, en la dècada dels 60, va estar en un entresòl al carrer Ferran Agulló, i al principi dels anys 70 es va traslladar al carrer Juli Garreta, núm. 27. Cal recordar que l'any 1940 estaven col·legiats 7 professionals i que l'any 1960 eren 34. Avui dia, el nostre col·lectiu el formen un miler de professionals.\nL'any 1974 es creà a Girona l'Escola Universitària Politècnica, i en el curs acadèmic 1976-1977 es posà en marxa la carrera d'arquitectura tècnica. En aquell moment ja es va marcar una clara evolució en el nombre de col·legiats/des, motor del nostre Col·legi, en una línia ascendent que no ha parat de créixer.\nAquell any 1977, i concretament el 29 de juny, s’ha convertit en una data decisiva en la història de la nostra institució, perquè s'assolí la descentralització del Col·legi d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de Catalunya i es convertí en el Col·legi Oficial d'Aparelladors i Arquitectes Tècnics de Girona.\nEl constant increment del nombre de col·legiats va fer que la Junta de Govern del Col·legi, amb visió de futur, es plantegés l'adquisició d'un edifici propi que englobés tots els serveis col·legials. Així, el 31 de gener de 1979, s'acordà la compra de la casa de La Punxa, al carrer Santa Eugènia, núm. 19, actual seu del Col·legi i edifici que fa honor a la nostra professió. Es va inaugurar el 24 d'abril de 1982.\nLa dècada dels 70 va ser molt important. A part de l'evolució fins ara comentada, amb l'objectiu de garantir i controlar el procés edificatori es va impulsar la creació d'un laboratori d'assaigs, que va ser capdavanter a l'Estat espanyol. Es va inaugurar el febrer de 1976, al Polígon Industrial de Celrà.\nA partir d'aquí, totes les Juntes de Govern que han presidit el Col·legi, en el seu ànim de donar el millor servei al col·lectiu, no han deixat de fer esforços per descentralitzar la seu de Girona i portar els serveis a tot l'àmbit de les comarques gironines. Així, s’han creat oficines col·legials a Olot, Palamós, Lloret i Figueres a més del Laboratori d'Assaigs de Celrà, que integra també oficina col·legial. El concepte de control de qualitat ha evolucionat constantment i, amb la finalitat de donar resposta a les noves necessitats, es va crear CECAM (Centre d'Estudis de la Construcció i Anàlisi de Materials). L'objectiu inicial "d'assaig" es modifica i, a hores d'ara, el CECAM fomenta la investigació, estudia nous materials i participa en controls de processos constructius i certificació de productes.


Home » Els nostres llibres » Sentires sobre la vida y la muerte\nEdició: Ed. Bubok, 2013, 143p\nQuan un es passa la vida sencera estudiant i escrivint sobre les estructures mítiques i simbòliques de les religions i sobre les tradicions espirituals de la humanitat, el pensament i el sentir es va unificant, i pot passar que s’acabi necessitant expressar-se en forma poètica. Aquest procés es produeix amb certa freqüència, i aquest és el meu cas. El resultat dependrà de la qualitat teòrica i poètica de cada autor. Excuso no tenir més que oferir.\nAquí trobareu una petita selecció per llegir o escoltar\nprevious post: Jesús el judío, el mito y el sabio en el Evangelio de Juan\nnext post: La sabiduría de nuestros antepasados para sociedades en tránsito. Principios de Epistemología Axiológica 2.


Finalitza el VI Curs de Direcció de Banda a les Alqueries – Les Bandes de Música\nLa 6ª edició del Curs de Direcció de Banda de Les Alqueries s’ha realitzat del 28 al 31 d’agost. En aquesta ocasió els mestres responsables han estat l’alacantí José Rafael Pasqual Vilaplana i la suïssa Isabelle Ruf-Weber. Ambdós, directors de reconegut prestigi que han participat dirigint importants projectes de bandes i orquestres simfòniques arreu del món.\nUn total de 9 alumnes actius i 9 oients procedents de diferents llocs d’Espanya i d’Itàlia, han compartit i ampliat coneixements sobre el món de la direcció de banda i han assolit els objectius del curs. Conceptes com la tècnica, l’anàlisi de les partitures, el plantejament dels assaigs amb la banda, o simplement la correcció i aplicació d’un bon gest en el moment de dirigir, han estat treballats durant les classes i aplicats directament als assajos realitzats amb la Unió Musical Alqueriense (UMA), banda de pràctiques del curs.\nEl Concert de Clausura va tindre lloc al Teatre Payà de Borriana on van dirigir els alumnes actius David Llano, Eduardo Gallego, Jose Salmerón, Eloisa Domínguez, Francisco García, Borja Martínez, Pietro Boiani, Carlos Sancho i Laura Rigamonti.\nEls menors de 28 auros podran disfrutar d'òpera i sarsuela a Les Arts per només 10 euros


Singapore Airlines farà vols entre el Prat i Singapur sense escala\nLa companyia aèria respon positivament a la demanda presentada pel conseller de Territori\nACN 11.04.2017 15:34 h.\nAterratge de l'Airbus A350 de Singapore Airlines al Prat\nLa companyia Singapore Airlines ha emès un comunicat aquest dimarts on anuncia que dos dels cinc vols que cobreixen setmanalment la ruta entre Barcelona i Singapur ho faran sense escala tècnica a l'aeroport de Milà.\nAquesta decisió coincideix després que hagi passat una setmana des que el conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, demanés a la companyia asiàtica que estudies la possibilitat de fer aquest vol directe i sense escala aprofitant la incorporació de l'aeronau Airbus A350-900, amb més autonomia de vol i més eficient energèticament. Segons indica la companyia en el comunicat, els vols es posaran en marxa a partir del mes de juliol d'aquest any.\nLa resta de vols de la setmana, però, continuaran operant amb l'escala tècnica a l'aeroport de Milà. Així, els vols amb aquesta escala seran els de dimecres, dijous i diumenges.\nDeryk Liew, director general de Singapore Airlines per Espanya i Portugal, ha manifestat que amb la recent arribada del A350-900 a l'aeroport del Prat permet a la companyia millorar el servei i ''satisfer les necessitats dels clients'' de la companyia.\nLa nova flota A350-900 que va arribar a Barcelona per primera vegada en aquesta ruta el 3 d'abril passat, té capacitat per 253 passatgers en tres classes: 42 seients en classe business, 24 en la nova classe Premium Economy i 187 seient en turista.


Werzalit aporta notables avantatges amb el seu nou perfil sòlid per a terrasses - Arquitectura i Construcció\nAquest article ha estat escrit originalment en castellà. L'hem traduït automàticament per a la vostra comoditat. Tot i que hem fet esforços raonables per a aconseguir una traducció precisa, cap traducció automática és perfecta ni tampoc pretén substituir-ne una d'humana. El text original de l'article en castellà podeu veure'l a Werzalit aporta notables ventajas con su nuevo perfil sólido para terrazas\nWerzalit aporta notables avantatges amb el seu nou perfil sòlid per a terrasses\nEl perfil sòlid per a terrasses Sencer Plus posseeix una unió encadellada tant en els costats longitudinals com en els frontals. El millor de Sencer Plus és que la junta visualment tancada també s'estén pels costats frontals. Gràcies a això, aquest perfil permet dissenyar superfícies de terrassa totalment tancades, que impedeixen tant el pas de brutícia per a dalt com el creixement de males herbes per a baix.\nPerfil sòlid per a terrasses Sencer Plus.\nLa tècnica de fixació especial mitjançant una grapa de muntatge invisible amb aletes distanciadoras flexibles garanteix una distància de juntes suficient, fins i tot amb la màxima dilatació. Encara que es recomana realitzar la col·locació amb pendent, l'aigua també pot drenar-se sense problemes en els llocs sense pendent. Això resulta ideal, entre altres llocs, als voltants de piscines.


La inserció laboral, una de les principals prioritats - Empordà\nLa inserció laboral, una de les principals prioritats\nL.F.G. | GIRONA 21.06.2016 | 06:30\nUna de les prioritats de l'Ajuntament de Girona és incorporar les persones sense sostre als recursos ordinaris: és a dir, que puguin integrar-se en els circuits de salut o de serveis socials com si fossin un ciutadà més. Segons la primera tinent d'alcalde de l'àrea d'Igualtat i Drets Socials, Sílvia Paneque (PSC), en aquests moments l'Ajuntament atén aproximadament el 50% de les persones sense sostre que hi ha a Girona, mentre que l'altra meitat està fora dels circuits institucionals. L'objectiu del consistori és anar-los incorporant progressivament als diferents serveis municipals, malgrat que en alguns casos necessiten una atenció específica.\nLa inserció laboral és, òbviament, una de les principals fites. Però no és gens fàcil, amb la gran quantitat de gent que busca feina. Per això, una de les propostes que hi ha sobre la taula -i que s'ha d'estudiar- és que es puguin reservar places dins d'un pla d'ocupació per a persones sense sostre, per tal que puguin dedicar-se a feines de manteniment a diferents espais de la ciutat.\nProfessionals sense feina\nI és que entre els "sense sostre" hi ha gent amb experiència i coneixements tècnics però que es va quedar sense feina amb l'arribada de la crisi i que ja no s'ha pogut tornar a incorporar al mercat de treball. "A Romania havia treballat com a tècnic de manteniment en un hospital, però aquí ha estat impossible trobar feina d'això. La gent ens veu com a escòria del carrer, tot i que som professionals", assenyala un dels participants a les "Trobades amb sostre".\nPer als membres del grup, més enllà d'aconseguir una remuneració econòmica, és molt important aconseguir una feina que els suposi una "obligació moral" i ocupi el seu temps lliure, per tal de vèncer la temptació de quedar-se al carrer fent cerveses.


Raúl Agné renovarà automàticament si el Nàstic ascendeix a Segona Divisió A\nRaúl Agné, durant la seva etapa al Córdoba, últim equip que ha entrenat abans de fitxar pel Nàstic.\nÉs una de les clàusules que van signar ambdues parts i que condiciona la continuïtat del tècnic amb el fet de complir l'objectiu fixat\nActualitzada 09/06/2021 a les 17:44\nRaúl Agné va signar com a entrenador del primer equip del Gimnàstic de Tarragona fins al 30 de juny del 2021, però aquest contracte es pot allargar, de forma automàtica, una campanya més.\nI és que el flamant tècnic grana veurà ampliada la seva vinculació com a entrenador grana una temporada més si aconsegueix l'objectiu d'ascendir l'equip a la Segona Divisió A. Aquesta clàusula es va signar per les dues bandes i és l'1+1 que va anunciar el club grana quan va comunicar qui seria el tècnic que rellevaria a Toni Seligrat a la banqueta del Nou Estadi.\nNo és la primera vegada que el Nàstic utilitza aquesta fórmula a l'hora de contractar als entrenadors. Sense anar més lluny, aquesta clàusula en forma de renovació automàtica també estava present en el contracte de l'últim tècnic grana, Toni Seligrat. Si el Nàstic pujava a la categoria de plata del futbol espanyol, el valencià continuava a la banqueta grana. Si no es produïa aquesta situació, l'entrenador no tenia cap mena de continuïtat automàtica.\nTot i la més que notable temporada realitzada per Toni Seligrat, i Joma, el seu preparador físic, el Nàstic va decidir fer un canvi de rumb. Josep Maria Andreu, president grana, sempre va posar en valor públicament el treball realitzat per Seligrat, però la forma com va acabar la temporada, en forma de golejada a Eivissa (4-0) i el fet de no haver pogut disputar el play-off van ser determinants pel relleu a la banqueta.\nQue Raúl Agné sigui l'entrenador del Nàstic després de l'estiu del 2022 serà una molt bona notícia per als socis i aficionats ja que, possiblement, serà perquè la temporada ha anat acompanyada d'un ascens de categoria. També existiria la possibilitat de renovar-lo sense pujar a Segona Divisió A, però aquesta circumstància dependria sempre del fet que les dues parts tornessin a seure i es posessin d'acord.\nEncara és molt aviat per poder parlar de què passarà d'aquí a dotze mesos, però el club vol tenir lligat al seu tècnic en el cas que la meta fixada s'aconsegueixi i que no marxi unilateralment, com, per exemple, ha succeït amb el cas de Fausto Tienza, un jugador que comptava per al Nàstic, però que ha marxat a Racing de Santander trencant el contracte que tenia signat per una temporada més. En no pujar a Segona A, el futbolista podia deixar el Nàstic abans del 30 de juny, i així ho va acabar fent.\nComenta el contingut : Raúl Agné renovarà automàticament si el Nàstic ascendeix a Segona Divisió A


Història de la Residència i Centre de Dia Laia de Mataró\nLa Residència i Centre de Dia Laia va iniciar la seva activitat l’octubre del 2000. Des de llavors hem anat creixent sempre sota el nostre lema “per sentir-se segur, confortable i acompanyat”.\nLa Residència i Centre de Dia Laia és centre col·laborador acreditat del programa d'acolliment residencial de l’ICASS, Institut Català d'Assitència i Serveis Socials de la Generalitat de Catalunya.\nL'any 2005, la residència va guanyar el premi ACRA a la innovació en l'atenció a les persones grans. L'any 2006 va guanyar l'accèssit ACRA a la categoria innovació en l'atenció a les persones grans. L'any 2013 va guanyar el premi ACRA en la categoria d'innovació en l'atenció a la dependència i promoció de l'autonomia personal.\nA la Residència i Centre de Dia Laia ens preocupa el benestar dels nostres treballadors i treballem per la conciliació laboral i familiar. Per aquest motiu el 2006 l’Ajuntament de Mataró ens va reconèixer aquesta inquietud i ens va distingir com una de les empreses que per les bones pràctiques de responsabilitat social, contribueixen a fer de Mataró una ciutat sostenible i de qualitat.\nPer segona vegada hem passat de forma satisfactòria una auditoria de medi ambient i riscos laborals.\nLa Residència i Centre de Dia Laia disposa d’un codi ètic i de bones pràctiques subscrit per tots els professionals del centre.\nTambé estem subscrits al codi tipus ACRA en matèria de protecció de dades tant dels residents com del personal.\nProjecte compartint taula. Som una de les dues residències de Mataró del projecte compartint taula que dóna àpats de forma gratuïta a persones amb risc d'aïllament social.\nTambé participem de projectes d'Intervenció Social com és el "Programa de Relacions Intergeneracionals" en col·laboració amb el Centre Obert de l'escola Salesians.


Redacció\t| Actualitzat el 31 Agost 2018 a les 17:50\nAquesta temporada Catalunya Ràdio integra una selecció dels seus programes en l'oferta de podcasts d'Spotify. Així doncs, es converteix en la primera emissora de l'Estat que incorpora la seva oferta a la plataforma d'streaming, on es poden trobar continguts de mitjans com la BBC, The Guardian, The New York Times o Al Jazeera.\nLa selecció inclou el més destacat de la graella, així com una sèrie de continguts "atemporals" pensats especialment per ser consumits en el format de subscripció que permet el podcast, segons explica l'emissora.\nAltres novetats d'aquesta temporada són l'estrena d'una selecció de podcasts temàtics amb els millors continguts de Catalunya Ràdio. L'objectiu és que els usuaris s'hi puguin subscriure en funció dels seus gustos i al marge dels programes de la graella. Cada nou podcast inclourà entrevistes, reportatges o programes organitzats per temes, com ara música, sèries, literatura, gastronomia i educació. L'actualitat del Barça i l'humor també se sumen a la nova oferta de podcasts de la ràdio pública.\nD'altra banda, l'aplicació per a mòbils i tauletes de l'emissora incorpora una nova funcionalitat que permet escoltar o veure continguts de Catalunya Ràdio sense connexió a internet. Així doncs, els usuaris poden triar continguts a la carta i descarregar-se'ls per escoltar-los quan no tinguin connexió o no vulguin gastar dades.


La història escrita amb lletres d’or\nNoies i nois, dos blocs que han fet història al CNR / Fotomuntatge\nLa temporada 2015-2016 de la secció de waterpolo del Club Natació Rubí serà recordada com a una de les millors de la seva història. De fet, no serà fàcil poder repetir els èxits assolits a nivell sènior en categoria masculina i femenina. Fites a les que se l’ha de sumar la presència d’una rubinenca en tornejos internacionals amb la selecció espanyola com Bea Ortiz.\nFer comparacions sempre ha estat mal vist, així que és difícil començar amb els nois o les noies sense que pugui suposar un problema. Perquè si els èxits femenins són de traca i mocador, l’experiència en la màxima categoria dels nois no es queda curta.\nLes noies han viscut un any de somni en què només l’anunci de la marxa de l’entrenador, Xavi Rubio, ha deixat cert to de tristesa. Després de vuit anys, el tècnic i un dels grans impulsors dels èxits de l’equip ha decidit prendre’s un descans. L’anunci el va fer un cop assolida una fita fins ara no vista al club com és la lluita pel títol de lliga. Les nostres van fer una competició regular perfecte en la qual només es van veure superades pels tres equips que estan fora de l’abast de la resta de mortals. Així van finalitzar quartes i van jugar un històric play-off pel títol. Evidentment, van caure en semifinals davant del tot poderós CNS.\nL’accés a semifinals de Copa de la Reina va ser també un nou èxit, tot i que en aquest cas ja repetien de l’anterior edició. I tot plegat ha tingut una figura emergent com Bea Ortiz. La rubinenca ha ajudat als èxits col·lectius i això l’ha portat a ser una fixa en la selecció absoluta. Per primera vegada participava en una fase final amb l’Europeu i ha estat subcampiona de la Lliga Mundial. Ara només es resta a l’espera de la confirmació de la seva presència en la convocatòria pels Jocs Olímpics de Río. Per cert que també podria viatjar una altra jugadora sortida del CNR com és Irene González, que ja ha estat a la fase final de la competició mundial. Tot i no viure a la nostra ciutat, González va arribar a l’elit de la mà del club rubinenc i ara juga amb una beca a Hawaii.\nSi les dades que parlen del bloc femení són espectaculars, tota la feina feta enguany al masculí ha estat també impressionant. Després de l’ascens assolit l’any passat a la màxima categoria, tocava mirar de mantenir-la amb la promoció de la permanència i, sobre tot, aprendre el màxim possible.\nQuant a resultats no ha estat un any fàcil. S’ha de tenir en compte que s’ha jugat contra molts equips professionals i que formen part de l’elit del waterpolo europeu que, a la seva vegada, és el més potent a nivell mundial. Al final, dues victòries i dos empats en una lliga en què es va acabar allà on es pretenia, penúltims, per poder optar a la permanència en la promoció.\nL’equip va començar amb problemes, però el premi a l’esforç es va anar veient conforme passaven les jornades. Mica en mica es van anar adaptant a una categoria amb molta exigència i tot l’aprenentatge va esdevenir clau en l’eliminatòria per salvar-se davant del Tenerife Echeyde. Els nostres es van mostrar molt superiors i tot l’esforç físic de la temporada es va deixar veure en dos duels davant d’un equip d’inferior categoria que no va poder mantenir el ritme.\nGran any, doncs, per a un equip que només el desplaçament a Molins de Rei per jugar els partits queda com una taca. Les dimensions de Can Rosés no els permetia disputar els duels a la nostra ciutat i el problema es manté de cara a la pròxima campanya.\nMés en aquesta categoria: « Tres gimnastes del GAER al campionat d’Espanya L’Esportiu Rubí es converteix en centre de tecnificació nacional ‘Red Blue’ »


El turista de la Ciutat de les Arts i les Ciències gasta de mitjana 98 euros al dia - Diari La Veu\nEscriba el número 338646\nEl turista de la Ciutat de les Arts i les Ciències gasta de mitjana 98 euros al dia\nL'estudi que analitza l'impacte econòmic del complex revela que els 2,7 milions de visitants que el van visitar el 2018 van doblar la despesa respecte al 2017\nVALÈNCIA. La Ciutat de les Arts i les Ciències va rebre l'any 2018 2,7 milions de visitants que van optar per València i, en concret, per aquest espai per a passar el seu temps d'oci. A aquests cal sumar les 291.743 persones que van acudir al complex per a assistir a esdeveniments, conferències i altres actes, és a dir, el que es coneix com a turisme de negocis.\nAixí s'extrau de l'informe realitzat per l'IVIE, amb el qual s'analitza l'impacte econòmic i social de la Ciutat de les Arts i les Ciències, que s'ha presentat aquest dijous en presència del secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer, i del Director General del complex, Enrique Vidal.\nSegons aquest informe, la despesa mitjana dels turistes que visiten la Ciutat de les Arts i les Ciències per oci és de 98 euros per dia, una quantitat que quasi dobla la mitjana de l'any passat, que era de 51 euros per persona i dia. Els qui més gasten són els turistes estrangers, que es deixen uns 106 euros per persona i dia. També són els que més visites fan al complex, i per al 37% dels enquestats per l'estudi, la visita a la Ciutats de les Arts i les Ciències és el motiu principal de la seua estada a València.\nEn total, l'any 2018 els turistes es van gastar 129.459.332 euros en la Ciutats de les Arts i les Ciències, un 7,6% més que el 2017. L'edifici preferit pels turistes és l'Oceanogràfic, que va rebre quasi 1,5 milions de visites i va generar una despesa turística de quasi 81 milions d'euros.\nTambé continua en augment el turisme de negocis, que ha aportat 291.743 visitants a la Ciutats de les Arts i les Ciències. Aquest tipus de turisme ha generat una despesa de més de 5 milions d'euros. La majoria de visitants són valencians i, en segon lloc, internacionals.\nSegons l'informe, la Ciutat de les Arts i les Ciències ha generat 163.041.266 euros a l'economia valenciana, dels quals 56,3 milions són despeses del complex com salaris, despesa en seguretat i publicitat, etc. En general, segons les dades de l'IVIE, la Ciutat de les Arts i les Ciències ha creat el 2018 3.509 llocs de treball equivalents a temps complet i ha aportat al PIB 113,5 milions d'euros, un 2,2% més que el 2017.\nla Ciutats de les Arts i les Ciències\nEscriba el número 789533


Per què votar ASPEPC·SPS? [Professors de Secundària (aspepc·sps)]\nPer què votar ASPEPC·SPS?\nLa jornada compactada als instituts\nLa nostra condició d'especialistes\nLa importància dels departaments didàctics\nLa implantació de l'auxiliar de docència\nNo al desembarcament massiu i indiscriminat d'altres cossos a la secundària\nLa convocatòria periòdica de Concurs d'Accés a Càtedra\nLa convocatòria periòdica d'oposicions a secundària\nCap d'aquestes reivindicacions, ni les que hem aconseguit ni les que seguim reclamant, les trobareu al programa de cap altre sindicat. Aquest és el nostre fet diferencial sindical.\nEl curs 2011/12, vam endegar una campanya per la jornada intensiva a la Secundària que va obtenir el suport de prop del 75% dels Claustres dels instituts de Catalunya, i vam començar a negociar amb el Departament sobre el tema. A partir del curs 2012-2013, el 80% dels instituts de Catalunya tenen la jornada intensiva. Ho vam aconseguir en solitari.\nUn altre tema específic de la Secundària, per raons acadèmiques, organitzatives i laborals. Vam aconseguir, també en solitari, que es reimplantessin els exàmens de setembre, i que es revoqués l'última disposició del l'ex-conseller Maragall, que establia que les classes lectives començarien l'1 de setembre.\nDefensem l'especialitat com a característica del professorat de Secundària. Vam aconseguir que s'establissin certes cauteles contra la polivalència curricular que establia el Decret de Plantilles i tenim impugnat aquest decret, també en aquells aspectes que segueixen emparant-la. Igualment, hem mantingut reunions amb el Ministeri sobre el “Decreto de Especialidades”, que encara era més salvatge que el Decret de Plantilles. I hem aconseguit que es retirés.\nCampanya contra el Decret de Plantilles (2013-2019)\nDurant el curs 2013/2014, 10.000 professors de Secundària van signar el document elaborat per ASPEPC·SPS, exercint el dret de petició davant del President de la Generalitat, demanant-li que derogués el Decret de Plantilles. Aquest fet va portar a una moció al Parlament de Catalunya sobre el Decret de Plantilles, en la qual tots els partits polítics van demanar-ne la derogació, excepte el del govern i el seu soci parlamentari.\nConsiderem que els Departaments Didàctics han de ser l'eix vertebrador de l'activitat acadèmica dels instituts, i no d'altres estructures transversals, tal vegada idònies a Primària, però que a Secundària han de ser, en tot cas, de suport i subsidiàries.\nLa funció del professorat de Secundària ha de ser eminentment i prioritàriament la docència. I totes aquelles funcions que no siguin explícitament docents, com ara guàrdies de pati, de lavabos o de passadís, dilueixen la funció docent, desvien de les activitats acadèmiques i no correspon al professorat la seva realització. Cal un cos d'auxiliars de docència o de monitors que assumeixin aquestes tasques.\nVam aturar el desembarcament, anunciat pel Departament, de 4000 mestres de Primària a la Secundària, en el que era un intent d'implantar el cos únic per la via dels fets consumats. No estem en contra de la promoció interna, però entenem que ja és suficient amb el el torn de reserva, que cobreix perfectament aquest aspecte.\nL'accés a càtedra és fonamental en la carrera docent. Reclamem la convocatòria periòdica de concursos d'accés que mantinguin la proporció del 30% de catedràtics que estableix la llei.\nReclamen també la convocatòria periòdica d'oposicions a Secundària, como a mesura de normalització contra la precarietat laboral que afecta el professorat interí.\nSOM ELS DE SECUNDÀRIA!\nVOTA ASPEPC·SPS, VOTA SECUNDÀRIA!\nDarrera modificació: 11/05/2017 09:36


El Cor de Cambra del Palau viatja a Varsòvia per interpretar El Messies de Händel amb l’orquestra Il Fondamento | Palau de la Música Catalana\nEl Cor de Cambra del Palau viatja a Varsòvia per interpretar El Messies de Händel amb l’orquestra Il Fondamento\nEl Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana i l'orquestra belga Il Fondamento actuaran demà dimarts, 5 de març, a la Sala de Concerts de l'Orquestra Filharmònica de Varsòvia (Warsaw Philharmonic Concert Hall) per oferir El Messies de G. F. Händel sota la direcció de l'oboista i titular de l'orquestra, Paul Dombrecht. El Messies, una de les obres més populars de la història de la música, va ser estrenada durant la Setmana Santa de l'any 1.742 a Dublín. L'oratori, que clou amb la referència a la mort i resurrecció de Crist, s'interpretarà demà emmarcat en el període de la Quaresma.\n"Per al Cor de Cambra és molt gratificant retrobar-nos amb Il Fondamento i el seu director, Dombrecht, en la que serà la primera de les tres col·laboracions d'enguany", explica Josep Vila i Casañas, director del cor. I és que el proper diumenge 24 de març, ambdues formacions actuaran a la 52a edició de la "Semana de Música Religiosa de Cuenca" amb Der Sterbende Jesus d' A. Rosetti; mentre que el dia 7 de juny de 2013 oferiran novament El Messies al Festival Händel de Halle, ciutat natal del compositor.\nAmb una voluntat clara d'internacionalització, el Cor de Cambra del Palau és des de 2010 membre de la Xarxa Europea de Cors de Cambra professionals d'Europa (TENSO). Considerada com una de les formacions de més prestigi de l'Estat espanyol, la seva missió és cultivar i promoure la música coral universal, amb especial atenció a la nova creació i a la recuperació del patrimoni musical català. El cor, fundat l'any 1990 per l'Orfeó Català, rep el suport de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana i del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.\nImatge JPG(2133 x 1417,782KB)


El Consell inicia les obres de millora de camins per a la prevenció d'incendis - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Consell inicia les obres de millora de camins per a la prevenció d'incendis\nVisita de les obres que s´estan fent en un camí del terme de Lladurs C.C.SOLSONÈS\nEl Consell Comarcal del Solsonès va iniciar, la setmana passada, les obres d'habilitació d'alguns camins de la comarca per a la prevenció d'incendis forestals. Es tracta de la continuació de les actuacions que es duen a terme anualment de forma coordinada amb els ajuntaments de la comarca. Enguany, aquests treballs suposaran l'arranjament de més de 24 km de camins comarcals d'interès forestal, i està previst que l'actuació finalitzi a mitjan abril.\nEn total, s'intervindrà en cinc camins dels termes municipals de Navès, Olius i Lladurs. La traça del camí no es modifica en cap cas amb la finalitat de no impactar negativament sobre el paisatge. Es tracta, per tant, d'una millora de la plataforma del camí per permetre el pas dels vehicles en cas que fos necessària una intervenció urgent, per incendi forestal, per emergència o per activitats de gestió forestal sostenible.\nLes obres, que tenen un cost total de 42.967,10 euros, inclouen el repàs i piconatge de l'esplanada dels camins; l'eixamplament d'aquests, si s'escau; la neteja i el perfilament de les cunetes, i la formació de trencaaigües per evitar que la pluja malmeti la plataforma dels camins de terra. En alguns casos, també inclou el formigonatge de trams que estan en mal estat.


Centre d' innovació AQUA\nClick to preview image Centres d'interpretació Read more Centre d' innovació AQUA\nCategoria: Centres d’interpretació\nEl Centre d’Innovació AQUA és un equipament cultural, que té l'aigua com a nexe comú ubicat al polígon industrial de Mas Garriga. Aquests cinc municipis donen a conèixer aquest territori, sota la temàtica de les bruixes i bandolers del segle XVI. A la planta baixa del centre s’hi troba l’espai AQUA, on hi ha una exposició permanent -Espai Serrallonga-, una altra de temporal, un punt d'informació turística i un espai per al projecte Boscos de Bruixes i Bandolers.\nAQUA forma part del Pla de Competitivitat Turística de Boscos de Bruixes i Bandolers, on hi participen cinc pobles: Arbúcies, Viladrau, Sant Hilari Sacalm, Sant Feliu Sasserra i Olost\nDilluns: de 10.00 a 13:00h\nDe dimarts a divendres: de 10:00 a 13:30h i de 15:00 a 18:00h\nDissabte i diumenge I festius: de 10:00 a 14:00h\nPreu: entrada: 3€ Espai Aqua+Museu Guilleries.\nC. Mas Garriga\n972 981 910\nLOCALITZACIÓ Latitud: 41º 53' 2.41" Longitud: 2º 30' 57.73"\nMés en aquesta categoria: « Dipòsit Modernista de Can Mario\nCentres d'interpretació Inici --Què pots trobar a kilimbu.com? --Contactar Recursos --Oficines d'informació turística --Territori ---Comarques ---Municipis i pobles --Informació general ---Hospitals ---Centres d’Atenció Primària (CAP) ---Mossos d’Esquadra (Policia) --Mobilitat ---Principals estacions d’autobusos ---Companyies d'autobusos ---Companyies de taxi ---Lloguer de cotxes ---Principals estacions de tren ---Trens turístics ---Aeroport i aeròdroms ---Creuers marítims ---Ports marítims Art i cultura --Patrimoni i monuments ---Els orígens ---Llegat medieval ---Llegat Jueu ---Conjunts històrics ---Castells i fortaleses ---Patrimoni modernista ---Parcs d’escultures --Museus ---Història ---Arqueologia ---Art ---Ciència i tècnica ---Centres d'interpretació ---Etnològics ---Altres Natura --Parcs naturals --Espais naturals --Parcs i jardins --Pein --Platges i cales Esports i lleure --Golf ---Camps de golf ---Pitch&putt --Turisme actiu ---Esquí ---Nàutic ---Cicloturisme i BTT ---Senderisme ---Esportiu ---Multiaventura ---Ecoturisme --Lleure ---Teatres ---Festivals ---Parcs aquatics i Centres termals Gastronomia --Restaurants --Cellers Allotjaments --Hotels ---Balnearis ---SPA --Càmpings --Apartaments turistics --Allotjaments rurals --Albergs --Refugis Panoràmiques


Miquel Esteve, Mireia Calafell, Antoni Mas i Federico Clavarino, guardonats amb els Premis Mallorca 2019\n07 juliol 2022 02:33\nEl Departament de Cultura, Patrimoni i Política Lingüística del Consell de Mallorca ha entregat aquest diumenge els Premis Mallorca de Creació Literària i Fotografia a Miquel Esteve Valldepérez, en la categoria de narrativa; Mireia Calafell Obiol, en poesia; Antoni Mas i Forners, en assaig i Federico Clavarino, en la categoria de fotografia contemporània.\nMireia Calafell Obiol ha guanyat el Premi Mallorca de Creació Literària 2019 en la categoria de Poesia, dotat amb 25.000 euros, amb la seva obra ‘Nosaltres, qui’. Alguns dels seus poemes formen part d’antologies publicades a l’Argentina, Brasil, Holanda, Regne Unit, Emirats Àrabs i Espanya. De l’obra guanyadora del Premi Mallorca d’enguany el jurat n’ha valorat el fet que presenta una estructura compacta i homogènia. Segons han destacat «presenta una lectura accessible perquè el llenguatge és senzill, les situacions que planteja, properes, per acabar amb un gir de profunditat que colpeix.»\nEl Premi Mallorca de Creació Literària 2019 en la categoria d’Assaig, dotat amb 30.000 euros, enguany l’ha guanyat Antoni Mas Forners amb l’obra ‘Llengua, terra, pàtria i nació. L’evolució de la consciència lingüística i etnocultural entre els cristians de l’illa de Mallorca (s. XIV-XVII)’. És autor, en solitari o amb d’altres autors, de devers noranta publicacions especialitzades. Gran part de la seva recerca s’ha centrat en l’estudi de la història medieval de Mallorca. De l’obra guanyadora del Premi Mallorca 2019 el jurat n’ha valorat el fet que es tracta d’una obra que reflecteix una important tasca de recerca, explicada amb rigor. Segons el veredicte, l’obra està documentada de manera exhaustiva i usa nombrosos exemples que demostren les hipòtesis plantejades i apunta que es tracta d’una aportació molt sòlida, coherent i necessària.\nLes persones que han format els jurats dels premis són:


El diari de Tavernes: La paralització de la depuradora de Tavernes amenaça l'últim pla de desenvolupament del municipi\nLa paralització de la depuradora de Tavernes amenaça l'últim pla de desenvolupament del municipi\nPer posar-se en marxa el sector Marenys de Tavernes de la Valldigna és necessària la construcció d'una planta depuradora. Sense ella, no es poden iniciar els treballs per desenvolupar 500.000 metres quadrats de sòl que suposen l'última oportunitat per revitalitzar esta localitat costanera. La portaveu del PP en esta localitat, Eva Palomares, explica que va ser l'últim equip de govern municipal del PP el que va encarregar el projecte d'esta infraestructura i va deixar prevista una partida per iniciar les expropiacions. Però, l'arribada a l'Alcaldia de Compromís a 2011 va paralitzar esta obra y es va llevar la previsió econòmica deixada pel PP.\nAra, la pròxima aprovació del Pla d'Acció Territorial del Litoral (Pativel) torna a posar sobre la taula la urgència de la construcció de la depuradora. Si no s'activa la seua construcció en els pressupostos que es debatran en les corts durant les pròximes setmanes, el desenvolupament del sector Marenys està pràcticament condemnat a no executar-se.\nPalomares apunta que el Pativel dóna una moratòria de cinc anys perquè comencin a desenvolupar-se els sòls urbanitzables al litoral que ja compten amb un programa aprovat. Però en este cas, la seua execució no pot posar-se en marxa sense la construcció de la depuradora, que a hores d'ara, es troba en un punt mort. "Compromís la va tenir sis anys al caixó".\nL'edil del PP assegura que el desenvolupament de l'esmentat sector és l'última oportunitat per donar una empenta a l'economia d'esta localitat. La situació actual no és bona. El turisme està estancat i la indústria és escassa. Amb el pla parcial de Marenys es vol posar en marxa un nou model turístic i ampliar així l'oferta existent a dia de hui.\nDefensa que va ser el PP qui va dissenyar el projecte de depuradora amb l'objectiu de contribuir a la millora de la sostenibilitat del municipi però també d'impulsar el turisme d'esta localitat.\nLa popular puntualitza que la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient no respon a les preguntes del Grup Popular de les Corts sobre la construcció de la depuradora i l'alcalde de Tavernes, el Diputat de Compromís, Jordi Juan, tampoc pressiona perquè es tinga en compte este projecte. És més, recorda que Compromís va votar en contra d'incloure una partida de 28 milions d'euros en els pressupostos de 2017. "Si no compta amb dotació econòmica en 2018 la donem per perduda".\nEtiquetes de comentaris: Corts, Depuradora, Eva Palomares, Jordi Juan, Marenys, Pativel\nAnònim 4 de novembre de 2017, a les 13:16\nSi le dijeran a Jordi Joan, que presionando el proyecto de la dipuradora se fomentaría mas el turismo en la Playa de Tavernes, y que habría posibilidades para nuevos negocios en ella, como alguna marisquería similar al Pegoli de Denia, seria tanta la presión que ejerceria Jodi Joan que tal vez la Diputacion saltaría por los aires.\nTendría sus manjares preferidos aquí en el pueblo, y se ahorraría algún hilometro para satisfacer sus caprichos.


Escolania de Montserrat: inici d'una nova etapa. Convidat: Bernat Vivancos. (Edu3.cat) - Didactalia: material educativo\nEscolania de Montserrat: inici d'una nova etapa. Convidat: Bernat Vivancos. (Edu3.cat)\nEn el present capítol podrem escoltar la nova etapa encetada a l'Escolania de Montserrat sota la direcció del mestre i compositor Bernat Vivancos....Ver más.\nEscolania de Montserrat: inici d'una nova etapa. Convidat: Bernat Vivancos. es un contenido educativo de Edu3.cat: "Portal del Departament d'Educació per a pares i alumnes, amb notícies, agenda, novetats, canals, xats i apartats per nivells educatius".\nMapa Conceptual: Escolania de Montserrat: inici d'una nova etapa. Convidat: Bernat Vivancos. (Edu3.cat)


Pollença ret per primer cop un homenatge a l'artista Aligi Sassu\nDissabte passat, dia 17 de juliol, féu quatre anys que morí a Pollença l'artista italià Aligi Sassu i ahir per primera vegada l'Ajuntament va voler retre un homenatge a la seva figura amb la celebració d'una missa i un concert a càrrec del pianista Vicente Urbina, fill adoptiu d'Aligi Sassu.\nL'acte, que es caracteritzà per la seva senzillesa, serví perquè l'Ajuntament recordàs amb els seus familiars i amics l'artista italià. En paraules del batle de Pollença, Joan Cerdà, «vist el que representa Sassu per al nostre municipi, entenem que li havíem de retre un homenatge».\nLa cerimònia fou oficiada a la parròquia Mare de Déu dels Àngels de Pollença i fou presidida per la viuda de Sassu, Helenita Olivares. Entre els assistents destacà la presència de la presidenta del Consell Insular de Mallorca, Maria Antònia Munar, i alguns regidors de l'Ajuntament. El batle s'uní a la celebració més tard.\nUna vegada acabada la missa, els presents es desplaçaren fins al Claustre de Sant Domingo, on el fill adoptiu de Sassu oferí un recital de piano. Vicente Urbina delità els assistents amb la Sonata número 2 Opus 32 de Beethoven i la Polca Opus 44 de Chopin. A la segona part del concert sonaren obres d'Enrique Granados, Albéniz i Delgado Palacios.\nAligi Sassu passà els darrers dies de la seva vida a Pollença, on gaudí durant molt de temps de l'encant del municipi realitzant la seva obra artística.


Edición del lunes, 11 febrero 2019, página 33 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del lunes, 11 febrero 2019, página 33\nDILLUNS, 11 FEBRER 2019 LAVANGUARDIA 33 e JoanPuigiVallcorba Vidu de Montserrat Garolera iVila Morí el dia 10 de febrer del 2019, al'edat de 84 anys. Els seus afligits: Maria Àngels; fills, Montse iQuim,Joan iElena; els seus nets, Quim iStephi, Oriol iRuth, Jan iAndrea, Blanca, Joan; les seves besnetes, ClaraiEmma; el seu germà, Pau;nebotsilaresta de la família, us agrairan el vostre record. Les exèquies tindran lloc demà dimarts, dia 12, ales 10 del matí, alaparròquia de SantEsteve de Granollers. Granollers, 11 de febrer del 2019 e JoanPuigiVallcorba Morí el dia 10 de febrer del 2019, al'edat de 84 anys. Socis, directius, empleats icol·laboradors del grup Inmogra, Bopla, Inversions Puig, Frutos Secos Puig, Butano Vallès Oriental iButano Maresme, testimo- nien el seu més sentit condol is'uneixen al dol de la família. Granollers, 11 de febrer del 2019 e TrigØsimo segundo aniversariodel fallecimientode Gunter-TeodoroScherkLesser Su esposa ehijos, que no le olvidan, ruegan un recuerdo en sus oraciones. ANIVERSARIS Avui fa un any Llistat publicat per cortesia de Serveis FunerarisdeBarcelona. Beatriz Martínez Garcia Benita Ocón Anacleta Bernardo Canton Hernandez Concepción Ceballos Alonso Dionisio Ruiz Silvestre Dolores Fandos Catalán Enriqueta RabagliatiVal Epifanía Sánchez Lozano Ester Farrerons IBlanch Francisco Alfonso López Francisco Roger Rull Gabriel Castillejos Rodríguez Gloria Terren Pastor Isabel García Sánchez Jesús Ballestar Rosalen Jesús EsteveNimo Jesús Perostes Vitales Joan Gil Tamarit Jordi Muñiz Martínez Jordi Nolla Caja Josep Mumbru Laporta Juana Cubillas Sánchez Lorenza Fernández Hernández Manel Ferreres Fedabella Manuela Guitart Omeñaca Miguel Alfredo Díez Rubio Miquel González Begas Pablo Verdeguer García Pepi Arguijo Gala Pepi Costa Cabrera Pilar Font Esqueriguela Ramon Puigoriol Canal Vicen Segura Bayot Ànimadelanormalització AINAMOLLMARQUÈS(19302019) Filòloga, exdirectorageneral de Política Lingüística Aina Moll Marquès(Ciutadella, 1930Palma, 2019) va néixerenvoltadadefilo logia. Hauriapogut emprendre unaltrecamíidesentendre’sde la passió del seu pare, Francesc de BorjaMoll, però va decidir seguirelsseuspassos.Defet,el vaajudaraacabarl’obramagna que havia començat Antoni Maria Alcover ique avui co neixem popularment com el diccionariAlcoverMoll.Sónels deu volums del Diccionari ca talàvalenciàbalear,una ve ritablejoiadelalexicografiaila dialectologia catalana. Algun dia caldrà estudiar per què els millorsdialectòlegs de la llengua catalana són nascuts a les Balears. La trajectòria professional d’aquesta filòloga menorquina s’ha caracteritzat per la dimen sió pública de la llengua catala na. És per això que ha ocupat llocsderesponsabilitat tant en les institucions balears com en les catalanes, sempre amb tas ques vinculades alacultura ia la normalització de la llengua catalana.Defet,vaserlaprime ra directora general de Política LingüísticadelaGeneralitatde Catalunya ihovaser durant nouanys(19801988),ambJor di Pujol alapresidència, Max Cahner de conseller de Cultu ra,itotalaimplantaciódelpro cés d’immersiólingüística en les escoles. Va ser llavors que molts vam aprendre que el seu nom,Aina,variantbaleard’An na, no duia dièresi. El 1953 s’havia llicenciat en Filosofia iLletres alaUniver sitatdeBarcelona,enl’especia litat de Filologia Romànica, i després va ampliar estudis a París, Estrasburg iZuric. Del 1954 al 1961 va ser directora de la Biblioteca Raixa i, aconti nuació, fins al 1995, catedràtica defrancèsdel’InstitutJoanAl cover de Palma. Membre del Grup Català de Sociolingüísti ca, també va formarpart de la primera comissió de transfe rències EstatConsell General Interinsular de lesBalears. Desprésdeser directora ge neraldePolíticaLingüística,va serassessoralingüísticadelGo vern balear del 1995 al 1996. El 1993 va ser nomenada membre numeràriadel’IEC.Aquestsúl timsmesos,finsalpledelgener de la Secció Filològica,lapre sidenta,M.TeresaCabré,obria la sessió excusantne l’absèn cia.El8demaigdel2012vaser investida doctora honoris cau sa per la Universitat Oberta de Catalunya (UOC). En el camp de la dialectolo gia, també va elaborar enques tes dialectològiques per al’At leslingüísticdelapenínsulaIbè rica i, entre les seves obres, destaquen La nostra llengua (1990) i Francesc de B. Moll: la fidelitat tossuda (2004), una bi ografiasobre el seu pare, amb quis’identificavaenlatossude ria per la lluita de la supervi vència de la llengua catalana. AinaMollvasersòciafunda dora de l’Obra Cultural Balear, que des del 2012 atorga un pre mi amb el seu nom, itambé va serassessoralingüísticadelGo vern balear presidit per Cris tòfol Soler, però ho va ser poc temps perquè va dimitir quan Jaume Matas va arribar ala presidència de les Balears, el 1996. Ahir, el Govern balear va piular: “Gràcies per aquests 88 anys de referència icompro mís, Aina. Sempre tendrem un deute amb tu”. La presidenta FrancinaArmengolhivaafegir: “Una dona clau en la norma lització de la nostra llengua. El seu compromís ilideratge la van convertir en referent”. El president Quim Torra tambéenvatenirunrecord,ila consellera de Cultura, Laura Borràs, va dir: “Moll va ser la gran arquitecta de la llengua catalana;els catalans som avui una mica més orfes”. MAGÍ CAMPS JAIME REINA /ARXIU OBITUARIS


Creació d'un relat sobre el Delta\nEls espais naturals i protegits del Delta del Llobregat\nConcurs de fotografia Delta del Llobregat\nLes jugatecambientals són una iniciativa de l’Àrea Metropolitana de Barcelona, que de la mà de diferents entitats ambientals i en col·laboració amb els ajuntaments metropolitans, posen en valor els parcs i les platges metropolitanes i la seva aportació a la millora social i mediambiental del seu entorn.\nEls parcs i les platges metropolitanes són l’hàbitat d’una fauna molt variada que tenen un paper important com a pol·linitzadors de plantes i depredadors de plagues. La vegetació afavoreix la biodiversitat, atrapa les partícules en suspensió a l’aire i redueix el soroll. A més, aporta beneficis per a la salut de les persones, especialment per al desenvolupament dels infants i per al benestar emocional.\nLes Jugatecambientals són punts de trobada i experimentació per conèixer aquests valors. Disposen d'un espai de joc i experimentació no dirigit, un punt d'informació sobre el parc i el municipi on s'ubiquen i una activitat guiada diferent cada diumenge sobre natura i medi ambient. Ofereixen serveis i programacions per conèixer continguts ambientals i relacionats amb la sostenibilitat. Aquí trobareu les activitats previstes per a aquesta primavera.\nAquesta primavera al Prat les trobareu al Parc Nou i al Parc del Riu obertes tots els dissabtes i diumenges de del 27 de març i fins el mes de juny.\nHi trobareu disponible per totes les persones assistents un BICIKIT per fer autoreparacions a les bicicletes amb les que us apropeu a l'activitat.\nEs contemplaran totes les mesures preventives necessàries per al desenvolupament de les activitats previstes donada la situació de pandèmia sanitària de la COVID19. És obligatori l'ús de la mascareta.\nLlegeix els relats del delta del Llobregat\nL'aventura espatarrant d'en Parus a la Pineda màgica\nEn Nasnegre i el misteri de la planteta verinosa


La XES Sant Andreu fa una crida de contingut audiovisiual per a la Fira ESS - XES\nLa XES Sant Andreu fa una crida de contingut audiovisiual per a la Fira ESS\n10 d'Abril de 2020 /en General, Sant Andreu /por xessantandreu\nPer al diumenge 26 d’Abril estava planificada la 2a Fira d’Economia Social i Solidària del Districte de Sant Andreu al Parc de la Pegaso. La Fira ESS de Sant Andreu és un espai de mostra de l’economia social i solidària a través d’una mostra d’entitats i expositores, xerrades, tallers, activitats culturals i gastronomia.\nAquests darrers dies hem estat treballant per a dissenyar la primera Fira ESS del Districte de Sant Andreu Virtual, adaptant aquelles activitats, easpais i seccions a un entorn digitial i on-line.\nAprofitant aquesta setmana confinada, organitzem una crida a que ens ajudeu a generar el contingut d’un dels 5 espais virtuals de la Fira ESS. A aquest l’espai l’hem anomenat “VivènciESS Comunitàries : MemòriESS ConfinadESS”.\nDes de la XES Sant Andreu ens imaginem aquest espai com un canal de televisió participativa que té – a priori – 5 seccions. Cal notar però, que en funció del contingut que rebem per part vostra i del que recollirem a través de les xarxes, els primers programa de la XES de Sant Andreu TV acabarà prenent un forma o una altra i amb més o menys seccions. Estem parlant d’una televisió “horitzontal” i “centrada en les nostres vides” i creada a partir de les nostres contribucions. Estem davant d’un espai virtual de “vídeo-transformació social”.\nEl programa “Vivències Comunitàries : MemòriESS ConfinadESS” contindrà les seccions:\nXES TV Kids : MiniXES TV\nReceptari de cuina KM: 0 Real (Sense mouren’s de casa)\nEl dia DesprESS\nAquest programa televisiu virtual serà un espai d’entreteniment “crític” on poder compartir testimonis i vivències des del confinament i fer reflexionar. De caire més lúdic, festiu o graciós. I sobretot, participatiu.\nEl presentarem en format “Televisió” o com a Programa “XES Sant Andreu TV”. Tindrem una presentadora que li donarà sentit a tot plegat la narrativa entre els vídeos que hem rebut. Es tracta de fer càpsules divertides que mostrin pràctiques des del confinament i fent una reflexió ESS. I és per això que necessitem de la teva participació i contribucions de vídeo des de casa.\nSi us animeu, és a dir, aquest és un contingut voluntari en el que podeu aprofitar videos d’activitats que ja teniu o fer-ne de nou, una recepta, un video simpàtic, etc.\nINDICACIONS DELS VIDEOS\nVideo horitzontal. NO Vertical.\nEnregistrar frases “curtes”.\nBen il·luminat, preferiblement de dia. Si és interior, amb la llum sempre encesa.\nSense soroll de fondo (no tenir la tele encesa de fondo per exemple).\nVideo ben enquadrat. Intentar no tallar caps ni parts del cos necessàries per a comunicar i entendre la història o acció.\nEdita el video amb una app (Utilitzant per exemple “viva-video” o “youcut”).\nEnvia’ns els arxius a santandreu@xes.cat seguint les indicacions que trobaràs a @XES_SantAndreu\n12:30 Concentració per un habitatge co...\nConcentració per un habitatge co...\nMai 15 @ 12:30 – 13:30\nPel dret de les classes populars a un habitatge digne, comunitari i no especulatiu, sortim al carrer el 15 maig a les 12.30 h a Pl. Sant Jaume (Barcelona), concentració reivindicativa i lectura de manifest[...]\n15:30 Comissió de Balanç Social maig\nComissió de Balanç Social maig\nMai 24 @ 15:30 – 17:00\nComissió de Balanç Social, com cada quart dilluns de cada mes. Si vols participar-hi, pots escriure a info@bsxes.org\n18:00 Formació per a noves activistes ...\nFormació per a noves activistes ...\nLes xinxetes són les persones voluntàries que identifiquen, entrevisten i publiquen noves iniciatives al mapa Pam a Pam. A banda, formen part d’un espai d’aprenentatge en l’ESS i participen en espais estratègics del projecte. Aquesta[...]\n15:30 Comissió Balanç Social juny\nComissió Balanç Social juny\nJun 28 @ 15:30 – 17:00\n15:30 Comissió Balanç Social juliol\nComissió Balanç Social juliol\nJul 26 @ 15:30 – 17:00\nTaller: Abordatge de violències masclistes a les organitzacions\nFer front a les violències masclistes col·lectivament\nAmb el dret a la protesta a Colòmbia\nL’aposta pel Balanç Social a la comarca d’Osona\nAquest maig, #JoTrioComerçJust\nAdherides al manifest en suport de la petita pagesia estatal Economia per la vida: impulsem el Fons Cooperatiu de l’ESS


Begudes Ensucrades nou impost a Catalunya Dilluns passat 1 de maig entrava en vigor un nou impost a Catalunya sobre les begudes ensucrades envasades. Impost nascut de forma recaptatori i també per evitar el consum excessiu de refrescs ensucrat. Ja que el seu consum de forma desproporcionada pot tenir greus efectes en la salut per\nMaig 08 ,2017\nRegistre de l’horari de la jornada ordinària El passat dia 23 de març del 2017 el Tribunal Suprem va emetre sentència per la sala social número 246/2017. En la sentència estableix que les empreses no estan obligades a portar un registre de l’horari de la jornada ordinària diària de la seva plantilla per comprovar el\nAbril 13 ,2017\nIndemnització per accident de trànsit – Actualització d’Imports. Per a la indemnització per accident de trànsit hem de centrar-nos en la: Llei 35/2015, per a la valoració dels danys i perjudicis causats a les persones en accidents de circulació. Des de l’1 de gener del 2016, entra en joc la Llei 35/2015 millorant la indemnització\nFebrer 02 ,2017\nCàlcul de les indemnitzacions per extinció del contracte de treball. Des d’avui a través de la pàgina web del Consell General del Poder Judicial es pot accedir a una aplicació informàtica que permet el càlcul de les indemnitzacions laborals per extinció del contracte. Projecte creat en sis mesos des que el passat 13 de Desembre\nJuny 29 ,2016


EL MONT PEL PEDRÒ DE SANT JAUME I CAN BORA, BAIXADA PER 'SALVE REGINA'. szlak - Beuda, Catalunya (España)- GPS track\nEL MONT PEL PEDRÒ DE SANT JAUME I CAN BORA, BAIXADA PER 'SALVE REGINA'.\nObejrzane 92 razy, pobrane 5 razy\nRuta realitzada el dia 18-05-2021.\nNOTA: El track del GPS cal que només serveixi com una referència per la quantitat de pèrdues de senyal que hem tingut durant el recorregut (?). Però com a dada positiva, cal dir que el camí fins a Sous, no es massa problemàtic de seguir per dues raons: està molt ben afitat i no hi han gaires possibilitats d'equivocar-se per l'escassedat de trencants.\nAixò sí, cal anar ben calçats i amb cura perquè el camí té alguns llocs en que cal vigilar on posem els peus.\nSortim de Beuda i caminem per la carretera cap a Can Tries fins que trobem un camí a la dreta amb una fita a l'inici. L'agafem i comencem a pujar, passem els Plans d'en Vilà, petita clariana al bosc, tenim boniques vistes, fem alguns graus, passem pel Pedró de Sant Jaume, fem el Malpàs, equipat amb una cadena, trobem l'Alzina del Malpàs, espectacular, pugem un grau i sortim a Can Bora, on a més de les ruïnes de l'antiga casa, cal admirar la bonica balma (o bauma), i les parets que hi ha a sobre. Continuem i després d'un altre grau, sortim a uns planells des d'on fem la darrera pujadeta fins acabar sortint al Monestir de Sant Llorenç de Sous, magníficament restaurat fa uns anys.\nA l'esquerra del monestir, trobem les senyals grogues d'Itinerànnia que seguim fins arribar al cim del Mont.\nBaixem pel mateix camí fins el Monestir i continuem carretera avall passant per sota els Cingles de Roca Pastora i admirant la vista sobre les parets de Les Rocasses, al mateix temps que sobre la Vall de Beuda i el Castellot des del mirador al costat de la carretera.\nUna mica més avall, trenquem a la dreta pel Camí de Salve Regina que ens porta fins a Ca n'Oliveres on trobem el camí que baixa cap a Beuda pel qual evitem una mica d'asfalt en la tornada al poble.\nCamí del Pedró de Sant Jaume i Can Bora\nPedró St. Jaume\nVista de les Rocasses\nCamí de 'Salve Regina'\nJoan Cordonet 28 maj 2021\nHe fet aquesta ruta perquè em plantejàveu una ascensió per una ruta diferent. Aquests és molt intuïtiva, no et pots refiar del tot del track però cal estar-hi a sobre, però sobretot les fites, n'hi ha moltes i cal no perdre-les de vista (n'he reapilat algunes). Amb tot, entre la Bora i el començament del cingle de Rocapastora m'he liat una mica, però he retrobat el camí, per un parell de vegades.\nLa resta de la ruta des dels Sous ja m'és coneguda, i de la vista des de dalt del Mont no n'he d'afegir res, només que pel què es veu des de dalt ja val la pena pujar-hi.\nLa baixada ràpida i fàcil però amb compte les pedres. Segueixo agafant la forma i aquestes rutes ajuden.\nRIANEL 28 maj 2021\nAquesta pujada la vàrem fer per una, Embardissada de fa uns 4/5 anys i ens va agradar precisament perquè no és la típica pujada al Mont. De fet ja dèiem en el nostre text que el GPS no tenia bon senyal, com tu mateix has comprovat, i que calia fer atenció a les fites que anàvem trobant per seguir el camí.\nÉs una bona pujada per posar-se en forma!\nBones caminades i fins la propera.


TAC12 TV - Neuville regna al passeig Jaume I per segon cop seguit\nThierry Neuville s'ha emportat 8 de les 17 especials del programa, acabant per davant d'un Evans que va ser el primer classificat de l'edició d'enguany. Així, es repeteix vencedor respecte a l'edició del 2019, tenint en compte que el 2020 no va celebrar-se la cita. El màxim favorit al títol, Ogier, ha acabat per darrere de Sordo, fregant el podi i encara amb tot de cara per emportar-se un altre títol de campió del món.\nEl resultat, però, és el menys rellevant des de la lectura local, ja que l'important és que la Costa Daurada recupera així un dels aparadors turístics més potents per promocionar-se. Milers de persones d'arreu del planeta han visitat el territori i el passeig Jaume I, ubicació del podi definitiu, ha experimentat un flux constant de persones, no tan sols per veure els vehicles, també per fer una ullada als estands habilitats per a l'ocasió i pel tancament del parc d'assistència de PortAventura arran de les restriccions sanitàries.\nAmb gairebé 300 quilòmetres cronometrats per les carreteres de la demarcació de Tarragona, ha estat la setzena vegada consecutiva que se celebra el Catalunya-Costa Daurada, que repetirà experiència el 2022 com a parada confirmada ja de la temporada vinent.\nMés en aquesta secció: « Salou FS - Santpedor (4-5) CB Salou - Sant Cugat (74-56) »


Pagina 1 1 Recursos 1 1 Doc Ciencias Manuales Temas Rua\nDOC - CIENCIAS - Manuales / Temas\nLa finalitat d’aquest quadern és la de proporcionar als estudiants universitaris uns materials docents que els ajuden a conèixer les tècniques experimentals al seu abast per a caracteritzar els polímers. Aquests materials didàctics estan especialment dissenyats per als estudiants universitaris interessats en la caracterització dels polímers des de un punt de vista essencialment pràctic. Per a això es presenten tres capítols de fonaments que inclouen els corresponents casos pràctics. En el primer capítol es descriuen els fonaments de difracció de raigs X necessaris per a la interpretació de dades experimentals. Aquest capítol inclou dos casos pràctics. En el cas pràctic...


Còm ser més feliços amb la gratitud | Enric Font Planells\nPosted: 12/07/2011 in Psicologia\nJa no podem dir que practicar la gratitud no serveix de res. Els investigadors socials han demostrat en molts estudis que és una de les maneres més segures d’experimentar felicitat. En experiments clàssics en els que es demanava als participants que escrivissin 5 coses per les quals estiguessin agraïts, un cop per setmana durant 10 setmanes, els resultats foren que, a diferència del grup de control, es sentien més optimistes i més satisfets amb la seva vida i havien patit menys malestars físics com ara mal de cap, nàusees, tos, etc. Altres investigacions amb grups amb malalties cròniques van donar resultats similars.\nI és que expressar agraïment ens ajuda a fruir més de les experiències positives de la nostra vida: ens reforça l’autoestima ja que ens adonem del que hem aconseguit i del que han fet per nosaltres; ens facilita afrontar l’estrès i les adversitats; estimula el comportament moral, ja que ens solem sentir obligats a correspondre els actes amables; ens ajuda a establir i reforçar els vincles socials, a part del fet que una persona agraïda és més positiva i per tant cau millor i li es més fàcil fer amistats; ens inhibeix les comparacions envejoses amb els altres, una de les causes de la infelicitat; fa més difícil que apareguin emocions negatives; finalment contraresta l’adaptació hedonista de la qual parlàvem en l’anterior article que no és res més que el fet d’adaptar-nos ràpidament els nous fets positius de la nostra vida fins a tal que el nostre nivell de felicitat torna al nivell on estava abans.\nHi han diverses maneres d’expressar gratitud. Una pot ser portar un diari de gratitud on apuntar, un cop per setmana, el que hem fet bé, el que ens agrada, els objectius assolits, les persones que ens han ajudat i moltes de les coses que donem per fetes: salut, tenir cobertes les necessitats bàsiques, etc.\nUn altra forma és expressar-la directament a una persona, també podem agrair el que ha fet gent que no es troba ja amb nosaltres, escrivint-los una carta. Es tracta de trobar la manera que millor s’adapta a la nostra manera de ser. És una activitat molt senzilla que proporciona benestar immediat.\nPerquè no comencem avui mateix?


Koeman ha de fugir del Camp Nou: Un grup d'aficionats li fa això al cotxe - XCatalunya.cat\nKoeman ha de fugir del Camp Nou: Un grup d’aficionats li fa això al cotxe\nRonald Koeman és increpat a la sortida del Camp Nou\nKoeman sortint del Camp NOu\nRonald Koeman encara és l’entrenador del FC Barcelona. Tot fa pensar que no li queden gaire dies a la banqueta del Camp Nou i el seu substitut ja té les maletes a punt per viatjar a Catalunya. El neerlandès ha perdut davant del Bayern de Munich al Camp Nou, davant del Benefica a Lisboa, Atlético de Madrid al Wanda i Real Madrid al Camp Nou. En aquests partits tan importants, un gol a favor i deu en contra.\nTambé ha empatat contra l’Athletic Club, contra el Cadis i contra el Granada. Són uns resultats molt pobres tenint en compte les exigències de l’afició. Una afició que vol Koeman lluny del club i que ho va demostrar després del partit davant del Reial Madrid. Un grup d’aficionats l’esperaven a l’esplanada del Camp Nou i el van increpar colpejant fortament el cotxe.\nL’entrenador ha hagut d’afluixar la velocitat, però poc a poc ha anat avançant entre la gent. Les imatges han estat publicades per Universo FC Barcelona i s’han fet virals. També han generat molts comentaris, a favor i en contra de l’entrenador però també a favor i en contra d’aquesta reacció.\nA més, Koeman no està ajudant a que els ànims siguin millors. A la sala de premsa, va renyar l’afició per haver xiulat Luuk de Jong, un fitxatge que va arribar perquè ell ho va demanar i que està fallant un gol darrere l’altre. L’afició és sobirana i pot xiular si vol.\nTags: cotxe, Koeman\n1 pensamiento sobre “Koeman ha de fugir del Camp Nou: Un grup d’aficionats li fa això al cotxe”\nRetroenllaç: Les vergonyoses declaracions de Koeman després de la derrota al Clàssic - XCatalunya.cat


People.ai: desbloqueja el poder de la intel·ligència artificial per als equips de vendes, màrqueting i èxit dels clients | Martech Zone\nTot i que la intel·ligència artificial continua generant alarmes amb molts, personalment crec que desencadenarà increïbles oportunitats per als equips de vendes i màrqueting. Avui dia, gran part del temps d’un venedor es dedica a implementar solucions tecnològiques, a moure dades, a provar i a analitzar els resultats de les seves iniciatives de màrqueting en preparació per a la propera campanya.\nLa promesa d’ai és que els sistemes poden aprendre de les nostres accions, de manera que la tecnologia pot optimitzar-se, les dades es poden moure amb més eficàcia, les proves es poden implementar automàticament i els resultats modificaran la tecnologia. La IA no substitueix el talent, permetrà la nostra creativitat, ens traurà de les males herbes i ens ajudarà a assolir tot el nostre potencial de vendes i màrqueting com mai abans.\nL' People․ai la plataforma capta tots els contactes, activitats i interaccions per generar informació útil sobre tots els equips de vendes, màrqueting i èxit dels clients. En analitzar les dades de comportament humà, el sistema pot proporcionar comentaris clau per millorar el rendiment de les vendes i el màrqueting, així com per llegir els clients potencials i els clients amb més precisió.\nEl 60% de les organitzacions espera augmentar la inversió en IA més d’un 50% el 2018. Constel·lació\nL' People․ai plataforma té 3 etapes diferents:\nIngestió - dades d'activitat capturades de comunicacions per correu electrònic, calendaris, converses telefòniques i videoconferències.\nAmb 96 connexions d’API pròpies a correu electrònic, sistemes de calendari, serveis de conferència d’àudio i vídeo i sistemes de telefonia, People.ai aprofita les capacitats de captura d’activitats líders del sector i equipa la vostra organització amb la possibilitat de capturar tot el que necessiteu. -comunicacions amb els clients al mercat.\nAnàlisi - Models de dades mestres coincidents basats en IA de dades de fulla perenne que poden classificar contingut, llegir el sentiment, resoldre identitats, detectar contingut de qualitat empresarial, en una plataforma GDPR i compatible amb la privadesa. Amb els algoritmes de concordança d’oportunitats i de comptes de més fidelitat de la indústria, els desempats personalitzables i la creació automàtica de contactes, els líders organitzatius poden estar tranquils perquè els contactes CRM de les activitats de màrqueting i vendes acabin automàticament al lloc adequat al CRM. Un cop coincident, People.ai aprofita el poder de la intel·ligència artificial per analitzar el sentiment, detectar les mencions dels competidors i enriquir les dades de contacte per resoldre-les per fer coincidir la resolució de contactes personals i empresarials i suplementar les dades noves i antigues del vostre CRM.\nOfereix intel·ligència - La plataforma People.ai no només ingereix, analitza i sobrecarrega les vostres dades d'activitat, sinó que també proporciona aquestes dades i estadístiques a les eines que ja utilitzeu. A més de la potent aplicació web People.ai, People.ai està dissenyat per proporcionar dades i estadístiques directament a les vostres eines d’intel·ligència empresarial, eines de magatzem de dades, Slack, de nou al vostre CRM o a moltes altres eines mitjançant la nostra robusta API. Les dades ja no desapareixen a mesura que es creen, s’extreuen, s’analitzen i es sobrecarreguen i se’ls lliuren allà on importen.\nObteniu una demostració de People.ai\netiquetes: aianalitzarapiintel · ligència artificialintel · ligència de negocisCRMintel·ligència crmèxit del client ailliuraringerirmàrqueting aipersones.aivendes aianàlisi de video


Entrevista #8 Jordi Pesarrodona – Consell per la República Catalana ★ Delegació Catalunya Nord\nEntrevista #8 Jordi Pesarrodona\nJordi Pesarrodona ha respost a les qüestions de la Delegació del Consell per la República\nFred: Jordi Pesarrodona, gràcies per passar un moment amb nosaltres! Ara voldríem saber la teua opinió sobre l’estat actual del Consell per la República\nJordi: Primer de tot vull agrair la feina que feu a Catalunya Nord, us devem moltes coses, sense Catalunya Nord no hagués sigut possible el referèndum.\nSobre el Consell he de dir que és la democràcia absoluta. Allò que hem somiat moltes vegades de llistes obertes… això serà l’assemblea dels representants que ara s’està creant. Qualsevol persona pot ser candidata i no representa cap partit, sinó ella mateixa.\nAquesta democràcia que portarà l’assemblea de representants és imprescindible per construir la República Catalana, i l’estem construint des d’ara. No deixa de ser un parlament, que triarà el seu president, Etc…\nSegona cosa: Com que el Consell és a fora de l’estat, la justícia i la política espanyoles tan acostumades a potinejar-ho tot amb totes les eines hereves del franquisme, ara no pot perquè és a fora de les seues urpes i de la seua “legalitat”.\nI afegeixo que aquesta Assemblea de representants penso que pot veure coses extraordinàries que passin a la Catalunya del Sud en els temps que vénen.\nFred: Quin article voldries que hi hagués a la futura Constitució Catalana?\nJordi: Seria un article que diria: “s’ha constituït en un petit país una república en el cor d’europa socialment justa amb tots els drets socials. Una república amb els drets socials millors, feminista, integradora, igualitària.\nI que també reconegués que Catalunya era una de les democràcies més velles d’Europa i que ara es torna a consolidar després de segles.\ni una cosa més: la Republica Catalana és extensa i recuperarà els territoris ocupats pels veïns com Catalunya Nord\nJordi: (treu un nas de pallasso de la butxaca) Si portar un nas de pallasso és delicte, ho diem ben clar, tots sem delinqüents! (se’l posa)\nAnna Maria Ribot-Lourdou\nAgost 3, 2021 | Reply\nMoltes gràcies Jordi !\nT’he conegut el 29 de febrer à Perpinyà feien de voluntari i nos hem abraçat posem-nos el nas vermell tot dos.Ha sigut un moment d’intensa emoció entre germans del Sud i del Nord.\nSóc d’Elna i molt orgullosa del acte d’Òmniun, no hi he pogut anar però també quin dia intens d’agermanament i llibertat democràtic amb els que eren à la presó o exiliats.\nT’estimi molt per la teva valentia i l’amor del nostre petit país.\nUn petonet ben fet amb el nas de pallasso.❤\nVicent Partal inaugura un cicle de conferències a Perpinyà\nFaig de voluntari de la Delegació als mercats de Catalunya Nord\nPrimeres eleccions al Parlament de la República de Catalunya\n#9 Entrevista Josep Guia


cuina de resistència – Pàgina 3\nCuina de resistència #7: Arròs de garneus o “Rafels”\nL’activista de la cuina tradicional Abraham Simon-Ferré (Girona, 1967), autor de Cassoles de Girona. Receptes tradicionals a foc lent (Viena Edicions, 2016), comparteix amb Revista del Baix Empordà i Empordà Gastronòmic receptes senzilles i molt econòmiques per aquests dies de confinament. Avui ens presenta un arròs monogràfic de peix de roca: Arròs de garneus o “Rafels”.\nArxivat com a: Cultura, Gastronomia, Patrimoni, Pesca Etiquetat com a: Abraham Simon, cuina de resistència, cuina marinera, cuina tradicional, cultura patrimoni, gastronomia, receptes, societat\nCuina de resistència #5: Truita de farina\nL’activista de la cuina tradicional Abraham Simon-Ferré (Girona, 1967), autor de Cassoles de Girona. Receptes tradicionals a foc lent (Viena Edicions, 2016), comparteix amb Revista del Baix Empordà i Empordà Gastronòmic receptes senzilles i molt econòmiques per aquests dies de confinament. Avui ens presenta la seva versió d’una recepta clàssica: la truita de farina.\nArxivat com a: Cultura, Gastronomia, Història, Patrimoni, Societat Etiquetat com a: Abraham Simon, cuina de resistència, cuina tradicional, cultura patrimoni, gastronomia, receptes, societat\nCuina de resistència #2: Crema de llimona\nEl xef del Restaurant Mas dels Arcs de Palamós, Antoni Izquierdo, comparteix amb Revista del Baix Empordà i Empordà Gastronòmic receptes senzilles i econòmiques per aquests dies de confinament. Avui ens presenta unes postres ben llamineres: Crema de llimona.\nArxivat com a: Baix Empordà, Cultura, Gastronomia, Serveis, Societat Etiquetat com a: cuina, cuina de l'empordanet, cuina de resistència, cultura patrimoni, gastronomia, Mas dels Arcs, receptes, societat, Toni Izquierdo


RESUM CONSELL ESCOLAR 9 JULIOL | AMPA CEIP Santa Teresa\nRESUM CONSELL ESCOLAR 9 JULIOL\nRESUM CONSELL ESCOLAR: Dijous 09.07.15 17.00 h\nAsistents: (Mestres) Isabel, José Manuel, Marga, MºJosé, Pepi, Pilar, Mario, Josep, Ángela (pares/mares) Rafa, Toni, Mónica.\nEs lligen i aproven 3 actes.\nLa memòria es va enviar uns dies abans per a que es llegira i es comenten/inclouen alguns punts.\nFixar el preu del menjador de setembre i juny a 4,25 (menjar)+1,30 (monitors)\nFer un plec de condicions per a les empreses que opten a fer el servei de menjador igual per a totes. Així tots donen la mateixa informació.\nEs parla sobre què passa si algun pare/mare no arreplega al seu fill/a a les 12.30 i la conclusió és que el mateix que si no l’arreplega a les 17.00.\nDe la resta de punts de memòria tot sense comentaris.\n3.Balanç 3r trimestre i Global Final del Menjador.\nTenim un balanç molt positiu. Al banc 31.221,06, dels que 25.493,71 és romanent del menjador i 5.727,37 de l’escola. Encara ens deu Conselleria més de 20.000 euros, de beques sense pagar encara, amb el que tindríem més de 45.000 euros de romanent.\n4.Beques Menjador 2015-2016.\nJa s’han gravat les beques a Itaca. S’han sol·licitat 66.\nRafa exposa les propostes de millora per fer un menjador més sostenible. Eixes propostes aniran a la propera comissió de menjador per tal de proposar-les a l’empresa que es farà càrrec del menjador.\n5 empreses opten al menjador. Es valoren totes les propostes. Per diverses raons es decideix continuar amb Càtering Ruzafa.\n6.Informació Equip Directiu.\n– José Manuel comunica que una alumna de sisè ha obtingut el premi a l’excel·lència per les seues qualificacions.\n– Ens confirma el calendari del proper curs: començament 10 setembre, fi de curs 21 de juny.\n– En quant a la matriculació 3 alumnes que havien sol·licitat l’escola finalment no s’han matriculat. A més de varies baixes, hi ha dos repetidors.\n– S’acorda que de nou el repartiment de les agendes siga el primer i segon dia de classe, com el curs passat, a la porta del pati per tal de no complicar l’entrada dels alumnes nous d’infantil.\n– Parlem de noves mesures per tal de evitar el calor a les aules, d’infantil sobre tot. Es parlarà de nou amb els responsables de Conselleria en setembre.\n– Està en projecte ficar el més aviat possible unes reixes al bany de les xiques del pati per tal d’evitar mirades curioses i caigudes.\n– Encara no han eixit les comissions de serveis, pel que encara no saben com quedarà el equip directiu el proper curs.\n– El director s’acomiada de tots, ja que es jubila a finals d’agost i dona les gràcies a l’AMPA per uns records que li varen entregar d’acomiadament (un diccionari de rimes i un mapa antic de la ciutat)\n7.Punts aportats pel sector pares/mares.\nAFA, blog, escola, escola pública, junta, mestres


Espectacular pis de disseny a estrenar en un edifici modern al costat de "La Monumental" ✅ | Atipika\nExtraordinari pis d’obra nova amb terrassa al Poblenou\nPis d’obra nova totalment a estrenar de 94,44m2 amb terrassa privada al Poblenou, a pocs metres de la platja de la Mar Bella i amb zones verdes i equipaments de tota mena a prop. La propietat ofereix una cuidada distribució. En primer lloc, trobem un rebedor amb una sala de safareig, un ampli saló-menjador i una cuina americana d’inducció amb sistema Flex (equipada amb un taulell d’aglomerat de quars, forn, microones i rentavaixelles). Compta amb 3 dormitoris; una suite, dos dormitoris individuals i dos banys; un en suite i un altre al costat del rebedor, amb dutxa i banyera respectivament i mirall amb resistència antivapor. És important destacar que aquesta propietat disposa també d’una galeria coberta, una terrassa privada de 9,17m2 i d’una zona comunitària en el terrat de l’edifici amb piscina i terrassa-solàrium.\nLluminosa propietat a reformar de 156m2 i 6 dormitoris al Quadrat d’Or\nSituat en l’entramat de carrers del cor de l’Eixample, concretament al carrer Balmes, a pocs minuts de dos dels passejos principals de la zona, Passeig de Gràcia i Rambla Catalunya, trobem aquesta propietat a reformar de 156m2 . Està situada en una finca rehabilitada amb ascensor, excel·lents comunicacions del transport públic i envoltada per tot tipus de serveis i establiments.\nL’habitatge compta amb una excel·lent distribució pensada per gaudir de la màxima quantitat de llum natural del dia, ja que totes les seves estades són exteriors. Si accedim a través del rebedor trobem dues ales connectades pel passadís. Una d’elles alberga el gran saló-menjador, cuina individual, un dormitori doble i un bany complet. L’altre ala disposa d’una suite amb bany, 2 dormitoris dobles, dos individuals amb balcó, una galeria amb balcó i un altre bany complet d’ús general.\nLa propietat conserva els elegants sostres artesonats, amb cornises i rosasses senzilles, i hi ha la possibilitat de recuperar els sòls hidràulics originals. Té un gran potencial de reforma i ofereix una gran varietat de possibilitats de distribució. Calefacció de gas natural. Una oportunitat única de transformar aquesta propietat en un habitatge de somni. Vistes al carrer i al pati d’illa. Molt lluminosa, ben comunicada i amb una excel·lent ubicació. ZONA: La Dreta de l’Eixample. TRANSPORT PÚBLIC: Metro (L2, L3 i L4 – Passeig de Gràcia), RENFE – Passeig de Gràcia, FGC – Provença, Bus i Bicing.\nEspectacular pis de disseny a estrenar en un edifici modern al costat de “La Monumental” - Eixample - El Fort Pienc


EN EL MEU LLOC: D'un temps, d'un país (II)\nConti nuant la temàtica anterior, m'ha vingut com anell al dit aquest artícle publicat al diari Levante –mitjà de comunicació que des de dins col.labora a què aquest país no tinga nom propi; l'equip de futbol en seria un altre exemple- en el que queden ben palesos els meus pessimismes envers el nostre futur com a poble amb identitat pròpia.\nRecollint dades del dit article publicades pel CIS, llegim que som l'última comunitat autònoma amb llegua pròpia en sentir-se més de la comunitat que no pas espanyol. Amb un 9% estem molt per darrere d'altres comunitats que dupliquen i tripliquen les xifres d'aquest sentiment.\nJunt a altres dades que van en aquest sentit, veiem també que els ciutadans d'ací preferirien una Espanya unitària sense autonomies i se senten únicament espanyols o més espanyols que valencians amb un 31,4%, nivell sols superat per Aragó, Castella-Lleó i Madrid. En els últims huit anys aquest sentiment ha passat del 10,3 al 18,3% .\nCom veiem, la Batalla de València ens ha deixat tocats de mort. Totes aquestes dades venen a confirmar els pessimismes que des d'ací vinc exposant de tant en tant. Enlloc no hi veig clarors que m'indiquen que aquest negre túnel tinga cap sortida. Els qui l'han dissenyat ho han fet ben bé: l'han dirigit cap avall, on no tiga eixida possible.\nLa política autonòmica i nacional ha estat feta amb maquiavel.lisme intencionat, en el sentit d'anul.lar el sentiment nacionalista d'aquest poble, que un dia rere l'altre ha vist com els diferents partits d’àmbit estatal i algun que altre de caràcter regional han estat dents de la mateixa roda que ha fet girar la mentalitat de la gent d'ací cap al centre peninsular desviant la vista que mirara cap el nord on una possible coincidència d'objectius fera perillar la unitat del pretés nacionalisme espanyol.\nParodiant aquella frase del “Virgo de Viçanteta” la qual, poc més o menys, deia que, “si Dios s'encanta un menuto, m’ havera decapitado”, podem dir que “Dios s'ha encantado un menuto”i aquest poble sembla ja definitivament decapitat. No tenim banca pròpia, les caixes han fugit cap a altres comunitats, els polítics -el qui poden- se'n van cap a Madrid a fer les espanyes i el poble, cada cop més, se sent pedania còmoda de l'estat central.\nI per acabar, com no, cantarem l'himne rekional oferint glòries a Espanya a la que ens dedicarem en cor i ànima sense esperar res d'ella a canvi. Aquest amor patri ens farà transmutar en espanyols convençuts i deixarem de ser valencianets de poblet que no van enlloc. Romandrem endormiscats baix les arcades de les palmeres on els sons melismàtics de les guitarres mores faran de nosaltres un poble mal.leable del que hom puga fer el que es vullga i el qual es conformarà amb un mos de fruites daurades i de tant en tant, per espavilar-lo una mica se l'obsequiarà amb alguna mascletà i algun que altre esdeveniment; això si, tindrà una setmana fallera on podrà expressar tot el fervor nacionalista i després, a cantar el Juanito Valderrama, la Pantoja i l'Adiós mi Espanya querida.