1 Què és Crypto Market Cap? Com funciona la capitalització de mercat? Com s’utilitza CoinMarketCap?\n1.1 Com es calcula la capitalització de mercat a Crypto\n1.2 Què és CoinMarketCap?\n1.3 Com funciona CoinMarketCap.com?\n1.4 Què puc aprendre de CoinMarketCap?\n1.5 Descripció de les pàgines de monedes individuals a CoinMarketCap\n1.6 Descripció dels gràfics de CoinMarketCap.com\n1.7 Com fer una llista a CoinMarketCap\n1.8 Quina diferència hi ha entre l’oferta circulant i l’oferta total?\n1.9 Quina diferència hi ha entre monedes i fitxes?\n1.10 Com funciona el temps als llocs web de capitalització de mercat de criptografia?\n1.11 On obté les seves dades CoinMarketCap.com?\n1.12 Com decideix CoinMarketCap quins intercanvis es llisten??\n1.13 Quina diferència hi ha entre el volum ajustat i el volum comunicat?\n1.14 Paraula final\nQuè és Crypto Market Cap? Com funciona la capitalització de mercat? Com s’utilitza CoinMarketCap?\nEl “límit de mercat criptogràfic” es refereix a la capitalització de mercat total de totes les criptomonedes del món actual. Si sumeu la capitalització de mercat total de Bitcoin, Ethereum i els centenars d’altres criptomonedes del mercat, obtindreu el límit total de mercat de criptografia.\nA l’octubre del 2019, el límit total del mercat criptogràfic se situa al voltant dels 220.000 milions de dòlars. Durant el pic màxim de cripto a finals de 2017 i principis del primer trimestre de 2018, el límit total del mercat de criptografia es va situar a prop d’un bilió de dòlars abans de tornar a caure. Com podeu veure al gràfic CoinMarketCap a continuació, el valor màxim històric de la capitalització total del mercat va ser de 828 mil milions de dòlars el 7 de gener de 2018 i baixaria fins a 102 mil milions de dòlars el desembre de 2018. Aquesta “guia de revisió CMC” és destinat a ajudar a tots els comerciants i inversors a entendre tota la capitalització borsària.\nCoinMarketCap.com mostrava un alt valor històric de 828.000 milions de dòlars al desembre del 2017\nPerò, com molts probablement ja saben, la capitalització de mercat no és exclusiva del món criptogràfic. Capitalització de mercat és un terme també en el món financer tradicional. Les empreses es poden anomenar accions de “capitalització gran” o “capitalització petita” segons la seva capitalització borsària, que és el valor total de les accions d’aquesta empresa. Revisem com funciona CoinMarketCap i com s’utilitzen les millors funcions de CMC, el lloc web més visitat de la indústria al món amb un lloc web Alexa situat entre els 500 millors del món..\nCom es calcula la capitalització de mercat a Crypto\nEl càlcul de la capitalització de mercat al món criptogràfic és relativament senzill. El procés funciona de manera similar al càlcul de la capitalització borsària en altres espais.\nDiguem que calculeu la capitalització borsària de Bitcoin. Cada BTC val 10.000 dòlars i hi ha 18 milions de BTC en circulació. Es multipliquen aquests dos números junts per obtenir el límit de mercat actual de Bitcoin, que seria aproximadament de 180.000 milions de dòlars.\nAquest procés és el mateix per a totes les criptomonedes disponibles avui en dia. Es multiplica el valor actual d’una unitat pel valor actual d’una unitat. Això és.\nQuè és CoinMarketCap?\nCoinMarketCap.com és un lloc web informatiu dedicat al seguiment dels moviments del mercat a través de l’espai criptogràfic. Avui en dia, el lloc web és el rastrejador de preus de criptografia més gran i més conegut d’Internet i està basat a Delaware.\nCoinMarketCap.com té una sèrie de funcions ingenioses que el fan valuós per als comerciants de criptografia. Per exemple, podeu veure el límit de mercat total de totes les criptomonedes. També podeu veure desglossaments individuals per a cada moneda, el subministrament en circulació de cada moneda i el subministrament total de cada moneda, entre altres informacions..\nCoinMarketCap.com també tria quines monedes voleu llistar, i la cotització a CoinMarketCap.com és una gran cosa per als nous projectes de criptografia. A partir de setembre de 2019, CoinMarketCap.com fa un seguiment actiu de més de 2870 criptomonedes.\nCom funciona CoinMarketCap.com?\nCoinMarketCap.com actualitza les seves estadístiques cada 5 minuts. Per garantir que la informació estigui actualitzada i precisa, CoinMarketCap s’associa amb diferents intercanvis.\nDesprés de connectar-se directament amb aquests intercanvis, CoinMarketCap sincronitza la informació de preus i subministraments regularment i, a continuació, pren el preu mitjà de tots els intercanvis per evitar que cap intercanvi únic afecti el preu reportat de manera significativa.\nEn última instància, això proporciona a CoinMarketCap.com informació actualitzada sobre totes les criptomonedes principals i menors. Amb les actualitzacions que es produeixen cada 5 minuts, no hauríeu de trobar un lloc web precís més actualitzat per al moviment dels preus de criptografia..\nEls visitants poden veure tota aquesta informació de forma gratuïta en qualsevol moment. Els anuncis admeten CoinMarketCap i és possible que vegeu una notificació que us demani que desactiveu el bloquejador d’anuncis quan visiteu CoinMarketCap.com.\nQuè puc aprendre de CoinMarketCap?\nPodeu obtenir una àmplia gamma d’informació a CoinMarketCap, que inclou:\nCapitalizació del mercat: Consulteu la capitalització de mercat d’una de més de 2800 criptomonedes, que és el preu per unitat multiplicat pel nombre d’unitats. Si hi ha 10.000 monedes ABC en circulació, per exemple, i cadascuna té un preu de 2 dòlars, el límit de mercat de les monedes ABC serà de 20.000 dòlars. La capitalització borsària no té en compte l’oferta total de la moneda, només les monedes que ja s’han encunyat (independentment de si aquestes monedes circulen o estan tancades)..\nPreu: El preu és el preu mitjà actual d’una unitat concreta. CoinMarketCap.com es connecta a les principals borses de tot el món, sincronitzant la informació de preus cada 5 minuts. El preu es fa de mitjana, ponderat pel volum, i després es mostra als visitants.\nVolum: CoinMarketCap.com llista el volum de negociació de 24 hores de més de 2800 criptomonedes llistades, que és el valor total negociat als mercats d’una moneda en concret durant les darreres 24 hores. Si la gent ha canviat 10.000 milions de dòlars de bitcoins en una borsa i 25.000 milions de dòlars en la resta de borses combinades durant les darreres 24 hores, per exemple, el volum de negociació de bitcoin serà de 35.000 milions de dòlars.\nSubministrament: L’oferta és el nombre total de monedes en circulació actualment procedents d’una criptomoneda en concret. Hi ha aproximadament 18 milions de bitcoins en circulació, per exemple. CoinMarketCap.com considera que “Subministrament” és diferent de “Subministrament total”: “Subministrament” és el nombre de monedes en circulació, mentre que Total Supply és el nombre de bitcoins que es poden crear en total.\nDominància BTC: Quina és la dominància del bitcoin en relació amb la resta de criptomonedes? Des del llançament, Bitcoin ha dominat l’espai criptogràfic com la criptomoneda més gran del món. Durant els darrers cinc anys, el domini de Bitcoin ha oscil·lat entre el 50% i el 90%. A setembre de 2019, el domini BTC se situa al voltant del 68%. Això significa que el límit de mercat criptogràfic total de 280.000 milions de dòlars, aproximadament el 68% consisteix en el límit de mercat de BTC (o aproximadament 184.000 milions de dòlars).\nSeguint aquesta informació a CoinMarketCap, podeu obtenir informació valuosa sobre una criptomoneda en particular. Podeu veure si molta gent compra o ven una moneda concreta, per exemple, o si el valor d’una moneda ha augmentat sobtadament o ha caigut en picat.\nDescripció de les pàgines de monedes individuals a CoinMarketCap\nCoinMarketCap té pàgines individuals per a cadascuna de les més de 2.800 criptomonedes que figuren al lloc web. Podeu fer clic a la pàgina de qualsevol moneda digital per obtenir informació valuosa sobre aquesta moneda, inclosa la seva activitat recent, el seu volum de negociació i fins i tot enllaços als perfils oficials de xarxes socials del projecte..\nSota la Mercats pàgina, per exemple, veureu una llista d’intercanvis de criptomonedes. Podeu ordenar la llista en funció del volum de negociació actiu en intercanvis de criptomonedes. Per exemple, podeu veure quines borses han tingut més volum durant les darreres 24 hores. També podeu veure el percentatge de volum de negociació gestionat per aquest intercanvi durant les darreres 24 hores, per exemple, així com els parells de criptomonedes negociats en aquest intercanvi. Des d’aquesta pàgina, també podeu fer clic en un parell de criptomonedes concret, com ara BTC / USD, per veure quines borses tenen més volum de negociació en aquest parell..\nCoinMarketCap.com també té un Eines pestanya que mostra un widget de lloc web i un ticker API. Podeu afegir aquestes eines al vostre propi lloc web, sincronitzant les dades directament de CoinMarketCap.com perquè es mostrin al vostre propi lloc. Si voleu que els visitants del vostre lloc vegin el preu actual i el volum comercial de ETH, per exemple, podeu obtenir eines a CoinMarketCap.com.\nEl Dades històriques Mentrestant, la pestanya us permet comprovar les dades històriques d’aquesta criptomoneda en concret. Podeu veure l’historial de preus i volum de negociació de qualsevol moneda criptogràfica. Voleu veure el màxim històric de BTC? El podeu trobar des d’aquesta pàgina. CoinMarketCap fa un seguiment del preu del bitcoin fins al 28 d’abril de 2013, quan 1 BTC equivalia a 135,30 dòlars. Malauradament, CoinMarketCap no té dades fiables sobre els preus de bitcoin més enllà d’aquesta data.\nComproveu el Social pestanya per a enllaços a diverses publicacions de xarxes socials sobre la criptomoneda en particular La pestanya Social Bitcoin, per exemple, mostra publicacions de bitcoin.reddit.com (és a dir / r / bitcoin). En general, la pestanya Social és relativament bàsica, però us permet veure què està pensant actualment una determinada part de la comunitat en línia.\nFinalment, CoinMarketCap ara té un Valoracions fitxa. CoinMarketCap no calcula les classificacions: les calcula organitzacions de tercers. En general, CoinMarketCap mostrarà la puntuació d’actius criptogràfics fonamentals (FCAS) des d’aquesta pestanya, que classifica algunes de les criptomonedes més grans del món per activitat de l’usuari, comportament dels desenvolupadors i venciment dels actius. La pàgina també mostra la puntuació FCAS amb el pas del temps, que us permet veure com ha augmentat o disminuït una criptomoneda. Avui, ETH té la puntuació FCAS més alta (amb 944), mentre que BTC se situa a 882.\nCada pàgina de criptografia té un Estadístiques resum que inclou el preu actual, ROI, límit de mercat, volum de 24 hores, subministrament en circulació, subministrament total, oferta màxima, màxima permanent, mínima permanent, 52 setmanes alta / baixa, 90 dies alta / baixa, 30 dies alta / baixa , 7 dies màxima / baixa, 24 hores màxima / baixa, ahir màxima / baixa, oberta / tancada d’ahir, canvi d’ahir i volum d’ahir.\nHi ha una Criptomonedes relacionades secció que mostra un grapat de criptomonedes que poden ser similars a la criptomoneda que esteu veient. Quan mireu ETH, per exemple, veureu Crypto.com Coin (CRO), Maker (MKR), NEM (XEM), Bitcoin Cash (BCH) i UNUS SED LEO (LEO) a la secció de Cryptocurrencies relacionades.\nCada pàgina de criptografia també té un Enllaços secció que enllaça a tots els recursos oficials en línia coneguts per a aquest projecte. La secció Enllaços inclou enllaços al lloc web oficial del projecte, fil d’anuncis (ANN), tauler de missatges, xat, codi font, documental tècnic, pàgina de Github i altres enllaços rellevants, per exemple.\nFinalment, la part inferior de cada pàgina de criptografia té una secció “Quant a” que inclou un breu resum escrit d’aquesta criptomoneda. CoinMarketCap.com resumeix els fets bàsics sobre una criptomoneda, per exemple, inclou el seu propòsit, la data de llançament, les funcions úniques i els objectius de desenvolupament futurs..\nEn general, les pàgines de desglossament de criptomonedes de CoinMarketCap.com fan un treball excel·lent en resumir informació crucial sobre cada criptomoneda d’una manera minimalista i fàcil d’entendre..\nDescripció dels gràfics de CoinMarketCap.com\nA més de la pàgina de capitalització de mercat i les pàgines de monedes individuals, CoinMarketCap.com és coneguda pels seus gràfics. Els gràfics mostren informació valuosa de tot el món criptogràfic.\nPodeu veure gràfics de tota la comunitat de criptografia. O bé, podeu veure gràfics específics d’una criptomoneda.\nL’ús dels gràfics és senzill. Si alguna vegada heu consultat llocs web d’anàlisi financera o llocs de comprovació de preus de les accions, no tindreu problemes per utilitzar els gràfics.\nPodeu ampliar o reduir el període de temps seleccionat per a una criptomoneda, per exemple, o establir un interval de dates per explorar. També podeu veure el volum total de negociació d’una data concreta, el preu alt i baix d’una data concreta i altra informació.\nPersonalitzeu el gràfic amb la finestra que vulgueu. Podeu triar mostrar informació durant 1 dia, 7 dies, 1 mes, 3 mesos, 1 any, YTD o “Tots”, per exemple.\nCom fer una llista a CoinMarketCap\nCoinMarketCap.com és un lloc web de gestió privada. El lloc web decideix quines monedes voleu incloure al lloc.\nCom s’ha esmentat anteriorment, és un gran problema que un nou projecte de criptografia aparegui a CoinMarketCap. Afegeix un cert grau de legitimitat a un projecte. També facilita que els usuaris nous i interessats puguin obtenir més informació sobre un projecte.\nCoinMarketCap aprova o nega individualment cada moneda. Els criteris poden variar lleugerament entre cada moneda. No obstant això, els tres requisits principals que s’enumeren a CoinMarketCap inclouen:\nLa moneda ha de ser una criptomoneda, definida com un testimoni basat en cadena de blocs assegurat per la criptografia\nLa moneda s’ha de negociar en una borsa pública i la borsa pública ha de ser superior a 30 dies; aquest intercanvi també ha d’oferir una API per al seguiment\nLa moneda ha de tenir un URL públic que mostri el subministrament total actual de la criptomoneda\nAquests són els requisits bàsics per aparèixer a CoinMarketCap. No obstant això, hi ha altres requisits tècnics. Al juliol de 2019, CoinMarketCap.com va actualitzar les seves polítiques amb altres requisits específics de llistat. Ara, CoinMarketCap requereix que els criptoactius tinguin un lloc web funcional i un explorador de blocs, per exemple, juntament amb la informació de contacte d’un representant oficial d’aquesta empresa, entre altres requisits. Podeu veure la llista completa de requisits aquí.\nCoinMarketCap no requereix noves monedes per divulgar la llista de la seva oferta total. Algunes monedes tenen un subministrament total fix, però d’altres no. Bitcoin té un subministrament total fix de 21 milions, mentre que Ethereum no té un límit de subministrament total fix.\nCoinMarketCap utilitza l’oferta que circula (no l’oferta total) per calcular la capitalització de mercat d’una criptomoneda. Obbviament, no és just dir que una moneda té un límit de mercat de 1.000 milions de dòlars si el projecte només ha alliberat 1 milió de dòlars per valor de mil milions, i queden 999 milions per desbloquejar..\nDe vegades, CoinMarketCap també aplicarà un quart requisit: la moneda ha de tenir un volum de negociació superior a zero. Aquest quart requisit es pot implementar per eliminar les monedes més antigues. Una moneda més antiga pot complir tots els requisits anteriors, per exemple, però s’eliminarà de CoinMarketCap perquè ja ningú no la fa servir.\nUn cop CoinMarketCap ha rebut una sol·licitud de fitxa, el lloc web aprovarà la sol·licitud o la denegarà. Si s’aprova, el projecte s’afegirà a CoinMarketCap com a Llistat inactiu, Llistat verificat, Llistat sense seguiment o Llistat amb seguiment..\nQuina diferència hi ha entre l’oferta circulant i l’oferta total?\nCoinMarketCap.com i altres llocs web de seguiment de criptografies diferencien entre l’oferta en circulació i l’oferta total. Quina diferència hi ha entre les dues mètriques? Per què fem servir l’oferta circulant per calcular el límit de mercat total però no l’oferta total?\nAquí teniu un desglossament bàsic:\nSubministrament circulant: Aquest és el nombre de monedes que circulen al mercat en mans del gran públic ara mateix.\nSubministrament total: Aquest és el nombre de monedes que hi ha en aquest moment. Tanmateix, aquest número no inclou cap moneda que s’hagi cremat de manera verificable. El subministrament total inclou monedes bloquejades, reservades o que no estan disponibles per vendre-les en borses públiques.\nSubministrament màxim: Aquest és el nombre màxim de monedes que poden existir durant la vida d’una criptomoneda. Algunes monedes, com el bitcoin, tenen un subministrament màxim fix que no es pot superar. Altres monedes, com Ethereum, no tenen subministrament màxim fixat, però cada any s’afegeixen noves monedes al subministrament total segons les regles preestablertes..\nCoinMarketCap utilitza l’oferta circulant per calcular la capitalització de mercat d’una criptomoneda. Aquesta és una diferència important perquè (teòricament) dóna una visió més precisa del valor total d’una moneda en particular.\nEn utilitzar l’oferta circulant per calcular el límit de mercat, és similar als analistes financers tradicionals que utilitzen el “flotador públic” per determinar la capitalització borsària de les empreses..\nQuina diferència hi ha entre monedes i fitxes?\nHem utilitzat monedes, fitxes i criptomonedes indistintament al llarg d’aquesta pàgina.\nNo obstant això, CoinMarketCap i altres llocs web de capitalització de mercat de criptografia poden diferenciar aquests termes. Per exemple, aquí es mostra com CoinMarketCap.com diferencia els dos:\nUna moneda és una criptomoneda que pot funcionar de forma independent\nUn testimoni és una criptomoneda que es basa en una altra criptomoneda com a plataforma per operar\nEthereum té fitxes ERC-20, per exemple. ERC-20 és un estàndard de protocol simbòlic. Algú pot crear tokens ERC-20 a la plataforma Ethereum i després utilitzar-los com a part de la seva aplicació descentralitzada Ethereum (DApp). Això és diferent d’una moneda, que es pot construir sobre la seva pròpia plataforma.\nCom funciona el temps als llocs web de capitalització de mercat de criptografia?\nUs podeu preguntar com funciona el temps als llocs web de capitalització de mercat de criptografia com CoinMarketCap.\nSi els mercats de criptografia no es tanquen mai i si el comerç de criptografia s’intercanvia les 24 hores del dia, els 7 dies de la setmana a tot el món, com es fa el seguiment dels llocs web de la informació de preus i dates? Quan es transmet l’estadística del volum de negociació les 24 hores?\nAquestes respostes són sorprenentment evidents:\nLa majoria de llocs web de límit de mercat de criptografia (inclòs CoinMarketCap.com) informen de temps en UTC tret que s’especifiqui el contrari\nEl volum de negociació de 24 hores es mesura de forma continuada; mai es restableix en un moment concret\nOn obté les seves dades CoinMarketCap.com?\nCoinMarketCap.com i altres llocs web d’anàlisi criptogràfica solen obtenir les seves dades d’un grapat d’intercanvis importants. Molt pocs llocs web fiables utilitzen un sol intercanvi.\nCoinMarketCap.com publica la seva metodologia aquí. El lloc web explica feliçment com calcula el preu, el volum i altres punts de dades, incloses les fórmules específiques utilitzades.\nEn general, CoinMarketCap extreu dades de qualsevol intercanvi de confiança amb una API transparent. Tot i això, CoinMarketCap no revela els intercanvis específics que utilitza.\nCom decideix CoinMarketCap quins intercanvis es llisten??\nEls intercanvis han de complir un conjunt estricte de requisits per figurar a CoinMarketCap. El lloc web utilitza només un grapat d’intercanvis importants per calcular la informació sobre el preu i el volum de negociació, però enumera centenars d’intercanvis en total (CoinMarketCap no treu dades de preus de tots els intercanvis).\nAlguns dels requisits necessaris perquè una borsa es mostri a CoinMarketCap són:\nL’intercanvi ha de tenir un lloc web funcional amb un volum de negociació que coincideixi amb les seves dades de l’API\nL’intercanvi ha de publicar un resum de l’API final que exposa l’últim preu i el volum de negociació les 24 hores de cada actiu cripto negociat a l’intercanvi\nL’intercanvi ha d’haver estat en funcionament durant 60 dies com a mínim\nL’intercanvi ha de permetre als comerciants fer comandes de compra i venda en un llibre de comandes\nL’intercanvi ha de permetre als usuaris veure tots els parells de mercat i demanar llibres sense necessitat d’iniciar sessió al lloc web\nL’intercanvi ha de tenir una pàgina d’estat del sistema que mostri tots els detalls i llistats de monedes, inclosos el nom complet, el logotip, l’URL del projecte i l’explorador de blocs d’una moneda en particular.\nL’intercanvi ha de mostrar la informació de contacte d’un representant al qual CoinMarketCap pot contactar per a comunicacions obertes\nFins i tot si l’intercanvi enumera tots aquests requisits, no es garanteix la posició de la llista a CoinMarketCap.\nTambé és important tenir en compte que CoinMarketCap no fa un seguiment dels intercanvis que no tenen comissions. Això es deu al fet que és fàcil falsificar les dades de negociació en aquests intercanvis. No hi ha res que impedeixi que l’intercanvi compri i es vengui infinitament per si mateix per generar un enorme volum de negociació, per exemple.\nQuina diferència hi ha entre el volum ajustat i el volum comunicat?\nCoinMarketCap.com i altres llocs web d’anàlisi de capitalització de mercat criptogràfic diferencien entre volum ajustat i volum informat.\nPer a alguns intercanvis, aquests dos números són idèntics. Per a altres intercanvis, hi ha un buit important i el volum informat pot ser gairebé el doble del volum ajustat.\nQuina diferència hi ha, doncs??\nBé, nombrosos informes de criptografia han descobert que molts intercanvis de criptografia (fins i tot els intercanvis més grans) manipulen les dades comercials per fer que l’intercanvi sigui més ocupat del que és. Es diu falsificació i omple els quaderns de comandes d’una borsa amb ordres de compra i venda per millorar la liquiditat.\nEssencialment, l’intercanvi operarà amb ell mateix per augmentar la liquiditat percebuda de l’intercanvi. L’intercanvi informarà de tot aquest volum, mentre que el volum ajustat només inclourà el volum de negociació ‘real’:\nVolum informat: Valor total de totes les activitats comercials notificades per l’intercanvi a CoinMarketCap mitjançant la seva API.\nVolum ajustat: Volum real de negociació estimat a la borsa.\nActualment, el límit total del mercat de criptomonedes oscil·la entre els 220 i els 250.000 milions de dòlars, per sota del seu màxim de gairebé 830.000 milions de dòlars durant el màxim històric del mercat entre desembre de 2017 i gener de 2018..\nAquests números poden semblar impressionants, però pal·len en comparació amb la capitalització de mercat d’altres actius importants.\nL’or, per exemple, té un límit de mercat total d’uns 7,5 bilions de dòlars. S’estima que la riquesa mundial ronda els 317 bilions de dòlars.\nNo sabem cap a on es dirigeix el límit de mercat de les criptomonedes, però llocs web com CoinMarketCap.com ens podran mantenir informats en totes les condicions del mercat. També actualitzarem aquesta visió general de l’usuari de Coin Market Cap (CMC) sobre les seves darreres actualitzacions, com ara el seu ‘producte d’interès’, així com la seva nova aplicació per a mòbils..\nNo importa si sou comerciant o inversor, des de Master The Crypto esperem que us hagi agradat aquesta guia de revisió de CoinMarketCap per a tots els usuaris.\nContents1 Was ist Crypto Market Cap? Wie funktioniert die Marktkapitalisierung? Wie verwenden Sie CoinMarketCap??1.1\nContents1 ما هي القيمة السوقية للعملات المشفرة؟ كيف تعمل رسملة السوق؟ كيف تستخدم CoinMarketCap?1.1\nContents1 暗号時価総額とは何ですか？時価総額はどのように機能しますか？ CoinMarketCapをどのように使用しますか?1.1 暗号通貨で時価総額を計算する方法1.2 CoinMarketCapとは?1.3 CoinMarketCap.comはどのように機能しますか?1.4 CoinMarketCapから何を学ぶことができますか?1.5 CoinMarketCapの個々のコインページを理解する1.6 CoinMarketCap.comチャートを理解する1.7 CoinMarketCapにリストされる方法1.8 循環供給と総供給の違いは何ですか?1.9 コインとトークンの違いは何ですか?1.10 暗号時価総額のウェブサイトで時間はどのように機能しますか?1.11 CoinMarketCap.comはどこでデータを取得しますか?1.12\nTradingView és una popular plataforma de gràfics que ofereix gràfics tant per als mercats


El Govern tanca el 2021 amb un dèficit de 77,8 milions - Poble Andorrà\nEl Govern tanca el 2021 amb un dèficit de 77,8 milions\nHa fet la valoració a la roda de premsa posterior al consell de ministres\nEl Govern va tancar el 2021 amb un dèficit de 77,8 milions. El ministre de Finances, Eric Jover, ha informat que abans del 31 de març van traslladar al Tribunal de Comptes el tancament pressupostari i ha assegurat que és millor del que havien pressupostat. “És un dèficit important que no ens fa estar satisfets”, ha exposat, remarcant que aquest tancament ha estat marcat per la pandèmia i pel mal primer trimestre que hi va haver per l’economia amb una temporada d’hivern inexistent. Tot i així, ha manifestat que Governs anteriors, sense pandèmia, també havien tingut tancaments pressupostaris similars o pitjors a aquests.\nEn aquest sentit, també ha puntualitzat els més de 300 milions d’euros d’endeutament brut. “Abans de la pandèmia teníem els diners justos i necessaris per assolir les nostres gestions” i en esclatar la pandèmia, l’executiu va decidir sobreendeutar-se per poder donar resposta a necessitats addicionals, ha indicat. “Quan va començar la pandèmia vam veure que les necessitats pressupostàries podien ser molt volàtils i que l’accés als mercats igual no estava garantit”, ha declarat, justificant el sobreendeutament.\nPer aquest motiu, el titular de Finances ha detallat que el deute net és molt inferior, ja que els comptes del Govern tenen una tresoreria molt elevada. En aquest sentit, Jover ha assegurat que l’executiu mantindrà aquesta política de “tenir coixins financers i resiliència financera” per donar resposta a crisis sobrevingudes, els quals, això sí, s’hauran d’anar modulant. “Hi haurà una diferència entre el deute net i brut, però aquesta s’hauria d’anar fent més petita”, ha exposat.\nAndorra no té ni diners ni actius ni béns dels mil russos (i 80 empreses) del llistat de les sancions per donar suport a la guerra


Comunitat de Grans de Can Manent | Escola Can Manent | Pàgina 2\nComunitat de Grans de Can Manent\nEXPOSICIÓ. Artista de la setmana 4t\nComunitat de Grans de Can Manent06/02/20\nL’artista de la setmana de quart ha sigut Marcus Levine, escultor de Leeds, Yorkshire, Regne Unit. La seva obra està feta amb claus i són dissenys realistes. És un artista actual, podreu veure la seva obra a la pàgina web www.levine-art.co.uk.\nAquí teniu una mostra… Llegeix més»\n4t, Comunitat de grans, General, Portada 2.019-2.020, 4rt, Art, comunitat de grans 1\nRobòtica a 4t\nComunitat de Grans de Can Manent30/01/20\nEls alumnes de 4t fa unes setmanes que estem fent robòtica. Amb l’ajuda i suport d’alumnes de 3r ESO de l’Institut Arquitecte Manuel Raspall, les tardes són especials tot programant aquests petits MBOTs.\n4t, General, Portada 4rt, comunitat de grans, Robòtica 1\nComunitat de Grans de Can Manent29/01/20\nEl passat dimarts 21 de gener va ser un dia de tempesta, no hi havia ni llum ni calefacció. La Noa, la Laia L., l’Aleix i la Marina de 6è van fer menjar en miniatura de plastilina: van fer menjar japonès, menjar ràpid, postres i… Llegeix més»\n6è, Comunitat de grans, General, Portada 2.019-2.020, 6è, comunitat de grans, escola, primària 19\nJocs populars i tradicionals\nComunitat de Grans de Can Manent16/01/20\nAquest dimarts a la tarda, l’alumnat de sisè de l’escola, hem gaudit de jocs populars i tradicionals com les xapes, les bitlles o el tres en ratlla.\n6è, Comunitat de grans, General 2.019-2.020, 6è, comunitat de grans, Educació Física, primària 5\nAquest dimecres, l’alumnat de sisè, ens hem iniciat a la pràctica del ioga tot utilitzant el joc de cartes “Eduioga” i la tècnica de l’expert. Seguirem coneixent les 27 figures més utilitzades i acabarem aquesta pràctica tot explicant un conte fent ús de les figures… Llegeix més»\n6è, Comunitat de grans, General 2.019-2.020, 6è, comunitat de grans, Educació Física, primària 17\nComunitat de Grans de Can Manent12/01/20\nDivendres passat dia 10 de gener, els dos grups de sisè de l’escola vam començar els racons d’aquest segon trimestre. Durant aquests divendres gaudirem creant unitats de mesura i mesurant, treballant les fraccions a partir de la construcció d’un tangram, construint triangles i cercant dades… Llegeix més»\n6è, Activitats, Comunitat de grans, General 2.019-2.020, 6è, comunitat de grans, manipulacio ambients, matemàtiques, primària 14\nComunitat de Grans de Can Manent20/12/19\nBon dia famílies, us deixem aquí una petita mostra de l’última sessió d’Educació Física del 2.019. Vam tancar unes activitats que havíem iniciat tres setmanes enrere els dos grups de sisè plegats.\nCris, Ainhoa i Jordi\n6è, Comunitat de grans, General, Portada 2.019-2.020, 6è, comunitat de grans, Educació Física, primària 6\nRecomanacions de llibres de la Comunitat de Grans\nEn el següent enllaç trobareu un recull de llibres que els/les mestres recomanem per aquestes festes:\nRECOMANACIÓ LECTURA COMUNITAT GRANS 4t\nRECOMANACIÓ LECTURA COMUNITAT GRANS 5È I 6È\n4t, 5è, 6è, Comunitat de grans, General, Portada 2.019-2.020, 4rt, 5è, 6è, comunitat de grans, Nadal 0\nComunitat de Grans de Can Manent11/12/19\nAvui l’alumnat de sisè hem pogut gaudir d’un gran científic i comunicador com és en Marc Boada. Ens ha rebut al seu racó privilegiat i ens ha ajudat a aclarir molts conceptes científics que hem anat introduint durant el trimestre. Hem fet experiments amb la… Llegeix més»\n6è, Activitats, Comunitat de grans, General, Portada 2.019-2.020, 6è, comunitat de grans, primària, projectes, Sortides 4\nBàsquet a EF\nComunitat de Grans de Can Manent04/12/19\nAvui, l’ Eric i en Marcel a Educació Física, han fet una petita classe de bàsquet. Han començat fent una roda de tirs. A continuació han explicat les normes i han jugat uns partits. Al final han fet 15 minuts lliures.\nEric: “m´ha encantat la classe… Llegeix més»\n6è, Comunitat de grans, General, Portada 2.019-2.020, 6è, comunitat de grans, Educació Física, primària 2\n2.018-2.019 2.019-2.020 4rt 5è 6è 2017-18 agroecologia Art calendari escolar 2016-17 CANTÀNIA 2017 cantània 2016 Cantània 2018 cançó cinquè Colla Pagesa comunitat de grans comunitat de petits comunitat mitjans contes Educació Física escola festes populars hort hort escolar infantil innovació educativa Instruments jo em quedo a casa manipulacio ambients matemàtiques medieval Música Nadal organització paisatge Permacultura Preinscripció primer primària projectes quart segon Sortides Tallers tercer


Funcions del motlle en l’adaptació protètica - El Blog Social d'Audio[Packs]\nAudioPacks el 16/05/2014\nLa funció principal del motlle auditiu és la de canalitzar el so ampificat desde l’auricular de l’audiòfon fins a la cavitat residual existent entre el final del mateix i la membrana timpánica.\nEn el cas de les adaptacions RIC (auricular dins de l’oïda), la funció més important és la de contenir l’auricular a l’interior del conducte auditiu extern al no produir-se conducció del so.\nA més a més de la funció general de conducció, els motlles auditius han d’excercir una altra serie de funcions. Aquestes són:\nOclusió, ha de proporcionar una estanqueitat acústica suficient per a la pèrdua auditiva, de tal manera que eviti el feedback o xiulet. Aquesta és la raó de més pes a l’hora de decidir la forma física del motlle, el material o el venting a realizar.\nRetenció, la pròtesis ha de romandre en el conducte auditiu extern (CAE) a on està insertada i no ha de desplaçar-se contínuament del mateix. Aquest problema pot aparèixer en el moment que fem els motlles si suprimim zones de l’ajust com pot ser en el cas dels motlles canal. A més a més, ha de proporcionar suport a través del tub d’audició a la prótesis retroauricular (BTE), penjant-la de forma correcta darrera del pabelló auricular.\nEstètica, hem de realizar motlles visualment agradables, ben lluents i lacats, i que respectin fidelment les corbes del pabelló auricular i del CAE sense sobresortir de cap d’elles.\nComfort, els motlles són usats durant moltes hores al dia, pel que no han d’estar sobredimensionats ni infradimensionats, i no poden tenir ni zones tallants ni arestes. A més a més, hem de considerar la facilitat en la manipulació amb l’objectiu que sigui còmode per inserir-lo i extraure’l, garantint d’aquesta forma la situació adeqüada en la seva posició d’inserció.\nModificació curva de resposta, el motlle modifica les corbes obtingudes en les medicions amb sonda a l’oïda real (REAR o REIG). Degut a això, hem de controlar a través de les mesures amb sonda, quin és el guany aportat a l’usuari i en el cas de no coincidir amb l’ajust, procedir a reajustar l’audiòfon.\nPost anterior\tTeories de producció de la veu\nPost següent\tProblemes d’acústica: incomunicació verbal


Reducció de l'IRPF a partir del 12 de Juliol de 2015\nReducció de l’IRPF en vigor el 12 de Juliol de 2015\nEl Reial decret llei 9/2015, de 10 de juliol, de mesures urgents per reduir la càrrega tributària suportada pels contribuents de l’Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i altres mesures de caràcter econòmic. (Publicat el dia 2015.07.11) incorpora una sèrie de novetats que us detallem a continuació i que creiem són del vostre interès.\nEl consell de Ministres va aprovar el passat divendres dia 10 de juliol la rebaixa de l’IRPF prevista per al 2016.\nEl ministre d’Hisenda, Cristóbal Montoro, ha destacat que l’objectiu d’aquesta reducció és dinamitzar el creixement i impulsar-la creació d’ocupació.\nTotes les novetats s’aplicaran a partir del 12 juliol 2015.\nLa nova taula presenta un tipus mínim de l’IRPF per a 2015 del 19.5% (fins 12.450 € de base imposable) i un màxim del 46% (a partir de 60.000 €) enfront del 20% i el 47% fixat en principi per a aquest exercici.\nHisenda assenyala que tindrà disponible en breu l’aplicació informàtica amb la nova taula de retencions salarials per tal de facilitar als pagadors tots els tràmits necessaris.\nLes empreses que no puguin arribar a adaptar les noves retencions a les nòmines de juliol per efecte dels seus respectius calendaris de pagament i actualització de les aplicacions informàtiques, hauran de regularitzar la situació en la nòmina d’agost.\nA més, el reial decret llei estén el tipus de retenció reduït del 15% en l’IRPF a tots els professionals, amb independència del nivell d’ingressos.\nLa reducció del tipus de retenció del 19% al 15% s’aplicarà també als rendiments del treball derivats d’impartir cursos, conferències, seminaris i similars i d’obres literària, artístiques o científiques.\nTambé es rebaixa al 7% el tipus aplicable durant els tres primers anys d’inici de l’activitat, actualment en el 9%.\nAixí mateix també s’ha aprovat una tarifa de l’estalvi intermèdia per al 2015 de manera que:\n• fins a 6.000 € de base imposable sigui del 19,5% enfront del 20% previst\n• de 6.000 € fins a 50.000 € el 21,5% enfront del 22%\n• de 50.000 € en endavant del 23,5% en lloc del 24%\nDescarrega la taula de retencions de l’IRPF en pdf.\nTambé s’han aprovat noves exempcions a les ajudes públiques per a les víctimes de violència de gènere, les destinades a cobrir les necessitats bàsiques i l’adaptació d’antenes d’edificacions. A més es limita l’embargabilitat dels ajuts públics per cobrir les necessitats bàsiques.\nAquesta notícia conté informació de caràcter general, sense que constitueixi opinió professional ni assessoria jurídica i fiscal.\nPer a qualsevol consulta, contacta amb nosaltres.\nSense comentaris per "Reducció de l'IRPF en vigor el 12 de Juliol de 2015"


Aïllament acústic d'habitatges i oficines\nDeixa fora els sorolls\nSabem que un dels elements clau per sentir-te a gust en un espai és comptar amb un bon aïllament acústic. A ningú li agrada sentir als veïns o els sorolls del carrer, ni durant la nit, ja que pot privar d'un descans de qualitat, ni mentre treballes, ja que perds concentració i baixa el teu rendiment. Els sorolls en els edificis són freqüents: baixants, veïns sorollosos o deficiències d'aïllament en l'origen de la construcció de l'edifici ...\nOferim solucions per eliminar els sorolls exteriors a l'habitatge o espai de treball per millorar la qualitat de vida i el confort a la llar.\nLa placa de guix acompanyada d'altres materials aïllants com la llana de roca permet realitzar un bon aïllament acústic, però no és l'únic, nosaltres oferim un ampli ventall d'opcions segons cada necessitat. Cada problema té una solució i nosaltres podem oferir-te-la. Podem incrementar el confort de la teva llar o espai de treball aïllant-te acústicament de l'exterior.\nConsulta'ns i, sense compromís, et farem un diagnòstic per a la insonorització de la teva llar o oficina.\nInsonorització d'espais públics\nNo deixis sortir teus sorolls\nEls locals públics, especialment els bars, restaurants, hotels i discoteques són espais on es genera molt soroll que és important que no arribi a l'exterior i molesti els veïns. Oferim solucions d'aïllament acústic i insonorització de grans espais públics. Les nostres solucions combinen una absoluta efectivitat de la insonorització amb una estètica elegant i innovadora, si el projecte ho requereix.\nLa insonorització d'un espai requereix primer de la realització de mesuraments o estudis acústics per a dissenyar la instal·lació més adequada a les seves condicions i legislació vigent. Per reduir el soroll, és necessària la instal·lació d'extradossats amb farcit de material aïllant en parets i falsos sostres per absorbir les vibracions produïdes a l'interior. En segon lloc, cal tenir en compte que el so pot entrar per qualsevol buit, de manera que és molt important també segellar acústicament portes i finestres, insonoritzar o segellar qualsevol sistema de ventilació, així com els conductes que donen a l'exterior.\nPer la seva efectivitat, en la majoria de les nostres insonoritzacions utilitzem plaques de fibres de fusta amb aglomerants, tot i que també utilitzem un altre tipus de materials ecològics com la llana, la palla, cànem, lli, cel·lulosa ... Són molt recomanables en zones comuns d'habitatges i en espais públics com hotels, restaurants, cafeteries, cinemes, centres comercials, botigues, centres esportius i de lleure.


Militarització i guerra bruta a Chiapas\nEl discurs oficial del Govern de Zedillo (president mexicà entre 1994 i 2000) va estar ple de referències al diàleg, a la pau i al respecte als pobles indígenes de Mèxic. Un important nombre d'exemples d'aquest discurs es pot trobar en la pàgina web de la Secretaria de Gobernació de Mèxic. Aquestes informacions també fan referència a les grans inversions públiques que està portant a terme l'Estat a Chiapas per millorar les condicions de vida dels seus habitants a través del Fons Nacional d'Empreses Socials (FONAES).\nPerò aquesta política d'imatge contrasta amb els fets que relaten, no solament els mateixos zapatistes i les comunitats que pateixen la fustigació de l'Exèrcit i els grups paramilitars, sinó també les denúncies que fan diferents organismes de drets humans. Entre aquests alguns gens sospitosos, com ara l'Alt Comissionat de les Nacions Unides per als Drets Humans o Amnistia Internacional. Darrere del discurs oficial del govern Zedillo s'amagava una guerra soterrada i silenciosa, oblidada pels grans mitjans de comunicació, un procés de militarització de l'Estat (augment de la presència militar i activació de grups paramilitars), que feia que la situació a Chiapas caminés cap a qualsevol lloc menys cap a una sortida pacífica i dialogada.\nLa guerra de "baixa intensitat"\nL'octubre de 1994, l'estratègia contrainsurgent de la Secretaria de Defensa Nacional (SEDENA) a la Setena Regió Militar Mexicana (Chiapas) tenia, entre d'altres objectius: "trencar la relació de suport existent entre la població i els transgressors de la llei" (s'entén l'EZLN), i "organitzar secretament a certs sectors de la població civil; entre d'altres, ramaders, petits propietaris i individus caracteritzats per un alt sentit patriòtic, que seran utilitzats per donar suport a les nostres operacions" (México: las guerras sucias del presidente Zedillo. Manuel Revuelta. Le Monde Diplomatique, juny de1998). Aquesta estratègia va rebre el nom de "Pla de Campanya Chiapas 94", i va ser posada al descobert per la revista mexicana Progreso (núm. 1105, de 4 de gener de 1998). Aquesta mateixa revista assegurava que la política de la SEDENA estava encaminada a desplaçar les poblacions que donessin suport als zapatistes, considerades el principal element sostenidor de l'EZLN (suport alimentari, moral i polític).\nDes de 1994, la SEDENA ha construït més de 200 quilòmetres de carreteres asfaltades que penetren i encerclen la zona on es mou l'EZLN. Entre aquestes carreteres es destaca la carretera fronterera del sud, que travessa la Selva Lacandona, paral·lela al riu Lacantún, i que comunica Comitán amb les zones on estan les bases de suport de l'EZLN. Segons Le Monde Diplomatique, amb aquesta carretera tota la zona on es mouen els zapatistes està rodejada i és accessible, per diferents punts, als moderns carros de combat que ha adquirit Mèxic en els últims anys.\nL'augment de la presència militar i policial a l'Estat de Chiapas en els últims anys ha estat espectacular. Segons un informe de la CONAI (Comissió Nacional d'Intermediació), "abans de febrer de 1995 es tenia coneixement de 74 punts geogràfics amb presència de forces militars i policials. L'agost de 1997, aquests punts havien augmentat a 209...". Del mes d'agost de 1997 al més d'agost de 1998, en només un any, els punts amb presència militar van passar de 209 a 239. El total d'efectius militars a l'Estat de Chiapas varia segons les informacions, però estaria entre els 60.000 i els 70.000 efectius. També s'han posat en marxa programes d'entrenament en l'ús d'armes, explosius, "drets humans" i "psicologia de moviments socials" per a 4.500 policies. I segons les mateixes informacions, s'ha anunciat la construcció de deu nous centres penitenciaris.\nEl 10 de juny de 1998, l'Exèrcit va portar a terme una operació per desmantellar el municipi autònom de San Juan de la Libertad (abans anomenat El Bosque) i les comunitats de Chavajeval i Unión y Progreso. En aquesta operació van participar 1.200 militars. A la comunitat Unión y Progeso, l'única on no van ser presents els periodistes, van morir assassinats deu camperols, els cossos dels quals van aparèixer tres dies més tard (Chiapas: inundaciones y guerras de baja intensidad con la iglesia al fondo. Manuel Revuelta. Le Monde Diplomatique, setembre de 1998).\nLa fustigació de les comunitats per part de les forces de seguretat també sembla evident si fem cas de la informació dels observadors de l'organització mexicana Enlace Civil. Des de la comunitat de La Realidad diuen: "Des del 30 de desembre fins a l'11 de gener (1999), la fustigació militar ha estat contínua, diàriament continuen passant entre 35 i 40 vehicles militars entre tancs, blindats i llançagranades, carros amb tropes armades, policia militar (...). Continuen també els vols amenaçadors d'avions i helicòpters militars, només s'aturen quan plou". La comunitat de Morelia (gener de 1999): "En aquesta comunitat els helicòpters sobrevolen tres o quatre vegades al dia, i a molt poca alçada. Els dies especials, quan hi ha assemblea, arriben a passar fins a dotze vegades". El mateix relat apareix en les informacions de les comunitats d'Oventic i Roberto Barrios. Com es pot veure, la voluntat de pau i de diàleg del Govern de Zedillo no es correspon amb la realitat que viuen algunes comunitats indígenes de l'Estat de Chiapas.\nEl procés de militarització que va començar a Mèxic el 1994 es basa, segons l’informe de la Federació Internacional de Drets Humans en la llei «que estableix les bases de coordinació del sistema nacional de seguretat pública» de 1995. D’aquesta manera, es legisla l’establiment d’un Consell Nacional de Coordinació de Seguretat Pública que, a la pràctica, ha suposat la ingerència de l’Exèrcit en l’esfera de la seguretat pública en temps de pau tant en les zones de conflicte (Chiapas, Guerrero) com en les zones urbanes.\nL’abast de la militarització de Chiapas no s’ha de restringir únicament a l’acció de les Forces Armades, així s’afirma a un article publicat per l’ONG SERPAJ (Servicio de Paz y Justicia), també s’hauria d’entendre com a militarització les accions de les forces armades orientades a l’organització militar de part de la població civil, i també les accions de sectors d’aquesta població en l’àmbit polític i armat.\nSegons Onésimo Hidalgo i Gustavo Castro autors de Militarització i paramilitarització a Chiapas, l’Exèrcit federal no podia, el 1997, actuar directament contra l’EZLN a causa del Decret governamental Llei de concòrdia i pacificació per una pau Justa i digna a Chiapas. En aquest Decret, el Govern estableix que la Procuradoria General de la República ha de suspendre les ordres d’aprehensió i l’Exèrcit es compromet a no patrullar i no exercir cap tipus de pressió contra els integrants de l’EZLN. Però segons els autors, «l’Exèrcit s’ha dedicat a preparar grups de tipus paramilitar de caràcter camperol i indígena, per atacar les bases de suport i simpatitzants de l’organització rebel, a més que comença a introduir la prostitució, l’alcoholisme, la drogoaddicció, entre altres coses no menys greus». Els autors acusen els governs federal (Zedillo) i estatal (diversos governadors interins priistes), les presidències municipals del PRI, militars, policies de seguretat pública, etc., del procés de militarització que pateix Chiapas i el qual s’anomena com a guerra de baixa intensitat.\nEn opinió d’Hidalgo i Castro, el procés de militarització a Chiapas entre 1994 i 1996 va travessar cinc etapes. La primera d’elles s’inicia l’1 de gener de 1994 i es militaritzen les zones Altos i Selva. Durant aquesta primera etapa es donen múltiples desplaçaments de població civil.\nLa segona etapa s’inicia el 10 de febrer de 1995 amb l’ocupació militar de comunitats que estaven sota control de l’EZLN. Es produeixen nous desplaçaments de les comunitats de suport zapatista cap a les muntanyes. És en aquesta etapa que s’inicia, segons els autors, la paramilitarització instigada pel govern dels municipis de Tila, Sabanilla, Tumblá i Salto de Agua. La militarització de Chiapas continua i en aquest període es calcula que hi ha al voltant de 34.000 soldats de l’Exèrcit Mexicà a Chiapas.\nLa tercera etapa s’inicia l’agost de 1995. A l’Exèrcit mexicà situat a Chiapas se li afegeix la Policia de Seguretat Pública (PSP) que, segons els autors, «provoca xocs entre les organitzacions, enforteix els grups paramilitars, incrementa el nombre de presos polítics indígenes, ...» i genera desplaçaments de població. En aquesta etapa, les confrontacions armades ja no es produiran tant entre l’EZLN i l’Exèrcit mexicà com entre els paramilitars i els simpatitzants zapatistes, perredistes, societat civil organitzada i catòlics.\nLa quarta etapa s’inicia el 1996, quan l’Exèrcit Popular Revolucionari (EPR) comença a actuar a Chiapas. El procés de militarització de Chiapas rep una nova empenta i s’estén per aquells llocs on es creu que actua l’EPR.\nFinalment, els autors identifiquen una última fase que tindria el seu inici el maig de 1997 (moment de les eleccions per renovar la Cambra de Diputats i Senadors, i també les presidències d’alguns estats). Durant aquesta última fase, els atacs de l’Exèrcit es van dirigir cap a un ampli ventall de persones i organitzacions, entre elles: el bisbe, aleshores, de San Cristóbal de las Casas, Samuel Ruiz, sacerdots, ONG defensores dels drets humans, periodistes, advocats, organitzacions camperoles, estrangers solidaris amb lluites socials, mestres, etc.\nLa militarització de la zona es pot apreciar en els mapes següents:\nLa paramilitarització. Interpretacions diverses del seu sorgiment i finalitat\nSegons Alfonso Torres, esmentat per Víctor Campa Mendoza, la paramilitarització és obra de l’Exèrcit mexicà, que l’ha inspirat i alimentat econòmicament. Segons l’autor, la raó per la qual Chiapas és propens a l’extensió de la paramilitarització és l’existència d’una intensa xenofòbia. D’altra banda, les actuacions dels paramilitars està relacionada en part amb la propietat de la terra. Segons Eric Wolf, esmentat per Campa Mendoza, «els paramilitars s’han apropiat de les propietats dels desplaçats i les han repartit entre la resta de la població no armada sense terra que va optar per no marxar, tant per satisfer aquests com per legitimar el poder usurpat, a més de fer impossible el retorn indesitjable dels desplaçats». En moltes ocasions, els paramilitars que han fet fugir la població que habitava i conreava certs terrenys ha venut aquests terrenys a altres persones, persones que es converteixen en propietaris, però que no han robat i que han invertit el seu treball i esforç en la nova terra adquirida.\nSegons Fernando Ramírez Aguilar, també esmentat per Campa Mendoza, la paramilitarització prové dels kaibiles de Guatemala. Els kaibiles formen part del que es denominen com a cossos d’elit de l’Exèrcit de Guatemala, i van sorgir el 1974 com a «agrupament militar contrainsurgent, i s’han convertit en la millor escola a Llatinoamèrica per combatre la guerrilla». Segons Ramírez, més de 50 militars mexicans s’han preparat amb ells des de 1994.\nOrganització i accions dels paramilitars a Chiapas\nEls grups paramilitars a Chiapas tenen els seus antecedents, segons un informe de 1996 del Centre de Drets Humans Fray Bartolomé de las Casas, en les anomenades guàrdies blanques, que van aparèixer entre 1958 i 1964 a l’Estat. Les guàrdies blanques, contractades per cacics i latifundistes, van tractar d’exercir, amb més o menys èxit, cert control sobre les terres i sobre els indígenes i camperols que reclamaven algun dret sobre aquestes. Tant els cacics com els terratinents tenien aquestes guàrdies com a cossos de policies particulars.\nEls paramilitars de Chiapas han estat «interpretats com un grup de civils armats al marge de la llei que cometen actes delictius per protegir interessos personals o caciquils. S’identifiquen com a grups filials al PRI, patrocinats per funcionaris públics que desitgen mantenir el control economicopoliticosocial a partir de mecanismes de terror paramilitar». A més, aquests grups paramilitars gaudeixen d’impunitat i de diferents privilegis i compten amb la connivència de les forces de seguretat pública.\nA Chiapas, i segons l’informe mencionat es poden distingir entre guàrdies blanques i paramilitars. De manera que els primers serien grups de mercenaris armats al servei d’interessos de grans terratinents, i els segons serien «grups de base sorgits del clientelisme i la cooptació estatal com a part d’una estratègia de control i faccionalització per la recuperació i el domini d’espais polítics mitjançant la repressió armada de les forces democràtiques». Nosaltres tractarem els segons.\nSegons un informe de febrer de 1998 realitzat pels centres de drets humans Miguel Agustín Pro Juárez i Fray Bartolomé de las Casas, a Chiapas, els grups paramilitars s’organitzen sota estructures policíaques i militars, i actuen de forma col·lectiva. Segons recull l’informe, la seva composició és variada: camperols, indígenes, cacics i terratinents afiliats al PRI, etc. S’afirma que els grups paramilitars són ensinistrats per militars i exmilitars, i es confirma la unió entre paramilitars i forces militars i, de retruc, la presència o coneixement tant des del punt de vista estatal com federal d’aquests grups. De fet, a l’informe s’acusa directament aquestes instàncies del que s’anomena com a guerra de baixa intensitat: «Mitjançant la creació i suport als grups paramilitars, el Govern pretén generar la por en la gent, de sort que acceptin la militarització com una mesura necessària de protecció, al mateix temps que es deteriora el teixit social i s’impedeix, amb això, qualsevol oposició organitzada a les polítiques oficials».\nLes posicions dels governs federal i de l’Estat de Chiapas semblen afavorir els paramilitars. D’aquesta manera, el diputat federal Gilberto López i Rivas, en un informe elaborat en abril de 1999, quan era president de la Comissió de Concòrdia i Pacificació (COCOPA), afirma que «en comptes d’acabar amb aquesta impunitat (la dels paramilitars) el Govern de Chiapas que encapçala el governador interí Roberto Albores Guillen pretén aplicar una Llei d’amnistia que, a la pràctica, equivaldria al perdó dels crims i l’evasió de la responsabilitat dels integrants d’aquests grups armats. En la situació actual de l’Estat, en la qual les guàrdies blanques i els grups paramilitars no han estat desarmats ni sotmesos a judici pels múltiples crims comesos, l’amnistia només agreuja les condicions que fan possibles els brots de violència».\nAl seu torn, els paramilitars actuen amb total impunitat i serveixen, en moltes ocasions, com a avantguarda de les forces regulars mexicanes. Les relacions entre l’Exèrcit mexicà i grups paramilitars es fa evident en la denúncia del diputat Gilberto López i Rivas, en la qual s’afirma que hi ha reunions documentades entre caps militars i organitzacions de base de grups paramilitars, i caps militars i organitzacions de base rivals de l’EZLN.\nD’altra banda, els components dels grups paramilitars reben una mena de beneficis com ara salaris, armes, uniformes o avantatges polítics. Així mateix, els grups paramilitars poden actuar en aliança amb altres grups. Els grups aliats als paramilitars detectats a Chiapas són grups religiosos lliures, empresaris, transportistes, periodistes, mestres membres de SOCAMA (Solidaridad Campesino Magisterial) i propietaris de finques. Així mateix, els grups paramilitars també han estat acompanyats per membres de la Policia de Seguretat Pública en atacs a la població civil i simpatitzants zapatistes.\nAl mateix informe s’acusa directament les autoritats de l’Estat de Chiapas de ser les responsables de la massacre d’Acteal. Segons l’informe, Felipe Vázquez Espinosa, director regional de la Policia de Seguretat Pública, va declarar: «Les meves instruccions eren verificar si les persones que portaven armes pertanyien o no al PRI, i en el cas que fossin militants del PRI, havia de deixar-los lliures». Al seu torn, el Govern federal ha actuat en una línia molt concreta i ha afavorit el desarmament dels grups armats de suport o simpatitzants dels zapatistes, però no ha afavorit el desarmament dels grups paramilitars. En moltes ocasions, tal com s’assenyala a l’informe, la conseqüència més directa d’aquesta actuació és l’increment dels refugiats interns, sobretot, a la zona de Los Altos de Chiapas.\nPer la seva banda, l’informe del diputat Gilberto López i Rivas defineix els paramilitars com la força contrainsurgent per excel·lència a Chiapas. Mentre l’Exèrcit mexicà es dedica a qüestions del tipus guerra psicològica, guerra electrònica i demostracions de força, els paramilitars s’ocupen de les accions armades i directes contra l’EZLN, les seves bases de suport i la població civil. Segons aquest informe, els paramilitars serien el resultat de la necessitat tant del Govern federal com estatal d’equilibrar forces respecte a l’EZLN. Els paramilitars jugarien el paper que els militars no podien jugar, ja que l’Exèrcit mexicà havia sofert un greu desprestigi en l’àmbit nacional i internacional per les seves violentes actuacions. S’afirmen alhora les relacions entre paramilitars i militars, de manera que segons l’informe de López «hi ha evidències que permeten inferir vincles entre l’Exèrcit i els grups paramilitars». En aquestes es demostra que l’ús de paramilitars està previst en l’estratègia militar aplicada a Chiapas.\nEl Govern estatal i federal reconeix segons l’informe presentat per López i Rivas l’existència de grups de civils armats amb armes d’alt poder, uniformats, organitzats i equipats com si fossin un exèrcit i que cometen agressions en contra de comunitats indígenes i organitzacions socials. «La violència que els caracteritza es dirigeix principalment contra civils desarmats als quals atribueixen una filiació política d’oposició o simpaties amb l’EZLN». Segons l’informe, els grups paramilitars denunciats de manera reiterada han estat:\nPaz y Justicia: legalment estan inscrits sota el nom de Desarrollo, Paz y Justicia Asociación Civil. Aquesta organització rep fons governamentals i opera amb un estat major, tal com ho fa l’Exèrcit. A més, jutgen els detinguts. Les acusacions que han fet contra aquells que detenen han estat, entre altres, acusacions relacionades amb renegar del PRI, afiliar-se al PRD o ser membres de l’EZLN. El resultat de les sentències que administren poden anar del pagament d’una multa fins a la mort.\nMovimiento Indígena Revolucionario Antizapatista (MIRA): es creu que hi pot haver intervingut en els segrestos de dos professors, Emilio López Cómez i Rodolfo Gómez López, tots dos del municipi de Las Margaritas.\nLos Chinchulines: està actiu des de 1995, en aquest any s’estimava que tenia prop de 250 membres, organitzats en comandos, i amb uniformes de la Policia de Seguretat Pública. «En la regió en la qual operen, Chilón i Nicolás Ruiz, se’ls considera com un front per bloquejar la comunicació entre els zapatistes de Las Cañadas i els del nord de la selva». «Han atacat alcaldies del PRD, [...], i es comporten com a autoritat local de facto: monopolitzen concessions del transport públic, cobren multes i realitzen detencions». En el mes de febrer de 1999 els últims sis chinchulines empresonats van ser posats en llibertat.\nTomás Munzer: segons l’informe, aquest grup neix el 1992 i s’encarrega de contenir les invasions de terra en la vall d’Ocosingo. Però es tenen informacions que fan referència a que aquest grup ha rebut ensinistrament militar, fan servir uniformes i armes de foc.\nFuerzas Armadas del Pueblo: operen des de 1994, s’estima que estan compostos per unes 50 persones uniformades i armades. Se’ls considera autors d’almenys 46 segrestos.\nAlianza San Bartolomé de Los Llanos: es creu que són d’orientació priista i s’han aliat en ocasions amb altres grups paramilitars com Los Chinchulines.\nDegolladores: actuen sobretot a Los Altos i se’ls atribueixen expulsions massives i violentes d’indígenes evangelistes.\nAltre grup paramilitar identificat, en aquest cas pel Front Zapatista d’Alliberament Nacional, és:\nMáscara Roja (grup considerat com a responsable de la matança d’Acteal , Los Puñales o Frente Cívico Luis Donaldo Colosio.\nL'Escola de les Amèriques\nLa "Escuela de las Américas" (School of the America's, SOA) de l'Exèrcit dels EUA va néixer el 1946 com a "US Army Latin American Training Center" (Centre d'Ensinistrament Llatinoamericà de l'Exèrcit dels EUA) amb seu a Panamà. En un primer moment (la dècada dels 50), la lluita contrainsurgent no era el centre de les seves activitats. Els entrenaments en la lluita contrainsurgent de militars llatinoamericans no es van desenvolupar fins a l'arribada de J. F. Kennedy a la Casa Blanca (1961). En la dècada dels 50 era la CIA l'encarregada de portar a terme la guerra bruta contra qualsevol que posés en qüestió l'ordre establert (no era necessari ser membre d'una guerrilla revolucionària per ser un objectiu dels EUA). En un document de la CIA, desclassificat recentment, apareixia un manual d'aquella època anomenat Estudi de l'assassinat. En aquest manual es donaven una sèrie de recomanacions, consells i instruments per als "nois de la CIA". "El manual és un catàleg útil de consells i instruments. Alguns dels suggeriments eren: la utilització d'instruments contundents, afilats, caigudes de 75 peus sobre una superfície dura, accidents de cotxe planificats, fusells, incendis provocats i explosius. En l'última part apareixia un diagrama, "la tècnica de l'aula de reunió", que no feia referència a com conduir un reunió, sinó a com entrar-hi i matar a tothom, deixant enrere proves per implicar els opositors". En aquell manual també podem trobar consells per a la defensa de la democràcia, com per exemple: "Pot ser necessari assassinar un líder polític amb una carrera ascendent, si aquest representa un perill clar per a la causa de la llibertat", o "l'accident més eficient en un assassinat simple és una caiguda a una superfície sòlida des de 75 peus o més. Serveixen ascensors, escales, finestres i ponts, encara que les caigudes a l'aigua no són fiables" (Textbook Repression: US Training Manuals Desclassified, Lisa Haugard. Revista Covert Action Quartely, núm. 61, estiu de 1997). Amb aquests consells ens podem fer una idea de la pràctica i la particular visió de la "democràcia" i la "llibertat" de l'Administració dels EUA i del seu braç executor en aquells anys (50-60).\nAl final de la dècada dels 50 i principi de la dècada dels 60, una sèrie d'esdeveniments van fer replantejar la política i els cursos de la SOA. La victòria i la consolidació de la revolució cubana va posar de manifest que els oficials cubans (milers d'ells preparats per la SOA) no van poder fer front a la guerrilla de Fidel Castro i del Che Guevara. La derrota francesa a Algèria, l'esclat de les lluites revolucionàries a Colòmbia i a Veneçuela, van posar de manifest que l'estratagema de defensa contra un enemic exterior no era vàlida quan l'enemic provenia de l'interior.\nEl president Kenedy va replantejar els cursos de la SOA (que va passar a anomenar-se Escuela de las Américas durant la seva administració, el 1963). Els nous cursos estaven dissenyats per fer front a la "guerra de guerrilles", cursos anomenats de seguretat interna: contrainsurrecció, contraintel·ligència, intel·ligència militar, guerra irregular i operacions de selva.\nA la dècada dels 60, la CIA va continuar amb la seva prolífica creació de manuals. Per exemple, KUBARK Contraintelligence Interrogation - 1963 (KUBARK Interrogació de Contraintel·ligència), que va servir de base en els estudis i entrenaments que portava a terme la SOA. Aquest va servir de base per a la creació del manual Human Resource Exploitation Traning Manual - 1983, HRET-83 (Manual d'Ensinistrament en l'Explotació de Fonts Humanes), que ha estat utilitzat per la CIA fins al 1995. No entrarem més a descriure les ensenyances de la SOA, tan sols reproduirem les paraules d'un militar d'Hondures graduat a la SOA (extretes d'un documental de Robert Richter, Dentro de la Escuela de Asesinos), a tall d'exemple: "L'Escola sempre va ser un front per a altres operacions especials, operacions clandestines. Ells (els nord-americans) portaven gent del carrer (pobres, sense sostre) a la base i els experts ens entrenaven com obtenir informació fent servir la tortura. Vam ser ensinistrats per torturar éssers humans. Ells tenien un metge, un metge dels EUA, que es dedicava a ensenyar als estudiants les parts del cos on es podia torturar per obtenir informació sense causar la mort al detingut". Per veure més informació al voltant d'aquests manuals i les seves ensenyances en l'art de la tortura, podeu consultar Investigación Especial. "Campus México" de la Escuela de Asesinos, Nuevo Amanecer Press - Europa, 29 de març de 1998.\nTambé la teologia de l'alliberament va tenir una presència important en els cursos de la SOA. L'existència d'un curs titulat L'Església a Amèrica Llatina, encaminat a ensenyar els perills de la Teologia de l'Alliberament, ho demostra. L'article de la revista Proceso, que va fer públic el "Pla de Campanya Chiapas 94", afirma que l'encarregat de fer l'anàlisi històrica, sociològica, econòmica, política i religiosa del conflicte, era el general José Juan Rivas Peña, destinat a la 23a zona militar juntament amb altres graduats en la SOA. En aquest informe, Rivas Peña afirmava: "no és fins a l'arribada del bisbe de la diòcesi de San Cristóbal de las Casas, Samuel Ruiz García, quan els valors tradicionals comencen a ser trastocats amb la intenció, en principi, de dignificar-los, treure'ls de la seva ignorància, pobresa i marginació. Lamentablement, aquesta modificació dels valors indígenes van ser influïts ben aviat pels teòlegs de l'alliberament (...). El Vaticà és el causant indirecte del conflicte de Chiapas, tenint com a patrocinador directe el corrent contaminat de la teologia de l'alliberament a Mèxic, recolzats pels seus homòlegs llatinoamericans i per la majoria del clergat catòlic nacional, utilitzant com a executors: organitzacions socialistes i polítiques, màfies i grups descontents amb el Govern" (revista Proceso, núm. 1105, de 4 de gener de 1998). No és la primera vegada que alumnes de la SOA acusen a sectors de l'Església catòlica de fomentar la insurgència. Van ser graduats per la SOA els que van assassinar el bisbe salvadorenc Óscar Romero el 1980 (concretament membres d'un Esquadró de la Mort anomenat ORDEN), i recordem l'atemptat que va patir el mateix bisbe Samuel Ruiz el novembre de 1997, perpetrat pel grup paramilitar Paz y Justicia.\nAl final dels anys 70, la SOA va disminuir la seva activitat. El president Jimmy Carter va retallar els diners que es destinaven a la SOA, en un intent de posar èmfasi en els drets humans i per les informacions que denunciaven que moltes de les violacions dels drets humans a Llatinoamèrica eren realitzades per graduats d'aquesta escola. El 1980, aquesta política va variar diametralment amb l'arribada a la presidència de Ronald Reagan. El 1984, sota la presidència de Ronald Reagan, l'escola es trasllada a Fort Benning, Geòrgia, on avui dia encara està ubicada. Després de deixar Panamà, el diari panameny La Prensa, va batejar aquesta escola amb el nom d'Escuela de Asesinos, i el president Jorge Illueca va dir que la SOA era "la base més gran de desestabilització d'Amèrica Llatina". A la dècada dels 90, la Investigació portada a terme per la Comissió de la Veritat de les Nacions Unides sobre les violacions dels drets humans durant la guerra a El Salvador, va demostrar que 47 dels 67 oficials de l'Exèrcit salvadorenc acusats d'assassinats, violacions i tortures eren graduats per l'Escola de les Amèriques (School of the America's, SOA). En l'actualitat, milers de persones s'estan organitzant a Amèrica Llatina i als Estats Units per tancar la SOA.\nL'Escola de les Amèriques i els militars mexicans\nEls primers militars mexicans van arribar a la SOA el 1953. Van rebre instrucció en l'ús de l'artilleria, tàctiques d'infanteria, policia militar, enginyeria, etc., però no en la lluita contrainsurgent. Encara quedaven molts anys perquè s'instaurés la doctrina de la guerra de baixa intensitat i perquè l'amenaça insurgent es manifestés en forma d'aixecament zapatista a Chiapas. Als anys 70 la col·laboració entre la SAO i Mèxic va augmentar considerablement. Durant els anys 60 (1961-1970) els oficials mexicans van assistir a 75 cursos, a la dècada dels 70 (1971-1980) el nombre de cursos va augmentar fins a 197. Molts dels alumnes mexicans de la SAO en la dècada dels 70 tenen avui dia càrrecs importants en la lluita contrainsurgent a Mèxic i, en concret, en la lluita contra l'EZLN a Chiapas i contra l'Exèrcit Popular Revolucionari (EPR) a l'Estat de Guerrero. En la dècada dels 80, la col·laboració va continuar augmentant, els cursos en què hi van participar militars mexicans van ser 533. Hem de tenir en compte que també l'oferta va augmentar gràcies al president Ronald Reagan. Però és a la dècada dels 90 quan Mèxic passa de ser un dels països d'Amèrica Llatina que menys alumnes aportava a ser el primer de la llista. Fins al 1997, els cursos realitzats per militars mexicans van ser 533 (més que en tota la dècada anterior). El punt d'inflexió el trobem, és clar, en l'any 1994, coincidint amb l'aixecament de l'EZLN a Chiapas. Dels 15 cursos en què van prendre part militars mexicans el 1994, es passa, el 1997 a 333 cursos. 102 d'intel·ligència militar, 15 d'operacions psicològiques, 10 d'operacions civicomilitars i 108 d'ensinistrament.


Valencia Basket repetix en la Fonteta per a rebre al Tecnyconta Zaragoza\nValencia Basket repetix partit en la Fonteta menys de 48 hores després de rebre al Fenerbahçe en l'Eurolliga per a enfrontar-se al Tecnyconta Zaragoza (dissabte 13, 19:00h, Movistar Deportes 1) en un encontre en el qual l'equip taronja tractarà de sumar una victòria per a trencar la seua ratxa de dues derrotes consecutives en Liga Endesa i fer un pas més cap a assegurar-se la condició de cap de sèrie en el sorteig de la Copa del Rei Gran Canària 2018. El base Sergi García, que va debutar ahir en l’encontre de la Turkish Airlines Euroleague amb 18 minuts en pista, és un dels grans protagonistes de l’encontre ja que s'estrenarà en competició nacional amb el Valencia Basket enfront de l'equip en el qual es va formar des d'edat cadet, amb el qual va debutar en la Liga Endesa i al que pertanyia fins a fa un mes. A més de l'estrena del base balear, Fernando San Emeterio abandona la infermeria i podrà tornar a jugar en partit de lliga després de tres trobades d'absència, encara que la participació de l'escorta Erick Green està en seriós dubte per una tendinitis aquílea en el peu dret. Els que són baixa segura són els lesionats Guillem Vives, Joan Sastre, Antoine Diot i Latavious Williams.\nTecnyconta Zaragoza va trencar la setmana passada una mala ratxa de sis derrotes consecutives en la Liga Endesa amb un triomf després de dues pròrrogues davant Movistar Estudiants per 102-97 en un partit que va convertir a Nikola Dragovic en Jugador de la Jornada 15 després d'anar-se a 18 punts i 16 rebots. El conjunt aragonès s'ha reforçat en este últim mes amb el veterà Bo McCalebb i amb l'escorta Txemi Urtasun per a ampliar una plantilla en la qual faltarà en el partit de la Fonteta el segon millor anotador de la Liga Endesa, Gary Neal. L'escorta nord-americà s'ha perdut els últims partits del seu equip per una lesió muscular en el bíceps femoral de la seua cama esquerra, i encara que ja s'ha incorporat als entrenaments de l'equip, el seu entrenador el va descartar en la roda de premsa prèvia per a la disputa d'este encontre.\nSergi García analitza el partit\nLa casualitat i els terminis de recuperació de la lesió muscular en els isquiotibiales amb la qual va arribar quan es va concretar el seu fitxatge han acabat provocant que Sergi García vaja a estrenar-se en Liga Endesa amb Valencia Basket contra l'equip al que va arribar en categoria junior i que li va permetre donar els seus primers passos en la Liga Endesa, Tecnyconta Zaragoza. El base taronja assegura que “sembla que ho hàgem fet a propòsit, semblava que no em podia recuperar fins que no jugara contra ells. Va a ser un partit molt especial per a mi, em retrobe amb companys que han sigut els meus mentors tots estos anys, amics i entrenadors que m'han ajudat molt tots estos anys. Però el que compta ara és defensar esta camiseta, vaig a defensar la meua posició i intentar guanyar-los i que isca bé per a nosaltres”.\nEl nou director de joc taronja espera “un partit dur perquè és un rival que lluita sempre fins al final. Ells necessiten guanyar com siga, porten una dinàmica difícil i serà molt complicat. Cal respectar-los però intentarem traure-ho endavant”.\nSobre les seues sensacions en el seu debut del dijous davant Fenerbahçe Dogus, Sergi García reconeixia que “portava molt aturat, m'havia de retrobar amb les sensacions d'abans que era bones, i en la primera part crec que vaig estar al nivell i en la segona em faltava un poc de ritme. Però segur que entrenant amb metges i amb preparadors aniré agafant més ritme i anirà millor”.\nGreen és dubte per al dissabte\nL'escorta Erick Green es va perdre el partit de Turkish Airlines Euroleague del dijous per una tendinitis aquílea en el peu dret, i amb menys de 48 hores entre trobades, la seua participació en el compromís de demà és més que dubtosa. Per la seua banda, Fernando San Emeterio podrà tornar a disputar un partit de Liga Endesa després de perdre's les trobades davant Divina Seguros Joventut, Unicaja i Baskonia per un microtrencament fibrilar en el terç proximal del bessó exterior esquerre. L’aler càntabre ja va gaudir de cinc minuts en pista en l’encontre d'Eurolliga davant Fenerbahçe d'ahir.\nLa infermeria taronja seguix ocupada per altres quatre jugadors que són baixa segura per a demà: Joan Sastre (fractura de l'os pisiforme del canell dret, amb inflamació del nervi cubital), Guillem Vives (que seguix amb la recuperació després de ser operat del seu turmell esquerre), Antoine Diot (que seguix amb la seua recuperació després de ser intervingut en el genoll esquerre) i Latavious Williams (que està seguint tractament a Estats Units per a recuperar-se de la seua lesió en la tíbia de la cama dreta).\nDKV Salut posa l'animació\nDKV Salut, patrocinador oficial del partit, ha preparat una animació molt especial per a rebre al Tecnyconta Zaragoza. Els guanyadors dels concursos a través de les Xarxes Socials del Club competiran sobre les taules de la Fonteta per a portar-se un magnífic premi: una pòlissa anual Dentisalud Elit per al guanyador i la seua família. Quan els aficionats accedisquen al pavelló podran acostar-se al racó de DKV Salut, en el qual podran jugar en la ruleta per a guanyar marxandatge de la marca i participar en el sorteig d'una camiseta de Valencia Basket. En els seus seients, els seguidors trobaran una de les 8.500 bufandes de paper que s'han preparat per a dotar de color l'animació d'este encontre i un globus per a participar en la sorollosa globotà amb la qual l'afició va a rebre al quintet inicial del Valencia Basket quan isca a la pista per a iniciar el partit.\nEl comptador del Triple Solidari seguirà creixent cada jornada amb 50 euros per cada triple anotat per l'equip, per a fer crèixer una xifra que al final de la temporada l'entitat bancària destinarà a la formació d'entrenadors en l'Escola i Planter del Valencia Basket. El Marcador Solidari ja reflecteix la xifra de 17.300 euros com a resultat dels 338 triples anotats pels jugadors taronja després dels primers 35 partits de la temporada i els quatre Triples Solidaris anotats des del mig camp en el partit de la Turkish Airlines Euroleague davant Unicaja i el de Liga Endesa davant MoraBanc Andorra.\nPrimer quart de final de la segona edició de Dunkers Movistar\nLa segona edició de Dunkers Movistar by Valencia Basket s'estrena en este encontre davant l'equip aragonés. En el descans entre el tercer i l'últim quart del partit tindrà lloc el primer quart de final d'este concurs de mats amateur, que en esta ocasió enfrontarà a Enric López contra Alberto Pérez. Els dos concursants realitzaran cadascun el seu millor mat en un màxim de 20 segons i dos intents. Un jurat format per tres persones decidirà quin dels dos contendents avança a les semifinals de #DunkersMovistar2. Este torneig, que busca al millor matador no professional del nostre país, té un premi final per al guanyador és de 5.000 euros i com a novetat d'esta temporada, inclou un premi d'1.000 euros per al finalista.\nJa està en funcionament la setena temporada consecutiva de la iniciativa “Col·les i clubs en la Fonteta”. Els xics i xiques del CB Barri del Crist i el CB Albaida podran en este partit davant el Tecnyconta Zaragoza gaudir en directe de l'ambient de la Fonteta. Si estàs interessat que el teu centre educatiu o el teu club vinga en grup a un partit, pots informar-te de les condicions i requisits en el següent enllaç: http://bit.ly/1fdg4fx\nOpcions matemàtiques per a ser cap de sèrie en la Copa del Rei\nAmb la classificació matemàtica per a la Copa del Rei Gran Canària 2018 aconseguida després de la jornada 15 en el partit a Vitòria, el següent objectiu de Valencia Basket és tractar de garantir la plaça de cap de sèrie per al torneig que actualment ocupa. L'equip taronja depèn de si mateix per a mantindre’s en el primer bombo, una cosa que aconseguirà en el cas de guanyar els dos partits de la primera volta que li resten en la Fonteta davant el Tecnyconta Zaragoza i el Montakit Fuenlabrada. Valencia Basket pot certificar fins i tot la seua condició de cap de sèrie en esta jornada 16, una cosa que ocorreria si guanya el seu partit de demà i perden Baskonia (en la pista de Iberostar Tenerife) i Herbalife Gran Canària (a Múrcia). A més, l'equip taronja avantatja a de Vitòria i canaris també en la diferència de punts (+70 per +36 i +30, respectivament), que és l'element que trenca els empats al final de la primera volta.\nEls millors rebotejadors en anella pròpia\nValencia Basket s'enfronta el dissabte a l'equip de la Liga Endesa que millor rebota en el seu propi cèrcol. Tecnyconta Zaragoza és el millor equip de la Liga Endesa en rebots defensius (27,4 per partit, empatat amb el Real Madrid) gràcies en gran manera al fet que compten en la seua plantilla amb el jugador que més rebutges atrapa baix la seua cistella en el campionat, el serbi Dragovic, amb 5,13 rebots defensius per partit. En l’encontre de demà, l'interior saragossà s'enfrontarà contra el segon millor rebotejador defensiu de la Liga Endesa, Bojan Dubljevic amb 4,69 per partit, i el quart millor en esta estadística, l'alemany Tibor Pleiss amb 4,60 rebots defensius per trobada. Tecnyconta Zaragoza és a més l'equip de la Liga Endesa que menys taps rep (1,8). Valencia Basket ha millorat en les últimes jornades les seues prestacions defensives fins a convertir-se en la tercera millor defensa de la Liga Endesa amb 77,67 punts rebuts per trobada. L'equip taronja és tercer en l'estadística de valoració (94,8, empatat amb el Herbalife Gran Canària), el tercer equip que més triples fica (10 per trobada) amb el tercer millor percentatge des de darrere de la línia (39,4%) i és l'equip que menys faltes comet en el campionat (17,9).\nEncara que l'avantatge taronja és àmplia en l'històric general (Valencia Basket ha guanyat 8 dels 10 enfrontaments entre estos dos equips en la Fonteta), la veritat és que eixos dos triomfs aragonesos han arribat dins de les últimes cinc visites del Tecnyconta Zaragoza a la Fonteta: el triomf en el tercer partit del Playoff de quarts de final de la temporada 2012-13 (77-83) i l’encontre de Lliga Regular de la campanya 2014-15 (106-109). En els últims dos precedents, el triomf es va quedar a casa. L'equip taronja es va imposar per 81-74 en la temporada 2015-16 i la passada temporada ho va fer per 100-67, en un encontre en el qual Sikma amb 16 punts i San Emeterio amb 19 de valoració van ser els millors de l'equip taronja.\nMcCalebb i Urtasun, els últims a arribar\nL'equip de Jota Cuspinera ha hagut de realitzar canvis en la seua plantilla en l'últim mes a causa del fitxatge de Sergi García per Valencia Basket i a la lesió de Gary Neal. Per a cobrir la marxa del director de joc balear va arribar a Saragossa el veterà base nord-americà amb passaport macedoni Bo McCalebb, que després de l'habitual període d'adaptació ja va començar a mostrar la seua millor versió en la victòria de la setmana passada davant Movistar Estudiantes (18 punts, 6 rebots i 4 assistències per a 21 de valoració). El navarrès Txemi Urtasun va jugar en aqueix partit davant els madrilenys la seua primera trobada en esta nova etapa a Saragossa amb un contracte temporal d'un mes prorrogable fins a final de temporada i va estar 10 minuts en pista en els quals va anotar un triple. Amb estes incidències, a més de les arribades, alguns jugadors que ja estaven en la plantilla han fet un pas endavant. És el cas de l’aler Jonathan Barreiro, que en els últims partits ha jugat una mitjana de 28 minuts amb unes mitjanes d'11 punts, 4 rebots i 12 de valoració en els últims partits. O del serbi Nikola Dragovic, que s'ha abonat a les dobles figures en tres dels seus últims quatre partits: 14 punts i 13 rebots en la pista del Divina Seguros Joventut, 10 punts i 11 rebots en la pista del Real Betis Energia Plus i 18 punts i 16 rebots enfront del Movistar Estudiantes.\nL'equip saragossà ha presentat fins al moment un quintet tipus en els seus partits de la Liga Endesa, en el qual sense Gary Neal ni Sergi García el pivot Jarvis Varnado és el jugador més valorat amb una mitjana de 8 punts, 5,7 rebots i 1,3 taps per a 10,9 crèdits per partit des de la posició de cinc. La seua parella habitual en la rotació interior és el serbi Nikola Dragovic, l'únic jugador que ha eixit com a titular en tots els partits i que acredita una mitjana de 7,9 punts i 6,4 rebots per partit. Sense els 17,3 punts de mitjana de Gary Neal per a eixir en el lloc d'escorta titular, és el letó Janis Blums (9,5 punts anotant 2,2 triples per partit) el que ha començat en eixa posició en les últimes trobades. Tomás Bellas (8,6 punts i 3,9 assistències) és titular indiscutible en la posició de base i Jonathan Barreiro (5,1 punts i 2,9 rebots) ho està sent en el lloc d’aler. A més del citat Blums, des de la banqueta estan destacant especialment el pivot holandés Nicolas De Jong (9,4 punts i 3,4 rebots per a 10,4 de valoració, la qual cosa li convertix en el segon jugador més valorat entre els actius per a este encontre) i el base Bo McCalebb (10,5 punts, 3,5 rebots i 3 assistències). També cal tindre en compte l'amenaça en el tir exterior que suposa Álex Suárez (4,5 punts amb un 47% en triples) i el nouvingut Txemi Urtasun. El polonès Michalak (4,6 punts) i el croat Mazalin completen la rotació exterior, mentre que el extaronja Juanjo Triguero tanca la bateria de jugadors de pintura de l'equip aragonés.\nÀRBITRES: PEREA, Oscar - OYON, Juan de Dios - SACRISTAN, Antonio


ENTREVISTA DESENVOLUPAMENT JUSTICIA - Speaker Deck\nENTREVISTA DESENVOLUPAMENT Ens agrada parlar d’acompanyament i no d’avaluació per\nla connotació tant pejorativa que acostuma a tenir per les persones. Sentir-se avaluat posiciona a les persones en estat d’alerta i sovint de defensa. Com si l’objectiu de l’avaluació fos el de trobar algun element d’error o falta en l’altre i assenyalar-lo. El que es vol amb aquesta entrevista no és avaluar sinó ajudar a una altra persona a reconèixer quins son els seus aspectes més positius i reforçar-los i els que cal continuï treballant. Per tant el focus es posa en la capacitat d’autoanàlisi i de treball per a la millora continua professional. El protagonista ha de ser sempre la persona que està fent el seu procés d’autoanàlisi per això serà ella la que sempre parlarà més durant l’entrevista i la que parlarà primer Requisits previs per dur a terme una valoració competencial professional (Extret de labaula.org) 1. Que ambdues persones coneguin com es durà a terme la conversa, coneguin i acceptin les regles de l’acompanyament i eines que farem servir 2. Que la persona acompanyada tingui un coneixement específic sobre quines son les competències requerides per al seu lloc de treball per tal que es pugui dur a terme una conversa sobre expectatives compartides sobre el desenvolupament realitzat 3. Que la persona que acompanya tinguin un coneixement profund sobre la feina que realitza l’altre persona i pugui tenir fets objectius que hagi vist en primera persona sobre el seu desenvolupament professional 4. Que hi hagi una relació de confiança entre les dues per poder parlar obertament i es reconeguin en un pla d’igualtat 5. Que la conversa sigui privada i no s’utilitzi cap informació que la persona ens hagi pogut transmetre durant la mateixa en públic o per altes finalitats que no siguin la acordada durant la conversa. 6. La conversa ha de ser sobretot una eina perquè la persona parli de si mateixa, no és un espai per expressar la nostra opinió o valoració sobre les competències de l’altre sinó un espai perquè la persona s’autoanalitzi a través del nostre acompanyament 7. Les preguntes obertes ens permetran acompanyar l’altre en el camí personal cap a entendre que fa, perquè ho fa i si cal que canviï alguna cosa. 8. Que tota la informació que puguem donar a l’altre persona sigui objectiva, perquè s’adoni del que estem intentant explicar-li, o sigui perquè es reconegui en els comportaments que li estem explicant , siguin coses que ha fet o dit ella personalment en algun moment, sense cap interpretació per part nostre 9. Quan parlem de comportaments que fa l’altre no afegim intencionalitats que ens imaginem que tenia la persona quan feia tal cosa 10. Quan identifiquem un comportament fruit d’un sentiment no jutgem el sentiment ni el posem en dubte ni diguem si és o no justificat. Avalem el que la persona sent. Parlem dels comportaments no dels sentiments. 11. La conversa ha de finalitzar sempre amb compromisos per treballar aquells aspectes que la pròpia persona hagi decidit que vol millora, modificar ampliar, reforçar etc.. 1. OBJECTIUS • General: Crear un espai de desenvolupament professional o Específics:  Millorar la intervenció en el centre  Contribuir al creixement professional de la persona\n Identificar punts forts i punts febles  Identificar punts\nde millora  Arribar a acords i compromisos de millora 2. CONSIDERACIONS PRÈVIES Periodicitat de l’entrevista: 1 cop a l’any. Avisar a la persona amb 15 dies d'antelació com a mínim i donar-li l’entrevista perquè se la pugui preparar. També l’haurem de preparar nosaltres. Important aquest temps de reflexió per ambdues parts. Recomanable un temps abans anotar fets concrets, coses del dia a dia, tenir fets concrets de la persona perquè s’hi reconegui. Dins de l’horari laboral Espai: o buscar un espai formal del centre que sigui càlid i còmode o taula rodona o bé taula que permeti asseure's de costat, buscar proximitat per parlar de manera relaxada Durada: de 60 a 90 minuts Model d’entrevista que sigui la mateixa per a tothom Valoració per competències fent una puntuació de cada competència del 1 al 5. Important tenir en compte com es comunica i quin propòsit té l’entrevista, plantejar-la com una oportunitat Importància de la implementació i que es plantegi com a general no com a qüestions pròpies de cada centre Abans d'iniciar l’entrevista preguntar: com estàs? Per oferir un primer moment de contacte, d’inici de conversa i perquè puguin sortir coses que es tenen en el cap que preocupen i poden desconcentrar l’atenció. Important que les persones que exerceixin el paper d’entrevistadores tinguin la preparació per a fer-ho, s’hagin format en aspectes de comunicació, puguin acordar amb altres persones els límits i els termes d’aquestes entrevistes, sobretot perquè durant les entrevistes les persones ens poden confiar aspectes personals, poden haver-hi moments de fragilitat emocional que s’han de saber contenir. 3. ESTRUCTURA a. Preparació prèvia La persona ha de tenir el guió de l’entrevista 15 dies abans del dia citat/da per fer-la La preparació prèvia ha de ser tant per part de l’entrevistat com per part de l’entrevistador b. Entrevista Durant l’entrevista hem de tenir alguns elements presents: • Primer sempre parla l’entrevistat: és el seu moment de reflexió i treball personal • El paper de l’entrevistador és secundari: la clau dominar les preguntes obertes per tal d’acompanyar l’altre més que donar molts missatges o opinions • Respectar els temps de silenci. • Ser objectius, no interpretar, dona dades concretes que ajudin a l’altre a entendre a que ens referim • Destaca els comportaments positius per reforçar-los • Cal que la persona entrevistada sigui qui lideri el seu propi canvi, qui proposi els aspectes que vol treballar Autoavaluació per part de la persona Avaluació per part de l’entrevistador posant de manifest aquells aspectes en els que s’està d’acord i també en els que s’està en desacord, veient d’aquests últims quins són els aspectes que es valoren com a diferents des d’un aspecte de millora. Cal reconduir per part de l’entrevistador els aspectes que es plantegen cap a millores i acords. c. Tancament i acords Fer un resum de tot el que hem parlat\nArribar a acords i compromisos senzills tant per part de\nl’entrevistat com de l’entrevistador. Escriure'ls i llegir-los en veu alta per assegurar que totes dues persones hem entès el mateix. Arribar a mínim 1 acord, màxim 3. Establir compromís Acordar indicadors de resultat Acordar temps per la propera entrevista Fer una còpia des acords per tal que cada persona s’endugui una còpia del document 4. L’EINA O INSTRUMENT: ENTREVISTA GUIÓ: dividit en 5 competències: • Coneixement de l’Organització Secretaria o DG Quina creus que és la missió de la Secretaria de Mesures Penals i a la Comunitat i Justícia Juvenil/DG? Tota organització té uns valors ¿quins creus que són ? Com creus que condiciona l’estructura organitzativa del Departament en la tasca diària? Com pots participar dintre de l’organització? Centre Quin creus que són els encàrrecs dels centres? I del centre que estàs treballant en particular? Creus que aquest encàrrec et permet desenvolupar la teva tasca com a professional de manera adient? Que creus que pots aportar tu? Canviaries/milloraries alguna cosa? Creus que els òrgans de participació i de pressa de decisions dins del centre són els adequats? Creus que la teva participació en l’organització es té en compte? • Capacitat tècnica Quina formació creus que necessitaries per a poder fer millor la teva feina? Creus que l’experiència que tens et serveix per afrontar la tasca que has de fer en el centre? Quins creus que són els teus punt forts i els punts de millora? Quines dificultats et trobes a l’hora d’elaborar informes tan a nivell tècnic com d’espais i instruments? A l’hora d’aplicar el SAVRY amb quines dificultats o avantatges et trobes? Consideres que els plans de treball que realitzes s’ajusten a les necessitats i factors de risc i protecció detectats com a importants? Segons les teves capacitats i habilitats, què pots aportar a l’organització? Quines són les teves expectatives envers el treball? Quin programa educatiu et sents més còmode de dur a terme? Si poguessis què canviaries, com el faries? Creus que és important ser observador/a ? . Justifica la teva resposta Si pensés en una situació de conflicte i de pressió que hagis viscut aquest darrer any penses que les vas resoldre de forma adient? Què creus va anar bé i què no? Creus que la direcció o el centre haurien d’haver actuat diferent? El podien haver ajudat més? Has dirigit un grup?. Saps gestionar-lo? Tens capacitat per prendre decisions? Buscar també algun exemple en que hagi hagut de prendre alguna decisió. De les tutories que has fet aquest any, parlem de la que t’hagis sentit satisfet i perquè? Necessitaries tenir més coneixement o formació respecte com és un acte judicial i quin rol juga cadascú? Consideres que el treball d’equip multidisciplinar és l’adient? • Habilitats personals T’agrada treballar amb persones? I amb joves?\nT’has trobat davant d’alguna situació conflictiva?, Com ho has viscut?\nAra faries el mateix? La major habilitat que tens, quina és? Creus que les expectatives que tu tens envers el treball es poden complir ? Què és el més t’agrada de treballar en aquest centre? I el que menys? Et consideres una persona creativa? Tens dificultats per adaptar-te a situacions canviants? Què penses que pot ser el més difícil per treballar aquí? L'organització et pot ajudar? Et consideres una persona empàtica? Saps tolera la frustració? Pensa en una situació que t’hagi generat frustració i diguem què vas fer en aquell moment i que penses que podia haver fet l’organització per ajudar- te Destaquem 3 aspectes de la normativa del centre que creguis que són fonamentals i que no es poden deixar passar i 3 en que creus que es pot ser més flexible? • Treball en equip Creus que treballem en equip? Sota el teu punt de vista, quines coses haurien de millorar per treballar millor en equip Com et veus tu dins l’equip? Et costa donar la teva opinió? T’agrada treballar en equip? Quines creus que són les majors dificultats per treballar en equip? Quins són els aspectes que més valores de treballar en equip? Tens dificultats per comunicar-te amb els altres? Amb quins tipus de persones no t’agrada treballar? Per què creus que és importat treballar en equip? Sols ser dialogant o et costa donar la raó al altre? Explicar algun exemple que hagi tingut de discrepància dins l’equip i valorar-lo, què es va fer? Com es va sentir? Has treballat alguna vegada en equip?. Quin paper has jugat dintre de l’equip? Has tingut alguna situació desafiant treballant en equip? Creus que la comunicació dintre d’un equip és important? Per què? Has exercit de líder dintre d’un equip? Dintre de l’estructura organitzativa destaca la coordinació, Creus que és important? Justifica´l. • Punts de millora Totes les organitzacions són millorables, enumera les coses que milloraries per ordre de prioritat: -La comunicació -La participació -La presa de decisions -L’ autonomia -Els recursos -La formació dels professionals -La promoció dels professionals -L’organització del temps -La calendarització de les activitats -El suport i atenció als professionals -La manca de temps per desenvolupar una tasca de qualitat Sí es possible podries fer un petita explicació: Creus que els professionals del centre estan el suficientment reconeguts i valorats? Creus que estan cobertes les necessitats formatives dels professionals? Creus que les expectatives dels professionals envers la seva tasca són reals? Acabar trobant un punt de millora personal i 1 de l’organització o de l’entrevistador que contribueixi al desenvolupament personal


Crítica cinematogràfica: Barcelona, nit d’hivern - Terrassa Informa!\nInici » Seccions » Cinema, teatre i televisió » Crítica cinematogràfica: Barcelona, nit d’hivern\n1 Desembre 2015 a 18:00\nCrítica cinematogràfica: Barcelona, nit d’hivern\nMés comèdia i menys romanticisme\nROMANTICA. ESPANYA. Estrena: 2015. Dirigida per: Dani de la Orden. Repartiment: Miki Esparbé, Alexandra Jiménez, Abel Folk, Alberto San Juan, Berto Romero, Montserrat Carulla. Duració: 95 min.\n2 anys i dues estacions després de l’estrena de Barcelona, nit d’estiu arriba als cinemes la segona entrega Barcelona, nit d’hivern. Novament 6 històries succeeixen una mateixa nit, la nit de Reis, i en una mateixa ciutat, Barcelona. Dani de la Orden, director d’ambdós llargmetratges, torna a la gran pantalla per mostrar la bellesa de la ciutat comtal i que l’amor està present en tot moment. Tot i així, en aquesta nova entrega també es mostra Madrid i la seva bellesa nadalenca. Aquesta vegada, tot i repetir alguns personatges, Dani de la Orden prioritza la comèdia al romanticisme embafador, sobretot tenint com actors: David Guapo, Berto Romero i Yolanda Ramos.\nBarcelona, nit d’hivern té un valor afegit, la diversitat de personatges. Cadascú és diferent de l’anterior però tot aconsegueixen la simpatia del públic ja que la diversitat proporciona més proximitat.\nDani de la Orden no només repeteix amb actors sinó també amb equip tècnic i amb la ambientació sonora de Joan Dausà, el qual donava vida a Joan a Barcelona, nit d’estiu.\nDesprés de l’exitós Tour de Tardor que ha durat prop d’1 mes, aquest divendres 4 de desembre, finalment arriba als cinemes Barcelona, nit d’hivern. Estrena que coincideix amb l’inici del mes de desembre i amb les festes de Nadal.\n#Barcelona nit d'hivern #Berto Romero #cinema #Cristina Nocete #crítica #Dani de la Orden #David Guapo #Miki Esparbé #Montserrat Carulla #Yolanda Ramos\nCrítica cinematogràfica: Barcelona, nit d’estiu


La màgia del Witch Market Barcelona envaeix cada racó de l'edifici històric de la UB - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa màgia del Witch Market Barcelona envaeix cada racó de l'edifici històric de la UB\nÉs la quarta edició d'aquesta trobada de seguidors de l'univers fantàstic de Harry Potter\nacn | barcelona 23.11.2019 | 19:07\nLa màgia del Witch Market Barcelona envaeix cada racó de l'edifici històric de la UB | Pau Cortina\nL'univers màgic de Harry Potter i altres sagues de gènere fantàstic envaeixen durant aquest cap de setmana l'edifici històric de la Universitat de Barcelona (UB), en una nova edició del Witch Market Barcelona. Milers de persones, moltes disfressades dels personatges de J.K Rowling, passegen pel claustre, el paranimf o l'aula magna del majestuós edifici, marc idoni per recrear l'ambient dels col·legis de màgia de la sèrie.\nEl Witch Market se celebra des de fa quatre edicions a la ciutat, inspirat en els "flea markets anglesos" (normalment, de compravenda productes de segona mà) però amb l'element màgic com a reclam, i amb conferències i activitats al seu voltant, resumeix el coorganitzador de la "convenció", Víctor Prieto.\nEnguany el Witch Market Barcelona té un to més "macabra" que altres vegades. I és que els organitzadors han volgut posar l'accent en la "part fosca" de les novel·les de Harry Potter. "Per això trobareu molta gent una mica més monstruosa del què és habitual", adverteix Víctor Prieto.\nEl mercat d'expositors al majestuós vestíbul de la universitat dona la benvinguda als visitants, que han pagat 15 euros per una entrada de dia (a excepció dels menors de 9 anys, que tenen entrada gratuïta). És el 'mercat màgic', i aquí s'hi pot comprar tota mena de productes, des de les bufandes dels 'colleges' de màgia de la ficció (la dels estudiants de Hogwarts, la més sol·licitada), fins a articles esotèrics i de màgia, lligats o no al món de Harry Potter.\nPerò la trobada s'estén cap als patis i també escales amunt, fins a l'Aula Magna o el mateix Paranimf de la Universitat. Allà, entre altres, s'hi ha celebrat una conferència a càrrec de Jose Luis Angulo, director de doblatge de les pel·lícules de Harry Potter i veu del personatge de de Lord Voldemort. Com s'ha dit, però, hi ha vida més enllà de la saga, i una estona abans el mateix espai acollia la 'Witch Fashion Walk', una desfilada de moda de "la bruixa contemporània" amb diversos dissenyadors i marques de roba locals.\nLa disfressa amb motius de la sèrie o d'altres vestimentes d'universos fantàstics és un altre tret distintiu del Witch Market, que a més demà celebra un concurs de 'cosplay' (disfresses), en col·laboració amb Bcn Cosplay.\nVíctor Prieto, un dels quatre coorgantizadors de l'esdeveniment, creu que l'èxit de convocatòria té una explicació clara, i és que Harry Potter "és el nou Star Wars; ha calat d'una manera molt forta, forma part de la cultura pop i ha vingut per quedar-se", destaca.\nPotter no té l'exclusiva del boom de la literatura de fantasia, però sí que arrossega bona part del públic del Witch Market Barcelona. En tot cas, a la cita hi ha espai per altres sagues que han atrapat diverses generacions des de les novel·les fins a adaptacions cinematogràfiques.