El primer ministre britànic Johnson va desestimar el bloqueig de COVID-19 perquè només moririen els ancians, segons un ex ajudant, informador de la UE\nEl primer ministre britànic Johnson va desestimar el bloqueig de COVID-19, ja que només moririen els ancians, diu l'ex-ajudant\nDominic Cummings, antic assessor especial del primer ministre britànic Boris Johnson, arriba a Downing Street, a Londres, Gran Bretanya, el 13 de novembre de 2020. REUTERS / Toby Melville\nEl primer ministre britànic, Boris Johnson, no estava disposat a imposar restriccions de bloqueig per aturar la difusió de COVID-19 per salvar la gent gran i va negar que el Servei Nacional de Salut estigués aclaparat, va dir el seu antic conseller en una entrevista emesa el dilluns (19 de juliol), escriu Andrew MacAskill, Reuters.\nEn la seva primera entrevista a la televisió des que va deixar la feina l'any passat, els fragments de la qual van ser publicats dilluns, Dominic Cummings (a la foto) va dir que Johnson no volia imposar un segon bloqueig a la tardor de l'any passat perquè "les persones que moren són bàsicament de més de 80 anys".\nCummings també va afirmar que Johnson volia conèixer la reina Isabel, de 95 anys, malgrat els signes que el virus s'estenia al seu despatx al començament de la pandèmia i quan s'havia dit al públic que evités tots els contactes innecessaris, especialment amb la gent gran.\nL’assessor polític, que ha acusat el govern de ser responsable de milers de morts evitables per COVID-19, va compartir una sèrie de missatges d’octubre que suposadament van ser de Johnson als ajudants. Llegeix més.\nEn un missatge, Cummings va dir que Johnson va bromejar que els ancians podrien "obtenir COVID i viure més temps" perquè la majoria de les persones que moren passaven l'edat mitjana de l'esperança de vida.\nCummings al·lega que Johnson li va enviar un missatge per dir-li: "I ja no compro tot aquest material NHS (Servei Nacional de Salut) desbordat. La gent crec que potser haurem de tornar a calibrar".\nReuters no va poder verificar independentment si els missatges eren genuïns.\nUn portaveu de Johnson va dir que el primer ministre havia pres "les mesures necessàries per protegir les vides i els mitjans de subsistència, guiats pels millors consells científics".\nL'oposició britànica del Partit Laborista va dir que les revelacions de Cummings van reforçar el cas d'una investigació pública i que eren "proves més que el primer ministre ha fet trucades equivocades una i altra vegada a costa de la salut pública".\nCummings va dir a la BBC que Johnson va dir als funcionaris que mai no hauria d’haver estat d’acord amb el primer tancament i que havia de convèncer-lo de no assumir el risc de conèixer la reina.\n"Vaig dir, què estàs fent, i ell va dir: vaig a veure la reina i vaig dir, de què dimonis parles, és clar que no pots anar a veure la reina", va dir Cummings que va dir Johnson. "I va dir: bàsicament no ho havia pensat".\nMalgrat qüestionar la idoneïtat de Johnson pel seu paper de primer ministre i criticar la lluita del govern contra COVID-19, les crítiques de Cummings encara no han perforat seriosament les qualificacions del líder britànic a les enquestes d'opinió. L'entrevista completa es va emetre el dimarts (20 de juliol).\nTemes relacionats:Corona virusCummingsJohnson\nEl Regne Unit vol una paralització indeterminada i una renegociació del Protocol d’Irlanda del Nord\n"Ridículs", els viatgers consternats per les mesures de quarantena del Regne Unit a França\nL' La Comissió ha publicat el seu segon informe sobre l'impacte de SURE, l'instrument de 100 milions d'euros dissenyat per protegir els llocs de treball i els ingressos afectats per la pandèmia COVID-19.\nL'informe constata que SURE ha aconseguit amortir el sever impacte socioeconòmic resultant de la pandèmia COVID-19. S’estima que les mesures nacionals del mercat laboral recolzades per SURE han reduït l’atur en gairebé 1.5 milions de persones el 2020. SURE ha ajudat a contenir eficaçment l’augment de l’atur als estats membres beneficiaris durant la crisi. Gràcies a SURE i altres mesures de suport, aquest augment de l’atur ha resultat ser significativament menor que durant la crisi financera mundial, malgrat la caiguda del PIB molt més gran.\nSURE és un element crucial de l'estratègia integral de la UE per protegir els ciutadans i mitigar les conseqüències negatives de la pandèmia COVID-19. Proporciona suport financer en forma de préstecs concedits en condicions favorables de la UE als estats membres per finançar plans nacionals de treball de curta durada, mesures similars per preservar els llocs de treball i donar suport als ingressos, sobretot per als autònoms, i algunes mesures relacionades amb la salut. .\nFins ara s’ha aprovat un total de 94.3 milions d’euros d’ajuda financera a 19 estats membres, dels quals s’han desemborsat 89.6 milions d’euros. SURE encara pot proporcionar gairebé 6 milions d'euros d'assistència financera als estats membres del total de 100 milions d'euros.\n#SEGUR L'Europa per il lavoro. Rapporto una storia di successu. https://t.co/zzdaugKBoU\n- Paolo Gentiloni (@PaoloGentiloni) Setembre 22, 2021\nSURE ha donat suport aproximadament a 31 milions de persones el 2020, dels quals 22.5 milions són treballadors i 8.5 milions d’autònoms. Això representa més d’una quarta part del total de persones ocupades als 19 estats membres beneficiaris.\nA més, al voltant de 2.5 milions d’empreses afectades per la pandèmia COVID-19 s’han beneficiat de SURE, cosa que els permet retenir els treballadors.\nAtesa la forta qualificació creditícia de la UE, els estats membres beneficiaris han estalviat uns pagaments d’interessos estimats en 8.2 milions d’euros gràcies a SURE.\nLa Comissió va recaptar 36 milions d'euros més en tres emissions des del moment de la redacció del primer informe el març de 2021. Aquestes emissions es van subscriure en gran mesura. Tots els fons s’han recaptat com a bons socials, donant confiança als inversors que els seus diners es destinen a un propòsit social i converteixen la UE en l’emissor més gran del món de bons socials.\nEl 4 de març de 2021, la Comissió va presentar un Recomanació sobre un suport actiu eficaç a l'ocupació després de la crisi del COVID-19 (EASE). Esbossa un enfocament estratègic per transitar gradualment entre les mesures d'emergència preses per preservar els llocs de treball durant la pandèmia i les noves mesures necessàries per a una recuperació rica en llocs de treball. Amb EASE, la Comissió promou la creació d’ocupació i les transicions entre llocs de treball, fins i tot cap al sector digital i el verd, i convida els estats membres a utilitzar els fons disponibles de la UE.\nUna economia que funciona per a les persones El vicepresident executiu Valdis Dombrovskis va dir: “El pla SURE ha demostrat la seva vàlua i continua complint el seu propòsit. El vam crear durant una emergència per afavorir els ingressos de les persones, protegir les seves famílies i preservar els seus mitjans de subsistència quan més ho necessitaven. El seu èxit es pot mesurar mitjançant les xifres de l’informe d’avui, que mostren que SURE va aconseguir mantenir molts milions d’europeus en un lloc de treball durant el pitjor moment de la crisi. Ha tingut un paper important en la resposta global d'Europa, per la qual cosa també hem d'agrair als governs nacionals. En sortir de la pandèmia, el nostre enfocament hauria de centrar-se gradualment en promoure la creació d’ocupació de qualitat i facilitar les transicions entre llocs de treball mitjançant la formació i altres mesures ”.\nNicolas Schmit, comissari de Treball i Drets Socials, va dir: "L'instrument SURE ha demostrat ser alhora innovador i indispensable. És un exemple brillant d’una Europa que protegeix i treballa per a les persones. L'informe publicat avui afirma que posar finançament a disposició dels estats membres mitjançant SURE va ajudar a evitar fins a 1.5 milions de persones més que entressin a l'atur el 2020. SURE va ajudar a frenar aquest flux. Ara, hem d’actuar de la mateixa manera resolta i ràpida per posar en marxa polítiques actives del mercat laboral per a una recuperació rica en ocupació en el mercat laboral canviant ”.\nLa Comissió va proposar el Reglament SURE el 2 d'abril de 2020, com a part de la resposta inicial de la UE a la pandèmia. Va ser adoptat pel Consell el 19 de maig de 2020 i va estar disponible després que tots els estats membres signessin els acords de garantia el 22 de setembre de 2020. El primer desemborsament es va produir cinc setmanes després que SURE estigués disponible.\nEl comissari de pressupostos i administració, Johannes Hahn, va dir: "És tranquil·litzador que els diners recaptats al mercat amb SURE hagin ajudat els països de la UE a obtenir resultats impressionants en un curt període de temps. Per a la Comissió, SURE ha establert l’escenari per demanar préstecs en virtut de l’instrument de recuperació NextGenerationEU, molt més gran. Amb 49 milions d’euros desemborsats a 13 països de la UE fins ara i uns quants milions a programes pressupostaris de la UE, NextGenerationEU també s’assegura que la recuperació funcioni per a tothom. "\nL'informe d'avui és el segon informe sobre SURE dirigit al Consell, al Parlament Europeu, al Comitè Econòmic i Financer (EFC) i al Comitè d'Ocupació (EMCO). Segons l'article 14 del Reglament SURE, la Comissió està obligada legalment a emetre aquest informe en un termini de 6 mesos a partir del dia que l'instrument estigui disponible. El primer informe es va publicar el 22 de març de 2021. Els informes posteriors se seguiran cada sis mesos sempre que SURE estigui disponible.\nEl comissari d'Economia, Paolo Gentiloni, va dir: "Aquest segon informe sobre l'impacte de SURE confirma el valor d'aquest instrument de solidaritat sense precedents. Les xifres parlen per si soles: 1.5 milions d’aturats menys, 31 milions de treballadors i 2.5 milions d’empreses donades suport i més de 8 milions d’euros d’estalvi d’interessos. Estic orgullós de la història d’èxit europea que SURE: una història d’èxit sobre la qual hem de construir! ”\nLa Comissió emet bons socials per finançar l'instrument SURE i utilitza els ingressos per proporcionar préstecs consecutius als estats membres beneficiaris. Podeu obtenir més informació sobre aquests bons, juntament amb una visió completa dels fons recaptats en cada emissió i dels estats membres beneficiaris, en línia. aquí.\nSegon informe sobre la implementació de SURE\nLloc web SURE\nFull de dades sobre SURE\nUE com a lloc web prestatari\nLa Comissió ha publicat la Avís d’informació prèvia, que proporciona als fabricants de vacunes i productes terapèutics informació preliminar sobre la convocatòria de concurs FAB de la UE, prevista per a principis del 2022. L'objectiu de la FAB de la UE és crear una xarxa de "sempre càlids" capacitats de producció per a la fabricació de vacunes i medicaments que es poden activar en cas de futures crisis. FAB de la UE cobrirà múltiples tecnologies terapèutiques i de vacunes. Per estar operatius en tot moment, s’espera que els llocs de producció participants garanteixin la disponibilitat de personal qualificat, processos operatius clars i controls de qualitat, cosa que permetrà a la UE estar millor preparada i respondre a amenaces futures per a la salut. EU FAB podrà activar de forma ràpida i senzilla la seva xarxa de capacitats de fabricació per satisfer la demanda de vacunes i / o necessitats terapèutiques, fins que el mercat hagi ampliat les capacitats de producció. El FAB de la UE formarà un component clau de la dimensió industrial de l'Autoritat Europea de Preparació i Resposta a les Emergències Sanitàries (HERA), tal com s'ha anunciat a la Comunicació Presentem HERA, el següent pas per completar la Unió Europea de la Salut, el 16 de setembre. L'avís d'informació prèvia sobre el FAB de la UE està disponible aquí.\nLa Comissió Europea ha aprovat un esquema letó d’1.8 milions d’euros per donar suport als agricultors actius del sector ramader afectats pel brot de coronavirus. L'esquema es va aprovar en virtut de l'ajut estatal Marc temporal. Segons el règim, l’ajut es concretarà en subvencions directes. La mesura té com a objectiu mitigar la manca de liquiditat a què s’enfronten els beneficiaris i abordar part de les pèrdues que van patir a causa del brot de coronavirus i les mesures restrictives que el govern letó va haver d’implementar per limitar la propagació del virus. La Comissió va trobar que l'esquema s'ajusta a les condicions del marc temporal.\nEn particular, l’ajut (i) no superarà els 225,000 € per beneficiari; i (ii) es concedirà com a màxim el 31 de desembre de 2021. La Comissió va concloure que la mesura és necessària, adequada i proporcionada per solucionar una greu pertorbació de l'economia d'un estat membre, d'acord amb l'article 107 (3) (b) TFUE i les condicions establertes al Marc Temporal. Sobre aquesta base, la Comissió va aprovar l’esquema segons les normes d’ajuts estatals de la UE. Es pot trobar més informació sobre el marc temporal i altres accions de la Comissió per abordar l'impacte econòmic de la pandèmia de coronavirus aquí. La versió no confidencial de la decisió estarà disponible amb el número de cas SA.64541 del document Registre d'ajudes estatals sobre la Comissió competència Un cop s'hagi resolt algun problema de confidencialitat.\nBrexitFa hores 12


Castelli Sinergia FZ Blau comprar i ofertes a Bikeinn\nTots els productes de ciclisme de la categoria de Mallots són d’una gran qualitat de fabricació i s’han ideat cuidats fins al més mínim detall. A bikeinn trobaràs tot el catàleg de Roba dona de Castelli. El preu de Castelli Sinergia FZ és 59.99 $. Fent la compra obtens la garantia del preu més baix i pots fer el pagament en un entorn totalment segur. A més a més, t’oferim un servei d’entrega ràpida i eficient perquè ho rebis a casa ben aviat!\nCalent i aïllat\nLa samarreta és càlida i aïllada. El recomano!


Joves, l’alimentació sostenible y gramàtica...¿com ho fem? - Thames British School\nDins del camp de la sostenibilitat podem parlar de molts àmbits i un dels que potser no se’n parla prou és el de la sostenibilitat alimentaria. L’aula d’anglès és un espai ideal per introduir aquest concepte, conscienciar als nostres joves alumes i integrar aspectes complexos de la gramàtica anglesa.\nArranquem la unitat amb una imatge sorprenent d’una dona d’Alaska besant a un salmó que acaba de pescar amb una xarxa de pesca.\nInvitem als alumnes a pensar per què. Why is she kissing the fish? Perquè està molt agredida, alleujada, pot sostenir a la seva família i al seu poblat.\nAquesta introducció estableix el concepte de l’alimentació sostenible de la unitat didàctica en qüestió i ara seguim amb articles, activitats de pensament crític i reflexions sobre l’impacte de la globalització sobre la nostra dieta.\nA banda de parlar sobre el tòpic, els exercicis i activitats de classe utilitzen vocabulari sobre globalització, producció d’aliments, opcions alimentàries i la conscienciació de la pèrdua d’aliments.\nAmb aquest vocabulari, els nostres alumnes podran conversar sobre el “target” tòpic i, d’altra banda, aquests nous conceptes els hi permetran entendre de nous més endavant.\nUn cop introduït el concepte de sostenibilitat alimentària i dels efectes de la globalització sobre aquesta, és hora de parlar de gramàtica. Perquè l’aprenentatge de la gramàtica sigui mes eficaç, els tòpics de gramàtica han de ser lligats d’alguna manera amb el tema central de la unitat.\nEn aquest cas, la secció parla sobre els condicionals mixtos que es poden exemplificar amb situacions de la nostra vida quotidiana i de conseqüències sobre els nostre àmbits alimentaris, com podem veure en la següent frase: If I hadn’t learnt about overfishing, I would still be eating tuna ( Si no hagués après sobre la sobrepesca, encara menjaria tonyina).\nPer acabar, la unitat proposa un text sobre l’agricultura vertical. En aquest, els alumnes aprendran sobre com en el futur es podrà establir un sistema d’agricultura en interior i com aquest podria solucionar d’una vegada el problema d’alimentar a una població en constant creixement.\nPer poder entendre alguns conceptes d’aquest text, els alumnes requeriran dels conceptes que han aparegut en altres seccions de la unitat i al mateix temps treballaran la seva comprensió lectora, relacionant continguts d’altres texts amb aquest.\nCom ja veieu, els nostres joves alumnes aprenen no només anglès sinó també temes d’actualitat i que són de gran importància pel seus futurs, com és el cas dels aliments sostenibles.\nSi us ha agradat aquest article, a Thames British School oferim classe per adolescents seguint aquesta metodologia. Per saber-ne mes: https://www.thames.es/ca/cursos-per-a-secundaria/


Taller de somnis: de novembre 2008\nAhir vaig despedir els 18 anys. Una edat amb la qual he viscut moments de tot tipus, amb el millor i el pitjor de la vida, amb una visita fugaç a París, amb dues estades al Bell lloc, amb el supersopar de l'Arc Iris i les seves conseqüències, amb el càrrec de Coordinador d'Instituts a l'AJEC, les feines relacionades amb la infància, la nova hipoteca que ha suavitzat la nostra particular crisi, el debut a la 3ª Regional, el retrobament d'un grandíssim amic [Borja ;)], la coneixença d'altres de nous i també molt valiosos [camarada Calzado!!], dos canvis importants de look, la meva primera visita a Lleida... i un seguit de vivències que indubtablement m'han fet un anyet més gran...\nAbans de posar-me nostàlgic i deixar anar alguna llagrimeta, els despedeixo amb un somriure, i un agraïment a tots els que heu estat presents!!\nPublicat per JOAN a 11:25 2 comentaris:\nAquest divendres TV3 emetra la pel·lícula "Salvador". Aquesta és una cinta de culte des del meu punt de vista, un retrar magnífic d'una època on les llibertats bàsiques no estaven assegurades i on des de la clandestinitat més atrevida s'intentava fer un país millor, un país amb un demà millor. Salvador Puig Antich ha estat una de tantes víctimes del maleït franquisme que va tacar durant 40 anys tot el país, però la seva figura quedarà imortalitzada per sempre més per la seva lluita i per la seva manera d'afrontar la vida. Aquí deixo penjat el trailer per que aneu fent boca!!!\nPublicat per JOAN a 10:50 2 comentaris:\ntroballa al youtube\nAhir m'ha germana em va ensenyar una perla cultivada pel youtube. És una cançó que sempre li ha agradat i que ara que ha vist la versió traduida em sembla que encara li agrada més. A mi m'ha enamorat... Si heu estimat, si estimeu, si algun cop heu sapigut que és estar enamorat, seieu davant de l'ordinador durant aquests set minuts, sense pressa, i potser us retrobeu amb veritats sobre vosaltres mateixos. Bon profit ;D\nPublicat per JOAN a 10:20 5 comentaris:\n4/ 11/ 2008 EL DIA DE BARACK\nDesperta un nou dia, podria ser un qualsevol, un d'aquells en que el món es desperta i se'n va a dormir sense haver canviat, d'aquells en que s'adorm amb les mateixes llaganyes de misèria als ulls amb les que s'ha aixecat. Però avui no és un dia qualsevol; tal i com ja ho han batejat els sempre sensasionalistes mitjans de comunicació, avui és el dia en que pot canviar el món.\nAls EUA hi ha avui eleccions. El model electoral bipolar ens presenta l'elecció entre el republicà John McCain i el demòcrata Barack Obama. Un mostra un rostre ja envellit, ple d'històries ja passades, heroiques a nivell militar; l'altre, d'aspecte jove, ens explica relats d'un futur esperançador i si cap, més just.\nLluny queden ja les paraules de Martín Luther King i el seu "I have a dream", però està més pròxim que mai el compliment d'aquest somni gràcies al "Yes, we can". Barack Obama, si en les eleccions d'avui, tal i com semblen mostrar les enquestes, aconsegueix ser president dels EUA, caurà un mur immens per tamany i per història. Més enllà del seu discurs cuidat i ple de paraules i accions esperançadores, no s'ha d'oblidar que Obama és un polític i que en la seva gestió haurà de moure els fils dels diferents interessos del poder. No és fàcil ser tant ilusionant com a president que com a candidat, la realitat sovint et fa ser menys popular una vegada el poder està a les teves mans. Així doncs, a nivell polític el que esperem d'Obama és que ens pugui aportar més sentit comú del que ens ha aportat Bush en 8 anys, tant a nivell militar com econòmic i també en les seves relacions a nivell internacional, i de moment, en aquests aspectes el considerarem més com a polític que no pas com a salvador del món, ens pot evitar disgustos.\nAra bé, el que representa Obama és un canvi molt més gran, molt simbòlic. Tot i no pertanyer de ple al col·lectiu d'afroamericans (si no que ja té cert mestizatge), només la seva condició de candidat a president ja va ésser un triomf per a tots els negres que van tenir les portes tancades en molts aspectes de la societat dels EUA fins no fa massa. Ara gràcies a Obama, l'esforç i la lluita de tots aquells que van combatre per la igualtat de drets reben avui el seu premi. Com ja he comentat abans, la victoria d'Obama seria la caiguda d'un mur de desigualtats a nivell social, que ha llastrat en molts moments de la història la dignitat de l'ésser humà, en la seva pròpia essència.\nCal esperar, tan sols unes hores, per veure els resultats. Les dues opcions de futur estan clares: seguir com fins ara o derruir un trocet més del mur de les desigualtats entre éssers humans. Potser només seria el troç de les desigualtats entre blancs i negres als EUA, ja sabem que al món queden molts altres trocets del mur de les desigualtats i que els mitjans de comunicació no fiquen tan esforç en parlar-ne, però igualment seria una victoria molt important. Mica en mica podem construir un món millor, i la figura d'Obama, amb tot allò que la societat (i els assessors de Barack) ha fet que representi és una gran ajuda.\nTanco els ulls i recordo el "Yes, we can"... Estudio polítiques i sé de les trampes del joc dels lemes, però no puc evitar sentir com se m'emociona la pell!\nPublicat per JOAN a 1:10 6 comentaris:\n"Creí encontrar en tu pelo,\nen tu cuerpo mi hogar,\npero me equivoqué,\nera solo un albergue pasajero..."\n(Joan Camps i Garcia)\nPublicat per JOAN a 7:42 3 comentaris:\nFa temps que estic afònic\ni em surt aquesta veu\nfeble com un alè\ni parlo a batzegades fatigoses.\nFaig bullir a l'estufeta\nque es tornen aire pur\nquan enyoro els teus ulls\ni la pau de l'atzur\nal racó de la meva malura.\nFa temps que em canso\nhe tret dels mals endreços\nrecords i ombres fidel\nsi surto a prendre el sol\nde la plaça tranquil·la.\nSi aquesta lletra et sembla poc florida\nno hi vegis cap senyal\nde poc amor\nt'escric en sabatilles\ni ja no em queda honor\ni em perdo per obscures melangies.\n(Joan Vergés - Joan Manuel Serrat)\nAquesta cançó de Serrat, publicada en el disc "Pel meu amic" de 1973 em fa pensar en un escrit que estic preparant. El tinc pensat des de fa temps i escoltar aquesta cançó m'inspira a perfilar certs detalls. Una persona entrada en anys, l'amor, la nostàlgia, els vells records...\nPublicat per JOAN a 12:09 2 comentaris:\nAhir vaig despedir els 18 anys. Una edat amb la q...


Seducció – Racó per llegir\nTraductor: Albert Giralt\nHi ha parelles físicament similars però de caràcters oposats. També n’hi ha a la inversa, d’aparença contraposada i amb personalitats que es toquen. L’Abdú-Ibrahim i la Julie formen part d’aquesta darrera categoria, malgrat que ells es creuen diferents tant en termes físics com mentals. Una casualitat els posa en contacte i tots dos aprofiten l’ocasió per seduir l’altre. En una Sudàfrica dividida per colors, ella veu en l’Abdú-Ibrahim l’oportunitat per tastar un amor desconegut i inhòspit, provinent del món àrab. Ell, en canvi, percep la Julie com una clau per plantar les arrels lluny del seu país i amb la seguretat que dóna tenir una dona blanca de família rica al seu costat.\nSeducció ressegueix els alts i baixos d’aquesta parella des de l’inici fins al final. Els primers passos de la relació arrenquen l’Abdú-Ibrahim del garatge de mecànic on treballa i se l’enduen fins al Cafè ELA-A, on la Julie i els seus amics comparteixen una taula per abocar-hi les penes. La distància pels abismes vitals i culturals és palpable i evident en cada conversa, però tots dos tapen aquestes esquerdes amb un desig salvatge. I és a damunt d’aquest desig on construeixen les bases de la relació, que avança a batzegades i s’entrebanca davant de cada obstacle. La fortuna de la Julie serveix de poc a l’Abdú-Ibrahim, perquè ella ha trencat amb la seva mare i una barreja de por i ràbia li impedeix refer els llaços amb el pare. Amb insistència i persuasió, l’Abdú-Ibrahim només aconsegueix que ella s’apropi a l’oncle, un moviment que arriba massa tard: la burocràcia el venç i l’obliga a tornar al seu país.\nAllà, la Julie quedarà absorbida per l’exotisme de la cultura àrab i es deixarà seduir pel desert. Amb una prosa sorgida des de l’observació dels altres, Gordimer desenvolupa una narrativa que es fragmenta en funció dels pensaments de cada protagonista. Així, l’autora salta de la llibertat egoïsta de la Julie a la frustració de l’Abdú-Ibrahim quan retorna al poble i s’autoimposa l’esperança per esquivar així la derrota. Aquesta manera de perfilar tant els personatges com l’entorn és un dels punts forts del llibre, que està escrit amb una veu carregada de frases punyents i descripcions hipnòtiques com a embolcall d’una parella que es desfà lentament. La corda que els uneix cada vegada es tensa més fins que esclata i només els deixa una cosa en comú, que paradoxalment els separa: les ganes de rebel·lar-se contra el propi destí.\n25 Octubre 2015 by Núria Juanico\tNadine Gordimer


Coneixement del medi social i cultural » Portal PAULA\nL’objectiu de la proposta s’adiu força amb les finalitats de l’àrea, en quan que es pretén contribuir a capacitar als infants per col·laborar en la construcció de la realitat futura. Es pretén situar l’alumnat en l’entorn on viu a través del que sap, o pensa que sap, per compartir-ho i modificar-ho si s’escau.\nLa utilització dels mapamundi, en les diferents activitats, ajudaran l’alumnat a percebre i conèixer millor la dimensió espacial dels problemes que plantegen les diferents informacions. Li donarà eines per analitzar la seva envergadura i facilitar el ser més crítics davant estereotips i prejudicis.\nRebuig dels estereotips i prejudicis, així com de les situacions d’injustícia i discriminació, per raons de gènere, origen i creences, desenvolupant sentiments d’empatia i respecte amb els altres.\nReconeixement d’alguns trets de l’espai geogràfic mundial i anàlisi d’aspectes relatius als moviments migratoris i la globalització. Interpretació de la realitat a través dels mitjans de comunicació.\nValoració dels drets i deures ciutadans i del paper individual i col·lectiu en la construcció d’un mon més just i equitatiu, així com de la necessitat d’un compromís per a la resolució de problemàtiques socials.\nParticipació activa a l’escola com a aprenentatge per a la vida en democràcia. Reconeixement de la diversitat d’opinions.\nAnàlisi de problemes socials rellevants, comparant la situació actual amb la d’altres èpoques històriques.\nConnexions altres àrees\nComunicació d’informacions i argumentacions pròpies Ús de tècniques de representació gràfica\nPel que fa als criteris d’avaluació, l’activitat contribueix als aprenentatges encaminats a reconèixer la diversitat de manifestacions culturals de l’entorn, identificar les normes de convivència dels grups i respectar els drets i deures fonamentals de les persones. Així com, usar diferents informacions procedents dels mitjans de comunicació per interpretar problemes socials rellevants.


Palatio Frugelli: de maig 2018\nVila-seca és un agregat del poble de Palafrugell que evolucionà fins a convertir-se en veïnat i en l’actualitat, degut al creixement urbanístic dels dos nuclis urbans, és un barri ja completament integrat dins de la població que no ha perdut la seva identitat i encara es pot diferenciar observant el reduït nucli antic entremig les edificacions noves.\nNo ens podem sentir complaguts admetent sense un anàlisi rigorós, que l’origen del nom de Vila-seca es va formar etimològicament unint l’arrel llatina “vilae” amb un adjectiu que fa referència a la magra abundància hídrica de la zona geografia on està situat el veïnat.\nVa passar que de sobte un dia la riera va deixar de portar aigua?. Es va marcir misteriosament la naturalesa vegetal d’aquell rodal?. Quin extraordinari fenomen va ocórrer per haver d’afegir l’adjectiu seca?. Realment calia emfatitzar una condició, que sens dubte és negativa?. Era perquè ningú no es confongués parlant del llogarret?.\nNo sabem que va passar. No es va deixar res escrit sobre aquest tema, que se’n tingui coneixement. Tampoc la tradició oral que fa de memòria dels nostres avantpassats ens aporta res; aquestes raons de l’existència de la Vila-seca no han tingut prou empenta per arribar-nos, i en algun relleu generacional va defallir en un maleït punt del trajecte que separa la població principal del veïnat, mentre s’anava consolidant el camí de la Tarongeta, el cordó umbilical que ens uneix, sense que a la Vila-seca, per ser petita i subordinada, s’arribés a gestar ni una sola llegenda rural.\nFos el que fos que passés, el fenomen natural o misteriós és responsable històric de que s’origini aquesta dialèctica. Algú ens ha argumentat que en origen el nom feia esment a una vila agrícola romana que existia en aquest mateix lloc, i concloïa que havent-se trobat restes d’aquella època en forma de tègules i altres utensilis als camps de la vora, era senyal inequívoc que aquella era la procedència no tan sols del llogarret, sinó que també ho era el substantiu del nom villae, “Vila” i de l’adjectiu sicca, “seca”. Tot allò que ens fou argumentat resultava plausible.\nEl nom de Vila-seca, encara que no ho sembli, està format per una sola paraula, no per dues, d’aquí ve que la segona part del nom compost, s’escrigui amb minúscula. El guionet que separa les dues part és el signe ortogràfic que serveix per unir aquelles paraules compostes en les quals el primer element acaba en vocal i el segon comença per r, s ó x.\nJa hem parlat del camí de la Tarongeta i torno a ell per argumentar una interesant evolució semàntica de l’adjectiu “sicca”. Permeteu-me però, que ara adopti la forma correcta i escrigui “sikka”, un vocable àrab amb el que originàriament es denominaven els instruments de ferro punxants amb els que es marcava o gravava objectes i materials menys durs. De la paraula en qüestió s’origina amb un bon grapat de derivats per metonímia. En son exemple la reixa de l’arada i, les seques o cases de moneda.\nAparentment les paraules via o camí, no semblen tenir relació amb cap instrument de ferro que deixi una marca o empremta, però hom creu que una de les accepcions de “via”, és “l’espai que hi ha entre els carrils que assenyalen les rodes dels carruatges” i es podria haver originat a partir d’aquest nom sikka, i indicaria la repetició de roderes que marquen la traça i fan viable un camí.\nNo resulta estrany de trobar topònims híbrids, que s’han format de l’àrab i el llatí, com Vila-seca, que es formà per “vila” i “sikka”, denominada així perquè es trobava a la vora d’un antic camí medieval que conduïa de Palafrugell a la marina de Tamariu.\na de maig 14, 2018 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Época preindustrial, Palafrugell\nEL SERVEI D’ARMES\nEl dia 26 de gener de l’any 1854 l’ajuntament de Palafrugell rebé una circular del governador de Girona en que s’ordenava procedir amb les operacions de Quintes. Els serveis municipals s’encarregaren de realitzar un allistament on figuraven els joves que complien els requisits expressats a la “Ley de Reemplazos”, i eren tots aquells homes que el dia trenta d’abril d’aquell any tinguessin fets vint anys. La llista fou verificada pel capellà de l’església de Sant Martí mossèn Joan Collboni, i posteriorment exposada a la vista pública durant deu dies continuats.\nEl dia 5 de març es va convocar sessió municipal per tal d’atendre les possibles al·legacions i reclamacions i si s’esqueia rectificar l’allistament de mossos. No se’n va presentar cap reclamació i l’allistament va quedar ratificat pels membres de l’ajuntament constitucional.\nEl dia 2 de abril de 1854 eren les set del dematí que van ser citats a la Sala Capitular de la vila de Palafrugell els membres de l’ajuntament, havien estat convocats per l’alcalde per tal de donar compliment a allò que preveia la Llei de Quintes i celebrar sorteig general dels mossos, que haurien de prestar servei d’armes.\nLa crida popular s’havia efectuar mitjançant pregó públic, uns avisos que va fer repetida i anticipadament el nunci municipal en els punts acostumats de la població, que havien estat fixats de molt antic. Un cop iniciat el procediment es van introduir les paperetes dels noms en unes boles, les quals s’acompanyaven d’unes altres boles numerades. Cada papereta es llegia en veu alta per l’alcalde quan era introduïda i el mateix feia el regidor síndic amb els números. Les boles van ser col·locades en dos bombos que es van fer girar repetidament durant una bona estona, un cop es va creure que era suficient, dos nens menors de deu anys les van anar treien d’una en una. El primer infant anunciava el regidor síndic les que contenien els noms i tot seguit l’altre nen deia el número corresponent a l’alcalde.\nLes paperetes que s’havien llegit eren comprovades pels altres regidors i pel públic assistent que s’interessés en veure-les.\nEl dia 9 d’abril es va realitzar a porta oberta la talla dels mossos a la Casa Capitular de la vila. Eren les set del dematí quan s’iniciaren les talles i s’encarregaven de realitzar-la dos metges de la població, els doctors Francesc Bonet i Josep Martí. La talla dels mossos l’inscrivia i supervisava el comandant retirat Josep Deulofeu. Tots els membres del consistori encapçalats per l’alcalde Pere Prats, estaven presents.\nA la llista d’aquell any de 1854 figuraven divuit individus, dels quals des del número ú al número nou van resultar aptes pel servei i declarats soldats immediatament. D’aquests soldats, tres d’ells, demostraren estar matriculats a la llista especial d’Homes de Mar, que fou certificat per l’Ajudant de Marina del Districte que estava present i servirien al Cos de la Marina. Els altres nou mossos que ocupaven els darrers números del sorteig van ser declarats suplents, cap d’ells era present a la sala, tots eren absents i ningú va respondre quan es va cridar el seu nom. No fos cas!.\nEtiquetes de comentaris: Costums, Història, Palafrugell, Tradicions


De Suïssa estant: L'esglesia catòlica reparteix preservatius Estadisticas Gratis\nSóc conscient que el titular pot sorprendre i fins i tot irritar, de manera que demano una mica de paciéncia per continuar la lectura amb calma.\nDel 25 fins el 27 d’octubre, l’Església Catòlica de Lucerna (és el nom de l’agrupament de catòlics de la ciutat) va fer acte de presència a la cèntrica plaça de l’estació, tocant al llac, amb un camió de la entitat internacional cristiana „missio “per fer campanya preventiva contra la sida. El cantó de Lucerna és un dels tradicionalment catòlics, dins de la Confederació Suïssa.\nSots el lema: „ Oblidar s’encomana. Protegeix al teu proïsme com a tu mateix “, els voluntaris participants van orientar principalment al jovent (14 classes de diverses escoles van anar-hi „oficialment “) sobre la sida i els perills d'una informació defectuosa, i repartiren material informatiu i també preservatius.\nSegons el mossèn responsable de la iniciativa, Alois Metz, el fet de repartir preservatius no va ser amb la finalitat de molestar als catòlics conservadors sinó d'arribar a parlar del tema amb joves que altrament no tindrien ocasió d’informar-se de manera correcta. Mossèn Metz sap perfectament que els preservatius són motiu de controvèrsia dins de l’església catòlica però ell i molts sacerdots i fins i tot el Bisbe Auxiliar d'Hamburg creuen que només amb un diàleg clar es pot trencar una certa actitud d’indiferència de molts joves davant dels perills de la sida. I han decidit tirar pel dret.\nL’assumpte no es resoldrà en quatre dies, i segur que portarà cua. De totes maneres, els 400 escolars de dels classes superiors que van assistir a les discussions a la plaça de l’estació de Lucerna, ja tenen tant a nivell particular com dins de l’escola motius per parlar d’un tema que molts no voldrien que es portés tan amagat.\nPublicat per Ramon Boixet a dilluns, de novembre 01, 2010


La Ruta del Ter en una aplicació mòbil\nEl Consorci del Ter ha posat en marxa una aplicació per a mòbils per potenciar les rutes a l'entorn del riu ja sigui a peu o en bicicleta. Els senders que ressegueixen el curs fluvial sumen més 208 quilòmetres de recorregut i passen per cinc comarques diferents des del naixement a Ulldeter (Ripollès) fins a la desembocadura a l'Estartit (Baix Empordà). L'eina vol ser una guia virtual en els diferents trams de la Ruta del Ter amb informació d'utilitat per a l'usuari, com ara on menjar, dormir i indrets a visitar. Un dels avantatges de l'aplicació, desenvolupada per Natura Local, és que permet descarregar els continguts prèviament per tal de poder usar-la encara que no es tingui cobertura. El president del Consorci, Joaquim Roca, ha subratllat que l'ens seguirà treballant en la millora d'alguns trams de la ruta.\nD'aquesta manera, quan un usuari es baixa el traçat d'una etapa també hi troba informació de llocs on dormir, on menjar i espais d'interès per visitar. A més, com que Natura Local ja tenia informació prèvia incorporada, es poden fer rutes complementàries de llocs com Ribes de Freser o Sant Joan de les Abadesses (Ripollès), Gurb i Roda de Ter, Susqueda i Amer (Selva), Sant Gregori i Sant Julià de Ramis (Gironès) i Torroella de Montgrí (Baix Empordà), entre d'altres.\nLes autoritats que han presentat l'aplicació de la Ruta del Ter Foto: ACN


Com pegar totes excepte les fórmules d'Excel?\nSi voleu enganxar els valors de les cel·les amb tot el format d'un rang de cel·les excepte les fórmules d'Excel, aquest article us ajudarà. Aquest article us proporciona dos mètodes per enganxar tots excepte les fórmules d'Excel.\nEnganxeu totes excepte fórmules amb codi VBA\nEnganxeu totes excepte fórmules amb diversos clics\nSuposant que voleu copiar les dades a la columna C (vegeu la captura de pantalla a continuació) i enganxar-les a altres cel·les, i us agradaria que es reservessin els valors i formats de les cel·les, però es van suprimir les fórmules després d'enganxar. Feu el següent per aconseguir-ho.\n1. Premeu Alt + F11 tecles simultànies per obrir el Aplicació de Microsoft Visual Basic finestra.\n2. A la Aplicació de Microsoft Visual Basic finestra, feu clic a Insereix > Mòduls.\n3. A continuació, copieu i enganxeu el codi VBA següent a la finestra Mòdul.\nVBA: enganxeu totes excepte fórmules\n4. Desplaceu-vos cap enrere al full de treball, seleccioneu l'interval que voleu copiar tots, excepte les fórmules i premeu la tecla Ctrl + C les tecles per copiar-les i, a continuació, feu clic per seleccionar una cel·la en blanc on voleu posar el resultat. Mostra la captura de pantalla:\n5. Aneu a la Aplicació de Microsoft Visual Basic finestra de nou i premeu la tecla F5 clau per executar el codi.\nPodeu veure que les fórmules s'eliminen de les dades enganxades, però s'ha mantingut un altre format.\nNota: els comentaris es pegaran juntament amb valors i formats si hi ha comentaris existents a les cel·les seleccionades.\nPer als novells VBA, combinant el Còpia exacta i Actual utilitats de Kutools for Excel és una altra opció perquè enganxeu els valors i formats de les cel·les seleccionades, excepte les fórmules d'Excel. Feu el següent.\n1. Seleccioneu les cel·les que voleu enganxar, excepte les fórmules i feu clic a Kutools > Fórmula > Còpia exacta. Mostra la captura de pantalla:\n2. A la Còpia de fórmula exacta quadre de diàleg, marqueu el Copia el format box i, a continuació, feu clic a la icona OK botó.\n3. Al quadre de diàleg següent, seleccioneu una cel·la en blanc per localitzar els resultats i, a continuació, feu clic a la icona OK botó.\n4. Ara, les cel·les seleccionades són exactament copiades i enganxades a la cel·la en blanc. A mesura que els resultats enganxats ara inclouen les fórmules, cal eliminar totes les fórmules d'aquestes cel·les seleccionant-les i fent clic Actual sota Kutools pestaña. Mostra la captura de pantalla:\nAra s'eliminen totes les fórmules, i només els valors, formats reservats a les cel·les.\nNota: Els comentaris no es poden copiar amb aquest mètode.\nCom copiar una columna i enganxar només els registres únics a Excel?


Tàrrega inicia les obres d’ampliació del seu viver d’empreses amb ajuts de la Unió Europea – Comarques de Ponent\nTàrrega inicia les obres d’ampliació del seu viver d’empreses amb ajuts de la Unió Europea\nL’Ajuntament de Tàrrega ha iniciat les obres de rehabilitació de la nau 19 de l’antiga fàbrica Cal Trepat, projecte que suposarà l’ampliació del viver d’empreses del municipi. La reforma de l’espai, de 400 metres quadrats de superfície, permetrà allotjar 6 mòduls per a empreses amb lloguer de preu assequible. El nou equipament s’integrarà a l’actual Centre d’Empreses Innovadores (CEI) de Tàrrega, situat en un edifici contigu dins el complex municipal de Cal Trepat. Els treballs d’obra civil han estat adjudicats per un import de 386.979 euros, als quals se sumarà el subministrament de mobiliari pressupostat en 13.431 euros. En total, la transformació de la nau 19 en viver d’empreses suposarà una inversió de 400.410 euros. Un 50% del cost se sufragarà mitjançant ajuts del FEDER europeu mentre que la resta de la inversió l’assumirà el consistori targarí (25%) i la Diputació de Lleida (25%).\nLes obres es desenvolupen amb un termini d’execució de 5 mesos. Per tant, es preveu que el nou viver d’empreses entri en servei a finals d’aquest any 2015. El projecte se centra en la consolidació de l’estructura i el reforç de la fonamentació de l’immoble així com en la construcció dels mòduls a l’interior. L’adjacent nau 18, destinada en el futur a centre de producció teatral, també es beneficiarà de les millores. La rehabilitació de la nau 19 és una de les majors inversions que Tàrrega materialitzarà durant el present exercici.\nL’actual CEI es troba al 100% d’ocupació\nVal a dir que l’actual Centre d’Empreses Innovadores, inaugurat l’any 2012 amb 7 mòduls, es troba al 100% d’ocupació. Per això, “des del consistori planifiquem el creixement d’aquest servei per poder satisfer més peticions”, ha manifestat l’alcaldessa Rosa Maria Perelló. D’altra banda, l’ampliació del viver d’empreses reforça el caràcter referent de Cal Trepat com a pol d’equipaments, ja que també s’hi ubica el Museu de la Mecanització Agrària (naus 1 a la 5) i l’aula de fusteria del Centre de Formació La Solana (nau 17). Precisament, en aquesta nau l’Ajuntament de Tàrrega ja invertí l’any passat 30.000 euros per reforçar-ne els fonaments.


Macip defensa la llibertat d'expressió i reivindica la dissidència - Diari de Girona\nMacip defensa la llibertat d'expressió i reivindica la dissidència\nEl pregoner de la festa major recorda com va créixer a la vila i demana normalitzar la convivència ideològica i ajudar els refugiats al Mediterrani\nEl pregó de Salvador Macip va donar el tret de sortida a les festes de Santa Anna. DAVID APARICIO/ajuntament de blanes\nEl pregó de Salvador Macip va donar el tret de sortida a les festes de Santa Anna.\nBlanes va encetar ahir al vespre la Festa Major de Santa Anna, que s'allargarà fins diumenge vinent amb el pregó d'inici de les festes, que va ser pronunciat enguany per l'investigador en medicina i escriptor Salvador Macip. Com és habitual, la plaça dels Dies Feiners es va quedar petita per donar cabuda al prop d'un miler de persones que s'hi va aplegar per no perdre's cap detall.\nBona part del pregó de l'investigador en medicina i escriptor Salvador Macip va ser protagonitzada per la nostàlgia. Va recordar com l'ha influït Blanes des de la seva infantesa, i l'ha format en diversos aspectes: com a persona, metge, lector, científic, lector de llibres i còmics, escriptor, cinèfil i músic. A través d'aquest passeig per la seva memòria, va esmentar personatges i indrets característics de la vila on comença la Costa Brava. El pregoner va remarcar que es tracta d'un municipi que bull de força, d'energia i de creativitat.\nTambé es va referir a l'actual context polític nacional i estatal, i va lamentar que una terra d'acollida com sempre ha estat Blanes ara alimenti l'odi des d'alguns sectors pel senzill fet de portar un llaç groc o penjar una pancarta. «Hem de recordar que la gràcia és que tots som diferents. La gràcia és que pensem diferent», va dir. «Ara, a més, estem dividits en independentistes i unionistes i sembla que això, ara sí, ens hagi de portar a la guerra. Un dels principis bàsics de la democràtica és la llibertat de pensament i d'expressió, i això no ho hauríem de perdre mai de vista. Hem de celebrar la dissidència», va afegir.\nPer resoldre aquest conflicte d'idees, va apel·lar tant a la societat com a la classe política per tornar a aprendre a viure i conviure en pau. Salvador Macip va enllaçar aquesta temàtica amb els casos d'abusos sexuals i violència de gènere que recentment estan proliferant de manera alarmant: «Hem de crear un espai lliure d'odis i abusos. Un espai on tots ens sentim segurs», va demanar. «El repte és crear un entorn on el color de la pell, l'idioma, la religió, les idees o la identitat sexual no siguin raó per a l'exclusió, la marginació o la violència».\nEn el darrer tram del seu discurs va reivindicar la necessitat que preservem el mar i es va referir a la dramàtica situació que viuen els refugiats que moren intentant travessar-lo. «Vull una Mediterrània que reparteixi esperances, no que sigui la tomba dels somnis». Per això, el seu darrer missatge va estar carregat de vida i sentiments positius, reivindicant el fet de ser blanenc: «Vull que Blanes sigui per a tothom el que ha sigut sempre per a mi quan creixia: un petit paradís».\n«Moltes de les coses que han definit com soc van començar aquí, a Blanes». Estiu


100 anys de vocació transformadora - Arquebisbat de Barcelona\n100 anys de vocació transformadora\nLa Institució Teresiana celebra el centenari de l'arribada de l'associació a Catalunya seguint la convicció del fundador, Sant Pedro Poveda\n14 Gener, 2019 -\nEls membres de la Institució Teresiana de Catalunya es van reunir aquest 11 de gener per celebrar els cent anys de l’arribada de l’associació al territori català. Tal com van dir a l’inici els presidents de les Associacions de la Institució Teresiana, Pilar Álvarez i Xavier Toda, celebraven la “vida”. És a dir, “tants i tants fets de vida, generació rere generació, que han assegurat la continuïtat fins avui”. Alhora, 100 anys, que són resultat d’un compromís per tal que la vocació transformadora social i eclesial del fundador, Sant Pedro Poveda, continuï fent-se present.\nL’auditori del Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB) va quedar abarrotat pels assistents, vinguts de diferents parts del territori. Era tal l’èxit de convocatòria que alguns van haver de presenciar l’acte des de les escales. Entre les personalitats, hi havia l’arquebisbe de Barcelona, el Card. Joan Josep Omella, que va acudir acompanyat del bisbe Mons. Antoni Vadell. També, hi havia el president de la Unió de Religiosos de Catalunya (URC), el Pare Màxim Muñoz, així com, el director d’Afers Religiosos de la Generalitat, Marcelí Joan. No podia faltar tampoc, la directora de la institució a Espanya, Camino Cañon.\nUn estil singular\nCultura, educació, realitat social, comunitat… són alguns dels conceptes que es van recalcar durant les intervencions de les ponents, convidades a l’acte. La primera, Margarita Bartolomé, catedràtica de pedagogia de la Universitat de Barcelona (UB), va exposar a partir d’una retrospectiva, el tema: Una Acadèmia singular: un estil de vida i de presència. A partir de la seva intervenció, va exposar què tenia de propi la institució des del seus inicis. En aquest sentit, va mencionar “un estil de formació únic, lluny dels sistemes avorrits d’aprenentatge, inspirat amb l’alegria de Poveda present a les acadèmies i als centres de la institució i amb una voluntat arrelada als nous temps”. “Era un sistema que respirava la realitat fora dels camps – deia Bartolomé- una nova manera d’aprendre, des del personal, però obrint nous estímuls a la realitat social”. “Un ambient humà que obria les portes al diàleg i al canvi d’impressions”.\nVa ser gràcies a aquest sistema innovador, que la Institució va arrelar en la Catalunya d’aquell temps, “moderna i oberta a l’educació”. També fent vida i xarxa amb la societat catalana. “D’aquesta manera -continuava Margarita- la Institució s’ha mantingut fins avui dia amb línies que han il·luminat la presència posterior”. Línies esbossades pel “dinamisme teresià, l’humanisme cristià i la renovació pedagògica que fan possible adequar-se i contestar els nous temps”.\nEmmarcat en les paraules de Margarita Bartolomé, es va exposar el tema Una comunitat educativa amb vocació transformadora, de la mà de Ma. Dolores Valencia. Des de la seva experiència com educadora a l’Escola Arrels, creada el 1959, va explicar com el professorat compartia una mateixa vocació basada en “la veritat, un lideratge compartit amb creativitat i il·lusió”. És a dir, una “vocació transformadora que, no és un afegit sinó una manera de fer”, va assegurar Valencia. També, d’acord amb la missió de St. Pedro Poveda i la Institució Teresiana, un procés educatiu que segueix la pedagogia de la proximitat i en el diàleg “fe-ciència-cultura”. Una vocació “capaç d’anar més enllà del jo propi i que forma un univers social des de l’amor”. Recalcant el concepte, “una manera de fer i ser que respon a l’imperatiu de la dignitat i drets humans”.\nVa cloure la intervenció resumint la voluntat transformadora del fundador. En les paraules del mateix Poveda, va dir: “El que brilla, brilla i brillarà sempre és la vocació. Doneu-me una vocació i jo us donaré una escola, un mètode i una pedagogia”.\nDe les conviccions a l’Horitzó\nEn tercer lloc, Carmina Gómez va exposar L’horitzó d’una Acció Socio- Cultural. Concretament, va destacar com la Institució Teresiana ve marcada per una missió basada en els pilars: diàleg, fe i cultura. En aquest sentit, Gómez va fer una exposició de les diferents característiques que defineixen l’acció.\nUna acció orientada cap a la maduració de la persona i el desenvolupament dels grups socials, des de joves com adults. Un mètode marcat en el “saber fer amb els altres” i subjecte pel trípode: responsabilitat, llibertat i creativitat. La ponent va deixar anar un ventall de valors representats com els fruits d’un arbre. D’una banda, el tronc ben establert, que representa les conviccions cristianes i en segon lloc, com d’aquest neix aquesta acció, que dóna peu a un horitzó.\nAl final de l’acte, la directora de la institució, Camino Cañón va intervenir i va agrair la presència de tots els assistents. Va fer una crida per pensar en l’antropologia. Així, va convidar a pensar què vol dir ser humà, recordant el compromís en les vides humanes de Poveda.\n“Aquest món d’avui és un repte per la Institució Teresiana,que vol acompanyar els joves a fer aquesta societat de futur i acompanyar les famílies”, va dir Cañón. “Desitgem que la crida del Papa Francesc per a la cultura de l’encontre la fem tots. Així tindrem un món més humà i fratern”.


IniciGraellaProgramesRadiotecaPodcastContactarQui som?\tCursos d'estiu emesos en Vox UJI Ràdio [ 2010 ]\nAnys disponibles :        Premeu aquesta icona per a reproduir la conferència.\n05-07-2010 01El futur dels diarisLa llarga vida dels diaris, encerts i errorsJosep Maria Casas�s12:15Casa Ciurana. Morella06-07-2010 02La reforma educativa, qu� hi ha del g�nere en el model de les compet�ncies?Feminisme, teoria cr�tica i models de les compet�nciesConsol Aguilar16:00LLotja del C�nem. Castell�\n05M�rqueting en l�nia present i futur empresarialAplicaci� de la tecnologia web 2.0 a l'estrat�gia empresarialSantiago Bonet12:30Autoritat Portuaria. Grau de Castell�\n06Cuinar en temps de crisisCuinar en temps de crisisLlu�s Ruiz10:30Palasiet. Benic�ssim\n07Creaci� de treball en temps de crisiPolit�ques d'ocupaci� i comunitats aut�nomesJoaquim Aparicio Tovar10:00LLotja del C�nem. Castell�\n1El futur dels diarisEls diaris despr�s de la crisi: nous models de negoci per a la premsa escritaAndreu Casero10:00Casa Ciurana. Morella07-07-2010 02La reforma educativa: qu� hi ha del g�nere en el model de les compet�ncies?G�nere i EEESTaula Redona12:00LLotja del C�nem\n03Mitjans de comunicaci�, desastres i trauma: informar sense danyar la poblaci�?The work of the journalist in disastersGavin Rees09:00Casa Cultura. Benic�ssim\n07Creaci� d'ocupaci� en temps de crisiIgualtat, conciliaci� vida familiar i laboral i ocupabilitat: la promoci� del col�lectiu femen�.Fernando de Vicente12:00LLotja del C�nem.\n07Creaci� d'ocupaci� en temps de crisiPolit�ques d'ocupaci� i comunitat aut�nomesJuan Jos� Barrera12:00LLotja del C�nem\n08Encreuament de camins. Viatges de cinema?Girar...un viatge a ritme de rockJos� Smith12:30Casa Cultura. Benic�ssim\n10Reptes i hibridacions discursives en la nova cultura visual digitalLa imatge i la representaci� de la complexitatJosep Maria Catal�17:00Casa Ciurana. Morella\n11El somni de arquitecte. Ru�nes, palaus, temples i gratacelsEmpire State: de sostre del m�n a icona cinematogr�ficaV�ctor M�nguez10:30Orange. Benic�ssim\n12Dissenyar institucions responsables. LDemocr�cia deliberativa i societat civilAdela Cortina10:30Palasiet. Benic�ssim08-07-2010 05M�rqueting en l�nia: present i futur empresarialEl fen�men de les xarxes socialsEstrella �lamo09:30Autoritat portuaria. Castell�\n09Humor i literaturaHumor gr�fic a la premsaEnric Aren�s10:00Orange. Benic�ssim\n09Humor i literaturaLa meua experi�ncia com a actorEmilio Guti�rrez Caba12:00Orange. Benic�ssim\n10Reptes i hibridacions discursives en la nova cultura visual digitalLa nova serialitat televisiva.Manuel Palacio18:30Casa Ciurana. Morella\n9Humor i literaturaLes novel�les humor�stiques de Jardiel PoncelaMarco Kunz12:00Orange. Benic�ssim09-07-2010 08Encreuament de camins. Espanyols al m�n.Carmen Dom�nguez12:30Casa Cultura. Benic�ssim12-07-2010 13Rep�blica, represi� i transici� postfranquistaContextualitzaci� hist�rica de la II Rep�blicaConcepci� Mir10:30Llotja del C�nem13-07-2010 13Rep�blica, represi� i transici� postfranquistaEls avatars de la sobirania espanyolaJoan Garc�s12:00Llotja del C�nem\n15Els residus s�lids com a font de mat�ries primeres i dEls residus s�lids i la seua gesti�Antonio Gallardo10:30Llotja del C�nem\n16Seguretat aliment�ria i desenvolupament sostenibleAjuda oficial al desenvolupament i agriculturaCarmen Lahoz12:00Orange. Benic�ssim14-07-2010 15Els residus s�lids com a font de mat�ries primeres i dGesti� i reciclatge de medicamentsJuan Carlos Mampaso17:15Llotja del C�nem\n17Com s'apr�n i com s'ensenya l'angl�s en contextos multiling�esIntroducci� preco� de l'angl�s a l'escola: experi�ncies d'aulaIsabel R�os10:30Casa Cultura Benic�ssim\n18La batalla de Llevant a la Guerra Civil espanyola: una vict�ria oblidadaLa batalla de Llevant i l'eix mediterraniJosep Miguel Santacreu17:00Orange. Benic�ssim\n20Innovaci� i finan�ament de medicaments i de tecnologies sanit�riesImpacte econ�mic de la innovaci� m�dicaVicent Orts12:45El Palasiet. Benic�ssim15-07-2010 16Seguretat aliment�ria i desenvolupament sostenibleDesenvolupament territorial i recursos naturalsErnesto Ruiz12:00Orange. Benic�ssim\n17Com s'apr�n i com s'ensenya l'angl�s en contextos multiling�esCom es pot millorar l'adquisici� de l'angl�s. Un enfocament multiling�ePilar Safont10:30Casa Cultura Benic�ssim\n18La batalla de Llevant a la Guerra Civil espanyola: una vict�ria oblidadaL'estrat�gia militar dels dos b�ndols i el tra�at de la l�nia XYZEladi Mainar10:00Orange. Benic�ssim\n19Videoclips: entre la m�sica i la videocreaci�Panorama actual del videoclipLoic Portier12:00Bonaire. Benic�ssim\n20Innovaci� i finan�ament de medicaments i tecnologies sanit�riesUtilitzaci� dels AVAC en les avaluacions econ�miques de les tecnologies sanit�ries a EspanyaSilvia Paz09:30Hotel El Palasiet. Benic�ssim\n20Innovaci� i finan�ament de medicaments i de tecnologies sanit�riesAvan�os en el mesurament de la qualitat de vida relacionada amb la salutLuis Prieto10:30El Palasiet. Benic�ssim\n20Innovaci� i finan�ament de medicaments i de tecnologies sanit�riesUtilitzaci� dels AVAC en les avaluacions econ�miques de les tecnologies sanit�ries a EspanyaSilvia Paz9:30El Palasiet. Benic�ssim16-07-2010 19Videoclips: entre la m�sica i la videocreaci�El videoclip com a obra d'artJuan Pablo Echeverri12:00Bonaire. Benic�ssim20-07-2010 21Cuitats m�s sostenibles: rehabilitaci�, competitivitat i cohesi� socialCicle expansiu i rehabilitaci�. Ensenyaments per al futur.Paloma Taltavull12:30LLotja del C�nem. Castell� de la Plana\n21Ciutats m�s sostenibles: rehabilitaci�, competitivitat i cohesi� socialUn cas concret de rehabilitaci�: La LLotja del C�nem.Juan Miguel del Rey13:30LLotja del C�nem. Castell� de la Plana\n22Els rius i les rambles com a recursos educatius i ambientals al medi ruralBases d'educaci� i sensibilitzaci� ambiental.Leonor Lape�a10:30Edifici Hucha Castell�\n22Els rius i les rambles com a recursos educatius i ambientals al medi ruralLes rambles, un paradigma d' hidrosistema mediterraniJoan F. Mateu11:00Edifici Hucha Castell�21-07-2010 21Ciutats m�s sostenibles: rehabilitaci�, competitivitat i cohesi� socialUrbanisme en el segle XXIAlfonso Vegara09:00LLotja del C�nem. Castell� de la Plana\n21Ciutats m�s sostenibles: rehabilitaci�, competitivitat i cohesi� socialCiutats amb I+D+iJoan Trullen Thomas11:00Llotja del C�nem\n23Energies renovables, present i futurEnergia solarFrancisco Fabregat10:10Orange. Benic�ssim23-07-2010 23Energies renovables, present i futurPerspectives de futur de les energies renovables a la Comunitat ValencianaEnrique Belenguer10:00Orange. Benic�ssim


Model 15 - Federico García Lorca\nESPANYA. Emissions ATMs tèrmics 1998 T15 (23)\nFEDERICO GARCÍA LORCA. LA BARRACA\nValors / Sèrie : 1 a 9999 Pts / Sèrie: 23 (25)-35-70 Pts\nFederico García Lorca va néixer el 5 de juny de 1898 a Fuente Vaqueros (Granada). Als 11 anys es trasllada amb la seva família a viure a Granada, on estudia piano, el batxillerat i les carreres de Dret i Filosofia i Lletres.\nEl 1919 es trasllada a Madrid per continuar els seus estudis i s'allotja a la famosa Residència d'estudiants, on es troba amb un grup d'intel.lectuals que destacaren pel seu avantguardisme en les distintes disciplines artístiques ; Luís Buñuel, Salvador Dalí i Pepín Bello, entre d'altres, són alguns dels noms més significatius del moment. La seva passió per la literatura queda palesa ben aviat en les nombroses obres publicades i en l'èxit que comportaren entre el públic. Lorca fou amic de Manuel de Falla, amb qui va participar, el 1922, en la organització del festival de Cante Jondo de Granada, i serà Falla qui l'orienti en la música i les lletres que emprarà en el Poema de Cante Jondo.\nEl 1929 Lorca viatja als Estats Units acompanyant al polític Fernando de los Ríos, i allí escriu el famós llibre Poeta en Nueva York. Posteriorment es trasllada a Cuba, on pronuncia vàries conferències i recitals de poesia que li atorguen un èxit desbordant. A Cuba escriu El público i Así que pasen cinco años. En proclamar-se la II República García Lorca s'identifica culturalment amb ella i se li encarrega la direcció de "La Barraca", teatre universitari ambulant quina missió era portar les obres clàssiques pels pobles i ciutats.\nEntre la seva extensa obra lírica no es pot oblidar el Romancero gitano i Llanto por la muerte de Ignacio Sánchez Mejía, inspirat en la mort de qui va ser gran torer i amic. Entre la seva obra teatral cal anomenar Bodas de sangre, Yerma, La casa de Bernarda Alba i Doña Rosita la soltera, entre d'altres.\nLa Guerra Civil el va sorprendre a Granada i una matinada del mes d'agost de 1936, García Lorca morí assassinat.\nFont d'informació : Informatiu 15/98 Servicio Filatélico\nAltres emissions filatèliques relacionades ...\nTambé la filatèlia espanyola commemorà el 1.998 el centenari del naixement de l'espanyol més universal de les lletres contemporànies, amb la emissió d'un segell (Edifil 3549 / Yv. 3122 / Michel 3388) i una Tarja del Correu.\nLa Tarja està prefranquejada amb el propi segell; s'han editat 5.000 Targes de valor A (nacional) i número de catàleg (80-2).\nAmb anterioritat també d'altres emissions de segells recullen la figura i l'obra d'aquest escriptor, com la sèrie EUROPA-CEPT de 1980 (Edifil 2568 / Yv. 2214 / Michel 2460).\na ESPANYA Els ATMs TÈRMICS Emissions 1998\nTots els drets reservats. Pàgina creada el 1999. Darrera actualització: 17.08.04


El finançament dels partits | El Pou\nper Carles Claret , 25 d'octubre de 2015 a les 22:59 |\nAquesta setmana, els escorcolls a la seu de CDC i la Fundació CatDem han revifat el debat sobre el famós 3%, la corrupció en l’adjudicació d’obra pública i, en últim terme,el finançament tèrbol dels partits polítics i els artificis que ordeixen per greixar les estructures, engranar les maquinàries electorals i pagar els vicis i excessos d’algun càrrec.\nTots els grans partits que han tocat cuixa tenen o han tingut episodis obscurs. A Catalunya, la investigació en què s'està recreant la premsa espanyola és el “cas Petrum", tant o més escandalós que el "gürtel" —aquests dies també ha transcendit que Correa, la mà dreta de Bárcenas, també recaptava el 3% per al PP— o el de les ERO d'Andalusia, que empastifa del tot el PSOE.\nAbans de l'episodi a la seu de Convergència, concretament el cap de setmana passat, llegia a Nació Digital que l’ínclit Ramon Espadaler, la mà dreta de Duran i Lleida a les restes del naufragi d’Unió, admetia que el partit deu 14 milions d’euros que, deia textualment el secretari general,"costaran molt de tornar". Amb l’escissió de la militància i la fuga constant de càrrecs electes, i tant que costaran de tornar! Els números es fan ràpid. Si al referèndum del juny es van consultar 4.100 militants i la meitat ja han guillat, sent molt generosos, amb les quotes de les 2.050 persones la cosa es liquidaria pagant 6.800 eurets per cap. Una misèria.\nEl partit de Duran evidencia l’obtús sistema de finançament dels partits polítics i, al rerefons, els mètodes reprovables i matussers que empren per pagar les misses (en el cas d’Unió el terme no podria ser més encertat), les seus, la propaganda, els assessors, els pins, les corbates i el marxandatge divers. Ara que, amb sinceritat, Unió no em fan patir gens.Tot i la fugida de poltrones (potser per no haver de pagar els 7.000 eurets) segur que troben algun "pagano" que saldi el deute contret si l’enèsima llista del "cerillo" a Madrid naufraga a les aigües del Manzanares.\nBen a prop en deutes crediticis hi ha Iniciativa per Catalunya. La formació va reconèixer un deute de12,9 milions d’euros amb diverses entitats bancàries. En el seu moment, l'admissió pública d'aquest forat va inaugurar el seu "portal de la transparència" a la xarxa, una manera que tenen els partits per airejar els comptes. A dia d’avui, l’enllaç a internet està trencat —potser tant com el partit després del 27-S i les conseqüències de la nefasta submissió a Podemos.\nAra que, el cas més misteriós i que no acaba d'aflorar és el de Ciutadans. La tresoreria del partit no és massa clara i les xifres que publiquen al seu web no acaben de quadrar. Pel que sembla, el seguici d’Albert Rivera s’ha especialitzat en burlar el Tribunal de Comptes, l’organisme que ha d’auditar i validar els números de les formacions polítiques.\nSegons revela Carlos Delgado Pulido, president d’Unión por Leganés i de la Confederació Nacional d’Agrupacions Polítiques Independents al llibre “"Albert Rivera es un lagarto de V”, Ciutadans orbita en una estructura que abraça tres fundacions que queden entortolligades i emmascaren un finançament fosc. Delgado, víctima de l’afany expansionista de la marca C’s a tot l’estat després de sumar les sigles de la formació Tercera Vía a les llistes que controla Rivera, parla d'injeccions de diners d'empreses de l’IBEX, de l’Opus Dei o d’altres ressorts relacionats amb l’extrema dreta.\nPrecisament el Tribunal de Comptes feia públic un informe que indicava queles 28 formacions polítiques de l’estat amb representació institucional tenien contrets crèdits amb els bancs per un total de 205,7 milions d'euros l'any 2013. Encapçalen el rànquing el PP (amb 40,5 milions) i el PSOE (amb 64,5 milions). Abans de la seva escissió, els partits CDC i Unió i la federació CiU acaparaven la major part de l'endeutament dels partits catalans amb els bancs: en concret, 30,7 milions d'euros. Els seguien el PSC, amb 13,5 milions, i la citada ICV.\nLes conseqüències dels judicis per casos de finançament il·legal han estat el descens en picat de les donacions a les fundacions dels partits que s'han substituït per part dels salaris dels càrrecs electes. Però aquesta solució, vàlida per a formacions com la CUP o ERC, no cobreix els costos de les macroestructures dels grans partits.\nAl capdavall, doncs, la conclusió és que cal trobar una solució que capgiri les dinàmiques en la gestió dels recursos econòmics dels partits i, ja de passada, de la manera de fer política. L'evolució més lògica seria la de fer públics del tot els comptes i, perquè no hi hagi malentesos, també fer públiques totes les donacions que reben i explicitar d'on provenen.\nArribaríem, així, a un model proper al dels Estats Units, en el qual tant polítics com militants de base treballen a peu de carrer per obtenir rèdits de dos tipus. Primerament,el suport polític, el probable vot dels ciutadans a les eleccions i les opinions de primera mà que poden palesar en les línies dels programes. I, segonament, recollir donacions tant de particulars com d'empreses, institucions i lobbys per finançar que apareixen en llistats públics que tothom pot consultar.\nNaturalment, aquella democràcia i el sistema polític nord-americà no són els de la vella Europa, però,com a mínim, la manera de recaptar recursos és més diàfana i les coses queden clares. El model social i econòmic tampoc s'assembla gens ni mica al nostre, però obliga el polític a treballar per presentar idees i solucions atractives que convencin si vol guanyar les eleccions.\nOpinió, cdc, partits, política


Els 2 MILLORS HOTELS a Commezzadura amb ofertes i HOTELS BARATS\nTroba les millors ofertes a Commezzadura\nELS MILLORS HOTELS A Commezzadura\nEls 9 llocs imprescindibles a Commezzadura\nCommezzadura és un municipi italià de la província de Trento, comarca de Trentino-Alto Adige ; format per cinc localitats: Almazzago, Deggiano, Mastellina, Magriago i Piano, que eren districtes independents i a partir de 1927 es van agrupar.\nÉs un municipi amb una gran riquesa natural, cultural i històrica, la qual cosa s'evidencia en els seus paisatges de muntanya , en els seus nombrosos edificis antics, fonts i esglésies. En Commezzadura trobaràs un entorn ideal per als teus dies d'oci, amb diverses activitats a l'aire lliure i recreatives, estacions d'esquí , nuclis artesanals, parc, pista de bàsquet i bowling.\nCommezzadura compta amb atraccions com la Església de Sant Rocco , bonic edifici en un entorn de muntanya amb encant; Telefèrics a Folgarida Marilleva un paradís per a la neu, ideal per a la diversió en família Parc de bicicletes Val di Sole , on té lloc el Circuit de Copa del Món.\nEl gastronomia Commezzadura es basa en els productes típics de la terra i el mar, vins, carns, peixos, embotits, dolços i olis. En els seus restaurants et delectarà amb les seves receptes tradicionals i exquisides.\nPrepara't per conèixer el 9 llocs imprescindibles a Commezzadura .\nVisita a l'Església de Sant Rocco\nUs recomanem que visiteu el Església de Sant Rocco , situat a la localitat de Almazzago , a Commezzadura. És una estructura del segle XVI que va ser destruïda per un incendi en 1. 822 i reconstruït entre 1. 845 i 1. 846. Un cop hagueu arribat, estareu encantats d'apreciar aquesta petita i preciosa església, en un entorn de muntanya amb encant. Es pot admirar un edifici amb façana a dues aigües, tancat entre dues pilastres colossals, nombroses obertures i una torre amb coberta octogonal. T'estàs apuntant? És interessant..\nEls Telefèrics Folgarida Marilleva: Diversió en família\nVine a viure noves aventures en el Cotxes de cable Marilleva , al costat de Commezzadura. És un ideal estació d'esquí per família diversió, on serà rebut per la guineu Snowy, la mascota local. Disposaran d'amplis parcs infantils, tres familiars parcs i una sèrie de comoditats, però sobretot és un lloc de somni, on es pot practicar l'esquí, surf de neu i freestyl , amb 60 quilos de òmetres de recorregut, 25 remuntadors i 36 pistes, amb diferents nivells de dificultat.\nEl Parc Bici Val di Sole: Circuit Copa del Món\nPrepara la teva bicicleta de muntanya i anar a la Parc de bicicletes Val di Sole en Daolasa , Commezzadura. És un paradís de descens que ha tres camins de diferents longituds, aptes per a tots els nivells de preparació i amb els seus respectius ascensors per arribar als punts de sortida, des d'on baixaràs per la muntanya i viuràs l'estiu més emocionant. I si ets un motociclista arriscat, podràs recórrer les inclemències Serp negre track, el famós Copa del Món circuit. Anima't! No et penediràs.\nRafting en ones extremes Val di Sole: Esports, Natura i Relaxació\nA prop de Commezzadura trobaràs Rafting en ones extremes Val di Sole , on es pot practicar esports extrems com ràfting, hidrospeed, tarzaning, barranquisme, piragüisme, trekking, vies ferrades i BTT. A més, et meravellaràs amb la impressionant Massís de Brenta i tindràs una zona de pícnic ben equipada, pizzeria amb bar, parc infantil amb inflables, recorregut de cordes acrobàtiques, carpes amb taules de pícnic i lt; /fort > , zona de relax a la vora del riu Noce i granja de contacte, on els més petits tindran una experiència directa amb el món animal.\nEsglésia de Santa Àgata, arquitectura romànica i gòtica\nEl segle XIII Església de Santa Àgata va ser nomenada capella parroquial de Mestriago , un poble de Commezzadura després de la Primera Guerra Mundial . Durant la vostra estada us meravellareu amb la seva bella arquitectura, que combina el Romànic i Gòtic estils d'una sola nau, presbiteri i absis enriquits amb pintures de Giovanni i Battista Baschenis . També es pot veure un mural del segle XIII, una estàtua de fusta policromada del segle XV de la Santa i un gran nombre de pintures.\nExperiència inoblidable a la Cascada de Pison\nSi t'agrada recrear a l'aire lliure i enmig de la natura, dirigeix-te a la Cascada de Pisons , en el Congost de Val Meledrio , a prop de Commezzadura. En aquest lloc no hi ha marge per a l'avorriment, prendreu un emocionant recorregut d'uns 15 minuts fins al mirador, on podreu admirar l'enlluernadora cascada, amb una alçada aproximada de 30 metres. També podeu gaudir de la cascada més interessant i encantadora d'11 metres, o baixar a relaxar-vos amb la melodia del riu i el bosc verd. Vostè està en ell? És genial..\nEsglésia de Sant Giuseppe: Formidable edifici del segle XVII\nLes capelles són un punt clau per als turistes, per la qual cosa us convidem a Església de Sant Giuseppe , construït al segle XVII i situat al centre central de Piano , un poble de Commezzadura. Allà tindreu l'oportunitat d'apreciar un formidable edifici amb un porxo cobert per dos frontons, una façana a dues aigües i, al costat sud, us sorprendrà veure el campanar de principis del segle XX, amb una esvelta agulla octogonal que completa el seu disseny.\nLa Casa Guardi, Residència senyorial Renaixentista\nVine a veure Casa Guardi a Mastellina , poble de Commezzadura. Va ser la residència de la Família Guardi i lloc on Doménico, el pare dels pintors Gian Antonio , Francesco i Nicoló va ser nascuts. Estaràs impressionat amb aquest monument patrimonial de la Província de Trento, on podràs admirar un Renaixement tardà façana, portal de pedra grisa amb arc de mig punt, finestres amb arquitrava i fresc votiu amb la figura de la Mare de Déu i el Ni ño.\nGaudiu de la Gastronomia de Commezzadura\nEl gastronomia de Commezzadura es basa en els productes típics de la terra i del mar, vins, carns, peixos, embotits, dolços i olis. En els seus restaurants gaudiràs de plats típics, condimentats amb olis amb DOP , com barbacoa rostida a la brasa o cuita en aigua, luganegas fumats, polenta acompanyada de carn o peix, i molts més. També es poden degustar licors i infusions o els seus excel·lents vins amb DOC; així com la seva deliciosa postres fet amb pomes amb DOP. T'esperem! Val la pena.\nReserva hotels a Commezzadura


Solà Clàssic: vinyes ecològiques més enllà de la tradició | ets el que menges\nAvui ens acostem al Priorat, la terra de la llicorella i els pendents pedregosos, dels petits nuclis agraris i sobretot de la llarga tradició vitivinícola. Coneixerem una família pagesa que està fent, amb tota la passió del món, un vi de primeríssima qualitat ja reconegut i puntuat per Parker.\n15 de gener 2014 | Actualitzat el 27 de gener 2014 per Neus Monllor\nEn Toni ens rep molt amablement a casa seva, al poble de Bellmunt del Priorat (Priorat). Educador social i fill del món, és una persona nouvinguda al sector agrari. Va conèixer la seva dona, la Teresa, a la Universitat, i allà, gairebé sense adonar-se’n, va ser quan va començar la seva relació amb el camp.\nEns dirigim cap al Mas Hereu, un dels més grans i antics de la comarca. L’edifici principal data de 1777, però hi ha registres històrics que remunten el conreu de vinya al segle xii , quan els monjos cartoixans de l’Ordre de Sant Bru es van instal·lar a la zona per iniciar-ne el conreu.\nEl que avui trobem quan contemplem els camps és una imatge harmònica entre la tradició i la modernitat. La família Solà Clàssic ha fet el pas de certificar els seus camps sota els criteris de la producció agrària ecològica. Així que trobem ceps de garnatxa peluda i carinyena que creixen entrelligats i amalgamats amb tota la força de la natura. Ens envolten uns camps fidels a la geografia del lloc que ens delectaran amb uns vins plens de coratge i vitalitat. “El nostre vi és un reflex del que ha estat i encara és aquest racó de món. Un mar de contrastos… un indret que no deixa de sorprendre’ns”.\n“Aquestes terres són plenes d’història, se’n sent l’olor a la terra quan t’hi acostes i es respira en l’ambient cada matí… és una meravella!”.\nLa família Barceló es dedica en cos i ànima a reinventar-se constantment. Sempre han tingut ganes de mirar més enllà de les seves vinyes per poder visualitzar un futur digne per a ells i pels que vindran. Tant és així que decideixen apostar pel seu propi vi, per construir un celler nou, per treballar de valent amb un enòleg que entén el projecte i que el comparteix, en definitiva, per elaborar un vi ecològic espectacular. Són pioners a obrir al públic una de les primeres cases d’agroturisme de la comarca, pas que els permet complementar la renda agrària i diversificar la seva activitat principal.\nEl futur de Solà Clàssic està marcat per l’empenta que els caracteritza. Tenen projectes nous al cap, com restaurar el Mas Hereu o adequar el celler que tenen a Bellmunt del Priorat per fer-hi tastos guiats i turisme enològic. Són 100% optimistes, creuen en la feina del camp i en les oportunitats que la societat del segle xxi els ofereix per tirar endavant. “Tenim ganes que això funcioni, d’oferir a la gent una experiència única i inoblidable, cuidem al detall el que oferim per així anar creant el nostre públic; n’hi ha per estar content!”\nEls vins de Solà Clàssic els trobareu a Bellmunt del Priorat, on també podreu fer una visita guiada per l’explotació i allotjar-vos a la casa rural. Si hi contacteu directament us enviaran les caixes allà on els digueu. També els podeu trobar a diverses botigues especialitzades arreu de Catalunya, als restaurants que els han descobert i a fires com la de Slow Food de Lleida.\nPer a més informació: www.solaclassic.com\nProjectes actius en una comarca tranquil·la\nEl Priorat és un dels racons del món on es pot tenir la sensació que el temps s’atura. Quan camines de poble en poble, travessant petits i camps abruptes, observant el paisatge agrari que defineixen i respirant la màgia de ser lluny de tot, és quan comences a entendre el perquè de la comarca.\nLa seva gent sempre diu que emprèn “projectes arrelats a la natura que els fa créixer”. El Priorat és una capsa de sorpreses i així ho mostren les diferents iniciatives locals, que l’han situada com un dels espais més autèntics i emblemàtics del territori català. Els que l’han viscuda des de petits lluiten per continuar mantenint el caràcter viu, actiu i únic que la caracteritzen.\nL’activitat agrària ha estat sempre present. Avui es troba condicionada per les dinàmiques de mercat, que, diuen, la fan menys competitiva. Però llavors és quan la gent que se l’estima aixeca la mirada i construeix il·lusions noves que mantinguin la tradició agrària adaptada als temps d’ara. Així han desenvolupat un turisme de natura i cultura extraordinari, un atractiu vitivinícola de primer ordre i una marca de qualitat que els posiciona dins del mapa dels espais rurals de futur. Tot un món per descobrir!


Romeva serà candidat al Senat en les eleccions del 28A\n12/03/2019 a les 13:45\nEsquerra Republicana de Catalunya (ERC) ha decidit situar l’exconseller Raül Romeva com a candidat al Senat en les eleccions generals del proper 28 d’abril, segons han confirmat fonts del partit republicà.\nRomeva es troba ara en presó preventiva a la presó de Soto del Real (Madrid) mentre es desenvolupa el judici de l’1-O al Tribunal Suprem.\nERC aposta així per situar els seus presos al capdavant de les candidatures per a les generals, després que la setmana passada anunciés que el president del partit, Oriol Junqueras, també en presó preventiva, encapçalarà la llista dels republicans al Congrés per Barcelona.\nLa mateixa pauta ha decidit seguir Junts per Catalunya (JxCat), que compta igualment amb els seus presos per liderar les llistes per al 28 A: Jordi Sànchez per Barcelona, Josep Rull per Tarragona i Jordi Turull per Lleida; Joaquim Forn, per la seua part, es presentarà com a alcaldable per Barcelona en els comicis del 26 de maig.


Inici » Reputació\t»\nUna de les cantarelles que, en els trenta anys que fa que em dedico a la comunicació corporativa, he escoltat més vegades, és aquella que diu “millor que esperem” o la variant “no, això encara no ho podem dir”. Malauradament, en la majoria d’ocasions en les quals s’aplica aquest criteri, algú altre assumeix el paper que hauríem...\nProbablement, estarem d’acord que com a societat tots som més exigents, menys tolerants i més militants que fa uns anys. Avui en dia, demanem a les empreses, institucions i organitzacions més transparència, més informació i més compromís amb tot allò que signifiqui proximitat, salut, medi ambient i implicació social. I no només ho demanem sinó que tenim el...\nNo ens cansem de repetir que una de les tendències que més estan canviant el món de la comunicació és el fet que les opinions de persones anònimes tenen més impacte en la reputació de les companyies que les dels portaveus oficials. Un exemple més d’això, són les recents declaracions de l’hostessa de vol Jamila Hardwick al programa de televisió Inside...\nEn pocs anys, el compromís social de les marques ha passat de ser un assumpte de reputació a ser una qüestió central de negoci. La crisi de 2008 no només va tenir conseqüències financeres per a les empreses, sinó que va canviar per complet la seva manera d’aproximar-se al consumidor, la seva manera de apropar-se als problemes socials i la seva capacitat per...


AAVV CAMP DE L'ARPA: d’abril 2011\nTALLER DE RECUINA\nInclos en la Iª Setmana per la Sostenibilitat i el Consum Responsable al Camp de l'Arpa, l'Associació de Veïns i Comerciants del Camp de l'Arpa hem organitzat tot un seguit d'activitats per a difondre els valors, la responsabilitat i l'educació en aspectes de cura amb el medi i l'entorn i un consum més adient a les necessitats del planeta.\nTallers, xerrades-debat, exposició o campanya de recomenacions per un consum més acurat, marquen les activitats d'aquesta primera edició.\nEL TALLER DE LA RECUINAamb la col·laboració de La Fàbrica del Sol, té per objectius; valorar les repercussions ambientals i socials de determinats productes, facilitar eines per a realitzar una compra responsable o fomentar els hàbits de consum per reduïr els residus generats a les nostres llars.\nL'acte en format de taller familiar interactiu, es durà a terme al local de LA FORMIGA MARTINENCA (Mallorca, 580) el proper DIVENDRES 06 DE MAIG a les 18.00h\nPublicado por AV CAMP DE L'ARPA en 15:44\nSANT JORDI: PRESENT I FUTUR\nEl dia 23 d'abril té una especial significació pels catalans i catalanes. És el dia del llibre i la rosa. Una diada familiar, singular i cultural a parts iguals.\nSi bé la rosa té el seu espai propi al llarg de l'any per a recordar l'amor, la tendresa o l'estima, el llibre sembla que, amb els temps que corren, hagi de cridar per la seva supervivència. El llibre electrònic guanya espais i adeptes.\nReivindiquem la lectura tradicional de tota la vida. Sortim als carrers per Sant Jordi i fem possible que el llibre de sempre mantingui viu l'esperit de la lectura i el descobriment d'històries, poemes, indrets, personatges i el caliu de passar pàgines de tacte aspre.\nPosem un llibre i una rosa a les nostres vides i compartim la tradició perque perduri.\nPublicado por AV CAMP DE L'ARPA en 5:57 Cap comentari:\nSANT JORDI: FOMENT DE LA LECTURA\nLa diada de Sant Jordi té al nostre país una significació molt especial, el llibre i la rosa són símbols de una jornada molt particular on la cultura té un protagonisme innegable.\nLa nostra entitat, en motiu de Sant Jordi va voler fomentar l'hàbit de la lectura entre els més menuts d'una particular manera; apropant el valor de les paraules escrites als llibres màgicament amb contes explicats.\nEl talent, la màgia, la dolçor de la veu i els seus pols èncantadors, LOLA L'ENCANTADORA DE CONTES, fou protagonista de la tarda del dia en que a l'escola celebràven Sant Jordi. Va traslladar els infants de les tres línies de preescolar del CEIP Antoni Balmanya contes meravellosos amb l'encisador i captivador estil d'apropar-nos els contes més diversos.\nAmb el pols del silenci va fer callar de repent un engrescat auditori ansiòs d'experimentar sensacions màgiques que només els contes o les persones que com la Lola, són capaces d'induïr-nos al mateix cor dels sesus relats, convertint-nos en protagonistes de les seves històries.\nEn aquesta ocasió, ben acompanyada pel mico Ximo, va captivar encara més un públic que sempre s'entrega il·lusionat per rebre una bona dosi de contes.\nPerò la major sorpresa de la tarda fou per ella mateixa al rebre de part dels infants diversos regals i una flor, símbol i obsequi d'agraïment a la tasca cultural que Lola fa des de fa temps pel foment de la lectura al barri.\nI com Lola ens diria; conte contat, conte acabat.\nPublicado por AV CAMP DE L'ARPA en 1:20\nTAULA RODONA MUNICIPALS 2011\nCom ja és habitual, organitzem amb motiu de la celebració de les properes eleccions municipals un debat en format taula rodona, entre diferents representants de les forces polítiques amb representació al districte de Sant Martí.\nL'acte tindrà lloc el proper dimarts 26 d'abril a les 19.30h al teatre de La Formiga Martinenca (c/Mallorca, 580) i serà moderat per Pepi Rafel, directora de la TV del Clot.\nFins ara, han confirmat la seva presència:\n* DAVID ESCUDÈ, veí del Camp de l'Arpa, candidat del PSC i primer secretari socialista a Sant Martí.\n* EDUARD FREIXEDES, en l'actualitat Regidor adscrit al Districte per la coalició CiU i candidat de nou en aquest comicis.\n* FRANCESC CARMONA, membre de l'equip de govern del Districte de Sant Martí i candidat per la coalició ecosocialista ICV-Verds_EUiA.\nConfiem però que totes les forces polítiques assistiran representades com ja ha succeït en les darreres ocasions que hem organitzat aquest tipus d'acte.\nQuin model de ciutat desitgen, les grans infraestructures de ciutat, la gestió d'espais i equipaments públics, la participació del teixit associacitiu i la seva relació amb l'administració, els barris de la ciutat o les inversions i projectes pel barri, marcaran de ben segur el tó del debat.\nPublicado por AV CAMP DE L'ARPA en 7:56\nXAVIER TRIAS A SANT MARTÍ\nEl passat dijous 14 d'abril vàrem assisitir convidats per CiU a la conferència sectorial del candidat i cap de llista de la coalició nacionalista a la ciutat de Barcelona, Xavier Trias, adreçada a les entitats del districte. L'acte organitzat a l'Orfeo Martinenc acollí en una sala plena, a unes 150 persones vingudes del ric espectre associatiu del districte.\nAmb una solemnitat quelcom excessiva, passaren per l'escenari de l'auditori deiverses persones, encapçalades pel regidor adscrit Eduard Freixedes qui, fèu acompanyar-se de tot l'equip de consellers i conselleres de la coalició durant el seu parlament.\nLa intervenció de Xavier Trias, la darrere de l'acte, va adreçar-se de manera ràpida en glosar la necessitat de canviar un model de ciutat i de gestió que segons va manifestar, ja ha tocat a la seva fi després de 32 anys de govern dels mateixos.\nLa feina i la formació vàren centrar bona part del discurs, tot i reconéixer que els ajuntaments tenen pocs elements per a treballar per a dignificar el treball i l'ocupació, va insistir en la necessitat de reconduïr determinades polítiques de foment del treball digne i per combatre la desocupació que viu el pais.\nAmb una contundència inusitada, va expressar el compromís de la seva coalició en modificar aspectes tan importants per una ciutat com la gestió del sòl públic, els equipaments o les relacions entre el món associatiu i l'administració. En aquest sentit, expressà de forma taxativa el compromís a derogar l'actual política de subvencions públiques a les entitats que organitzen activitats socials, substituint aquestes per programes marc de durada concreta. Segons anuncià, de guanyar el govern de la ciutat caldrà un nou marc de relacions i compromisos entre el món associatiu i l'Ajuntament.\nLa reorganització de l'urbanisme, la seguretat i la prevenció, l'aprofitament de l'espai públic o les prioritats d'inversió centraran, sense concretar ni definir quin serà aquest nou estil de governar la ciutat, els eixos vertebradors de la intervenció del candidat convergent.\nTanmateix plantejà el rebuitg a que el consistori inverteixi en aspectes que considera prescindibles i que, segons qualificà no han de ser a l'agenda de la gestió d'una ciutat, des de restaurants, zoos marítims a parcs d'actraccions.\nTrias va aprofitar per a defensar un nou cicle per les places d'escola bressol, de les que considera cal plantejar-ne un nou model que passi, necessariament per concertar-les en lloc de recórrer com han fet a la nostra ciutat, els diferents governs socialistes, al finançamanet públic i a la creació de places, tenint en compte que aquesta tasca, hauria de ser competència exclusiva del Govern de la Generalitat. Aquest és un element que defineix de manera clara l'aposta o no per un ensenyament públic i que evidència els interessos i prioritats de les diferents forces polítiques cap un o altre model.\nL'acte va concloure amb una copa de cava i un petit refrigeri per els assistents.\nAgraïm el convit a CiU tot i que haguéssim volgut sentir més polítiques concretes i un més detallat desplegament dels projectes i idees que la coalició té pels nostres barris.\nPublicado por AV CAMP DE L'ARPA en 0:05


Pregunta: Què és un robot forex i una moneda criptogràfica Binrobot-lady.com?\nResposta: Binrobot-lady.com és un robot forex que ofereix el comerç automàtic i els senyals en línia directament al navegador. En mode automàtic, s'obren operacions a l'oficina del corredor, sincronitzades amb el robot.\nPregunta: Fa Binrobot-lady.com comerciants dels Estats Units?\nPregunta: On puc veure els resultats de les transaccions, oberta Binrobot-lady.com?\nResposta: Pot seguir els resultats de les transaccions a la pestanya "Històric de transaccions" en el seu compte de broker.\nPregunta: El robot forex és legal Binrobot-lady.com?\nResposta: Certament, Binrobot-lady.com - és un programa legítim de comerç automatitzat directament en el navegador de l'ordinador. El robot funciona només amb els corredors que tenen llicència CySEC\nPregunta: Quant és Binrobot-lady.com?\nResposta: Binrobot-lady.com - és un programa gratuït. Per descomptat, haurà d'obrir un compte real amb un dels broker que és compatible amb el robot. Només llavors podem prendre avantatge de tots els ajustos automàtics del programa.\nPregunta: Quin navegador he d'utilitzar per comerciar amb un robot forex?\nResposta: El robot és compatible amb tots els navegadors de Windows, Mac OS, Linux, Android, iPhone, i molts altres.\nPregunta: Hi ha una versió mòbil Binrobot-lady.com (per a tauletes i mòbils)?\nPregunta: Quin és el temps de caducitat ofereix robot Abi?\nResposta: A la configuració, podeu triar el temps de caducitat: transaccions a curt i mitjà termini a llarg termini. Podeu obtenir més informació sobre el temps de caducitat disponible a brokers opinions.\nPregunta: Per què no aprofitar tot el temps possible de caducitat?\nResposta: Diferents agents ofereixen diferents temps de termini.\nPregunta: Fa Binrobot-lady.com, quan no estic en línia?\nResposta: No, no ho és. Heu de tenir una connexió a Internet activa i obrir un navegador perquè el robot forex funcioni.\nPregunta: Com corredors prenen cites actius en línia?\nResposta: Totes les cites estan en línia per Reuters i l'algoritme incorporat a la plataforma de corredors.\nPregunta: Està prenent els comerciants del Regne Unit?\nPREGUNTES PER Robot oficina comercial\nPregunta: Com s'inicia el comerç automatitzat?\nResposta: Per començar, feu clic a l'enllaç per registre >>>. Ompli el formulari corresponent, per crear un compte gratuït. A continuació, omplir el dipòsit de l'agent seleccionat. L'últim pas és prémer el botó de comerç automatitzat.\nPregunta: Què ajustaments es poden fer a l'oficina del robot?\nResposta: Amb instruccions detallades sobre com configurar el robot Abi es pot trobar fent clic a l'enllaç AJUSTOS >>>\nEn la realització del dipòsit i la retirada GUANYS\nPregunta: Quina és la quantitat recomanada del dipòsit?\nResposta: La quantitat recomanada per al compliment de totes les regles de Manila i la gestió del risc 500 $ - $ 1000. Encara que pot començar amb qualsevol quantitat.\nPregunta: Què és els corredors de dipòsit mínim?\nResposta: $ 250 USD\nPregunta: Com puc retirar els guanys?\nResposta: Vostè pot retirar els guanys en qualsevol moment. Per a això, faci clic a la "guany de sortida" a l'oficina del robot. Després d'això, se li redirigeix als mitjans de sortida de pàgina al seu compte de broker. A continuació, haurà de seguir les instruccions per a la conclusió arribat al corredor.\nPREGUNTES SOBRE ELS AGENTS\nPregunta: Com puc escollir un corredor?\nResposta: Quan es registri a l'oficina del robot, se li oferirà una selecció dels corredors.\nPregunta: Què és un corredor de divises?\nResposta: Broker - és una empresa que posseeix i opera la plataforma de negociació. És en la plataforma de comerciant pot obrir les transaccions dels diferents actius.\nPregunta: Si ja tinc un compte amb un corredor de divises, puc triar un negoci automàtic amb Binrobot-lady.com?\nResposta: No, no ho és. El robot s'ha de sincronitzar amb el compte a l'agent. Per tant, només és adequat el registre del corredor que estava passant pel lloc del robot Abi.


INS La Llauna: Yana Boryshchuk, de 2n de Batxillerat, finalista del concurs del Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona\nYana Boryshchuk, de 2n de Batxillerat, finalista del concurs del Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona\nLa Yana Boryshchuk de 2n de batxillerat, amb el seu treball "L'aplicació de la PTC en l'estudi de les migracions", i tutorada pel Seminari de Ciències Naturals, va ser finalista del concurs del Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona. Aquest és l'escrit que vam rebre del Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona:\nEl divendres passat es va fer el lliurament de guardons del XI Premi PRBB i entre altres coses els que hi van assistir, així com tota la comunitat científica del PRBB, van poder veure una exposició de pòsters dels 25 treballs pre-seleccionats. El seu treball és un d’aquests 25 seleccionats i hem dissenyat un pòster mida A2 amb tota la informació del teu treball que formarà part de l’exposició de pòsters que, durant les properes setmanes, serà pública per a tothom a la plaça interior del PRBB.\nPublicat per Institut La Llauna a 8:19 a. m.\nEtiquetes de comentaris: Biologia, Ciències, Treball de Recerca


L'arquebisbe Osoro «entén» i dona suport a la vaga feminista del 8 de març - Diari de Girona\nL'arquebisbe Osoro «entén» i dona suport a la vaga feminista del 8 de març\nAssegura que fins i tot la Mare de Déu s'uniria a la lluita per defensar els drets de les dones\nEl cardenal arquebisbe de Madrid, Carlos Osoro, ha assegurat aquesta setmana que «entén» les dones que donaran suport a la vaga feminista del proper 8 de març, Dia Internacional de la Dona, per denunciar des de la bretxa salarial fins a la precarietat laboral, perquè considera que «han de defensar els seus drets» i es mostra convençut que «fins i tot la Mare de Déu ho faria».\n«Entenc, és clar, que les dones facin vaga el 8 de març. Cal defensar els seus drets. Ho faria també, ho fa també de fet, la Santíssima Mare de Déu», va indicar Osoro en declaracions als mitjans després de la presentació d'un llibre dijous passat a Madrid.\nSegons va defensar, «l'expressió màxima de la dignitat de la dona és a la Mare de Déu», perquè és «mare» i perquè «està sempre en els moments més necessaris de la vida de l'ésser humà», tal com va fer amb Jesucrist.\nDefensar la dignitat de la dona\nPer això, va indicar que no l'estranya que el papa Francesc marqui als bisbes de tot el món la direcció de defensar la dignitat de les dones perquè, en la seva opinió, no hi ha «més valor que el que dona el Senyor a la dona». «El més meravellós i el més gran relat, la valoració més preciosa que es pot fer de la dona, és a la Mare de Déu», va opinar Osoro.\nAixí ho va assegurar aquest dijous 1 de març l'arquebisbe de Madrid després de l'acte de presentació al ISEM Fashion Business School, del llibre En la tierra como en el cielo (RIALP), del periodista Álvaro Sánchez León, que explica a través de 45 entrevistes la vida del segon successor de Josepmaria Escrivá de Balaguer al capdavant de l'Opus Dei, Javier Echevarría (1932-2016).


M@RC - Molí Alt\nAdreça: Camí dels Molins C/ de Sant Lluc, les Pedreres.\nAquest és un dels exemples de molins que trobem en els marges de la riera de la Bisbal. La seva construcció es remunta a l'edat mitja, i la seva propietat estaria a mans del senyor de la vila o de l'autoritat religiosa, a qui els pagesos havien de pagar per a la seva utilització.\nTipus monument: Industrial. Molí\nDatació: Segle XIV.\nLocalització: En el nucli de les Pedreres, entre la zona urbana i el polígon industrial la Cometa I, en el marge de la riera de la Bisbal.\nLes restes del Molí Alt estan situades a l'extrem sud-oest del terme, al Camí dels Molins, que ressegueix el marge de la riera de la Bisbal que li subministrava l'aigua. Les restes originals conservades corresponen a les façanes d'un gran edifici quadrat de tres alçades i una gran planta baixa. Si bé els pisos superiors estaven molt deteriorats, a la planta baixa es conserva, en molt bon estat, la cambra de moles. És un gran espai de 6 per 10 m d'ample i una alçada de 5 m, que inicialment encara tindria unes dimensions majors. El material emprat en la seva construcció són els carreus ben treballats i encaixats, i defineixen en aquesta planta baixa una volta apuntada que arrenca directament dels murs, on de l'obra original es podia contemplar l'entrada un dels cacaus o turbines d'entrada. L'accés es realitza mitjançant dues portes d'arcs de mig punt definides per dovelles de pedra.\nA la façana nord es troba l'esplanada on es va situar la bassa del molí.\nLes notícies més antigues que es tenen del molí es remunten al segle XVI, si bé pel tipus de tècnica constructiva i les marques de picapedrer s'ha plantejat una datació del conjunt en el segle XIV. De fet, els paral·lels tipològics, tant a nivell de fàbrica com de dimensions, els trobem als Molins de la Vila de Montblanc, ben datats en el segle XIV.\nAl Pla d'Ordenació Urbanística està previst recuperar aquest element singular i identitari de la vila com un "node cívic estratègi" que revitalitzi aquest sector del municipi.\nCoordenades Geogràfiques G.G. (x,y): [41.234645],\t[1.533466]


La inversió en borsa és una alternativa per revaloritzar els diners que no es necessiten per a la vida diària. Es tracta d'aconseguir un rendiment molt més elevat que els altres productes que ofereixen bancs i caixes. Això sí, el risc és molt més elevat.\nDestinar una part dels estalvis a borsa no és sinònim d'especulació, perquè una inversió en determinats valors es pot mantenir durant molt anys, amb el cobrament recurrent dels dividends.\nEs pot invertir de manera directa, però el més recomanable és comptar amb l'assessorament de gent experta, a través de les empreses especialitzades.\nTambé es pot canalitzar l'entrada a borsa amb un fons d'inversió, que fins i tot es pot combinar amb una part de renda fixa, si es vol més seguretat.\nEls analistes consultats coincideixen en el fet que per invertir en borsa és molt important tenir present que els diners que s'hi inverteixen es poden perdre.\nLes vendes en descobert, que es van prohibir l'estiu passat i que fa poques setmanes s'han tornat a autoritzar, són un perill per a l'inversor poc experimentat. Un valor pot caure en un sol dia i perdre el que ha guanyat durant setmanes. Els grans fons especuladors internacionals dominen aquest món.\nL'extrema volatilitat dels mercats fa que cada cop hi hagi menys valors considerats refugi, que assegurin una revalorització sostinguda. Fins i tot el sector bancari, que tradicionalment era molt estable, ha rebut l'any passat i de moment també aquest 2012 el càstig més gran de la crisi del deute.