Barcelona, preparada per reutilitzar aigua per fer front a la sequera\nAigües de Barcelona està preparada per posar en marxa la seva depuradora, de les millors d'Europa\ndijous, 21 de desembre 2017 - 13:12h | Actualitzat a 23/12/2017 17:01h\nSi l'absència de pluges es manté, Catalunya podria entrar en alerta per sequera en el mes de març o abril. Un escenari que, segons Aigües de Barcelona, fa més necessari que mai apostar per la reutilització d'aigua regenerada per garantir el subministrament a l'àrea metropolitana de Barcelona. Una regeneració que es podria fer a la planta que Aigües de Barcelona va inaugurar l'any 2007 al Prat de Llobregat i que actualment funciona a l'1% de la seva capacitat tractant 60 milions de litres al mes quan podria tractar 300 milions al dia.\nAigua d'alta qualitat\nUna aigua d'alta qualitat que, entre altres usos, es podria retornar al riu Llobregat per ser tractada a la planta potabilitzadora de Sant Joan Despí. Javier Santos, cap de planta de la depuradora del Prat, apunta que el cost de la reutilització és de 10 cèntims per cada 1000 litres d'aigua, un preu tres cops inferior al de les dessaladores i que deixa sense arguments els que no hi aposten per motius econòmics.\nSi les administracions fan el pas endavant, en aquest cas l'ACA, la depuradora del Prat podria adequar les seves instal·lacions en 4 o cinc mesos per funcionar a ple rendiment amb una inversió de poc més de 300.000 euros.\nUna de les millors plantes de sanejament d'Europa\nLa depuradora que Aigües de Barcelona té al Prat de Llobregat és una de les plantes de sanejament més grans i modernes d'Europa amb una capacitat de tractament de més de 300.000 litres d'aigua al dia, l'equivalent a 100 piscines olímpiques.\nAquesta infraestructura tracta una part de les aigües que genera la ciutat de Barcelona (una quarta part), Sant Boi de Llobregat i Sant Just Desvern i la totalitat de les de Cornellà, el Prat de Llobregat, Esplugues de Llobregat, l'Hospitalet i Sant Joan Despí.\nUna infraestructura poc utilitzada\nDesprés de ser inaugurada l'any 2007 en un període de sequera, per decisió de les administracions l'estació regeneradora d'aigües residuals (ERA) amb què compta la depuradora del Prat mai ha funcionat a ple rendiment. De fet, ara com ara ho fa a menys d'un 1% de la seva capacitat tractant 60 milions de litres d'aigua al mes, dels que la majoria són abocats al mar.\nEn plena situació de prealerta per sequera i amb la previsió que la situació empitjori, els gestors de la depuradora creuen que ha arribat el moment d'apostar per la reutilització d'aigua regenerada per garantir, en cas que calgui, el subministrament d'aigua potable a l'àrea de Barcelona. En aquest sentit, recorden que els ciutadans de Barcelona i la seva àrea d'influència consumeixen uns 102 litres per persona i dia, un consum dels més responsables d'Europa, i que no seria just que s'arribés al punt de restringir-los el servei quan hi ha alternatives per evitar-ho.\nLa funció de la depuradora\nEntre molts altres usos, la principal funció de la planta de reutilització de la depuradora del Prat seria enviar aigua tractada Llobregat amunt fins a Molins de Rei per, posteriorment, ser captada per la planta potabilitzadora de Sant Joan Despí. L'aigua, de molta més qualitat que la del mateix riu, s'enviaria a través d'una canonada de 15 quilòmetres.\nA més, la planta, a través d'un tractament quaternari únic al món, també podria mantenir a ratlla la salinització dels aqüífers del Llobregat amb més de 100.000 milions de litres de capacitat injectant aigua de gran qualitat per evitar filtracions d'aigua de mar quan els nivells baixessin per l'alta demanda en períodes de sequera.


IniciinvestigadorIrene Figueroa Aguilar\n“Sóc biòloga especialitzada en biologia animal”\nEm dic Irene Figueroa Aguilar. Sóc biòloga especialitzada en biologia animal, amb un màster en ecologia terrestre. Actualment estic realitzant la tesi doctoral al CREAF sobre la marmota alpina al Pirineu, espècie amb la qual porto treballant des de l’any 2008.\nRecomana’ns un llibre, i un web de divulgació científica: el llibre és La Història més bella del món, de Hubert Reeves, Joël de Rosnay, Yves Coppens i Dominique Simonnet. La web del GROC (Grup de Recerca d’Opistobranquis de Catalunya) www.opistobranquis.org.\nRecomana’ns un museu o un centre divulgatiu: Museu de Ciències Naturals de Granollers.\nEl que m’agrada de fer recerca en ecologia animal és poder passar molt de temps al camp, observant i intentant entendre part del funcionament de la natura.\nA la meva discografia no hi falta en Bruce Springsteen.\nEl meu lloc preferit per perdre’m és al mar fent immersió.\nM’apassiona sortir a intentar observar fauna, perquè m’emociona la incertesa del que serem capaços de trobar.\nEl viatge que em va encantar va ser a la Selva d’Equador.\nUna resposta a “Irene Figueroa Aguilar”\ndimarts, 22 octubre 2019 at 10:41\nSóc la Vero, mestra d'infantil d'una escola de l'Empordà. Els nens de P4 I P5 han triat de nom de la classe Marmotes i estem fent projecte sobre aquests animals. En aquesta pàgina he trobat molta informació i dades ben interessants per treballar a la classe però m'agradaria saber si teniu més material per consultar i vídeos explicatius per podes ensenyar i aprendre més coses.\nSi teniu algun enllaç que creieu interessant o si coneixeu algun lloc per poder tenir més recursos us ho agrairia.\nPel que veig a la pàgina els articles s'han publicat fa uns anys i no sé qui ho porta actualment.\nRespondre a Vero Franco Cancel·la les respostes


1’5 m. – Avançat\nAmb l’arribada del bon temps, el número de ciclistes a les nostres carreteres augmenta considerablement com també augmenten el número d’incidències amb la resta d’usuaris per haber de compartir “espai”; molts conductors sembla que tenen dubtes en relació a com han d’avançar-los si hi ha línia contínua: seguretat o fluidessa?\nEn aquests casos prima la seguretat dels més vulnerables (ciclistes) per sobre d’altres ítems; però dit això, hauríem de procurar no entorpir de manera innecessària el trànsit; tot i que com norma general l’avançament amb línia contínua està prohibit, en els supòsits en què tinguem prou visibilitat i no existeixi cap risc, podrem envair (parcial o totalment) el sentit contrari per tal de avançar als ciclistes respectant així la distància lateral de seguretat (mínima) de 1’5 metres.\nI els ciclistes, a què estan obligats? A la carretera, el ciclista està obligat a circular el més a la dreta possible: pel voral si existeix, és “transitable i suficient”, o si no “per la part imprescindible de la calçada”, com estableix en RGC (art. 38 ). Poc més pot fer quan es avançat: evitar les possibles oscil·lacions si es presenten sots o grava a la via i es que en aquest tipus de maniobra “gairebé tot depèn del conductor”\nPotser el video és més aclaridor, mira-t-ho:


Khedira revela la cara oculta de Cristiano i Mourinho\nUn exjugador del Madrid revela la cara oculta de Cristiano i Mourinho\nJosé Mourinho i Cristiano Ronaldo, en arxiu | EFE\nSami Khedira ha parlat de la seva etapa al Reial Madrid\nLa dupla portuguesa Cristiano Ronaldo-José Mourinho va liderar el Reial Madrid entre 2010 i 2013, en una època en la qual els merengues les van passar magres, ja que el Futbol Club Barcelona de Pep Guardiola arrasava per tot arreu on passava. El conjunt blanc només va poder aixecar una Lliga, una Copa i una Supercopa durant aquesta etapa, i això que amb Florentino Pérez de nou a la presidència es van portar jugadors del nivell de Karim Benzema, Xabi Alonso, Kaká, Ángel di María, Mesut Özil o Luka Modric. Tot i això, aquesta època es recordarà com un gran fiasco per al Madrid i amb el mític 5-0 al Camp Nou com a símbol de la gran superioritat que el Barça va exercir sobre el conjunt merengue temporada rere temporada.\nL’anàlisi de Sami Khedira\nUn dels altres fitxatges d’aquella etapa va ser el migcampista alemany Sami Khedira, que aleshores es trobava en un moment molt incipient de la seva carrera. Ara ja té 34 anys i des d’aquesta maduresa futbolística ha analitzat a ESPN l’època de Mourinho-Cristiano al Santiago Bernabéu. El cert és que la combinació dels dos portuguesos no surt gaire ben parada. Ha parlat de l’entrenador de Setúbal com una persona que no va ser capaç de gestionar “un vestidor ple d’egos”, que finalment “es va perdre”, perquè “la gent estava farta”. Ha assegurat que el Barça els va passar pel damunt i que els va costar moltíssim conviure amb aquesta rivalitat: “Va ser massa a nivell personal”. Tot i això, Khedira es mostra honest i sincer i reconeix que “aquell Barça és un dels millors equips de la història del futbol”.\nCristiano Ronaldo, “insegur” i “egoista”\nPel que fa a la descripció concreta que fa de Cristiano Ronaldo, el migcampista alemany el titlla d’“insegur” i “egoista”. Admet que és un gran futbolista, però parla d’ell durant la seva època al Reial Madrid com a una persona a qui li faltava “trobar la seva personalitat”. Khedira i CR7 també han coincidit posteriorment a la Juventus de Torí i l’alemany afirma que “continua sent un egoista, però ara és un líder”.\nBarça Cristiano Ronaldo Futbol Futbol Club Barcelona José Mourinho Reial Madrid


Puigdemont fa llistes de periodistes - Notícies Comunicació - Notícies Comunicació - e-notícies\nComunicació · 28 de Setembre de 2020. 10:17h.\n"Hi una estratègia d'assetjament personal"\nL'expresident de la Generalitat i eurodiputat, Carles Puigdemont, explica en el seu llibre que fa "llistes de periodistes i dels mitjans que l'han criticat" i que "la premsa de l'Estat espanyol no és fiable i bona part de la de Catalunya tampoc". Així ho ha revelat la periodista Gemma Nierga durant l'entrevista que li ha fet al programa Cafè d'idees de La 2 i ha admès que aquestes afirmacions del líder de Junts per Catalunya "no m'ha agradat".\nPuigdemont ha exposat que "hi ha bons periodistes i mals periodistes" i, en aquest sentit, ha afegit que "hi ha gent que s'inventa coses". "Com que en tinc la prova, m'he dedicat a recollir les invencions que han fet d'un Carles Puigdemont que no existeix". Publiquen coses sabent que són mentida" ha reblat.\nEl president de JxCat ha denunciat que hi ha informacions que "afecten la meva vida privada". "Tinc un dossier guardat perquè potser algun dia m'agradarà fer una biografia en pla divertit d'un Puigdemont que no existeix".\n"Hi ha una estratègia d'assetjament personal, a mi i a la meva família" ha lamentat, i ha subratllat que "aquesta estratègia d'assetjament reforça la persecució de la que som víctimes per les nostres idees". "Si constantment hi ha autèntiques animalades, jo tinc el dret de defensar-me", ha al·legat.\nFinalment, Nierga li ha recordat dues frases del llibre sobre la "premsa de l'Estat" i de la de "bona part de Catalunya". "Ho dic pels fets. Jo llegeixo coses que m'arriben, es donen veracitat a alguns relats que no es corresponen amb la realitat i arribo a la conclusió que es fa per intentar que hi hagi una criminalització, fins i tot una deshumanització, d'una persona simplement per les seves idees", ha conclòs.\n"Tinc un dossier guardat"\nCarles Puigdemont, TVE, Catalunya, Estat espanyol


La Fira de Sant Lluc es modifica en rebuig a la resolució de la sentència - Garrotxa Digital\nLa Fira de Sant Lluc es modifica en rebuig a la resolució de la sentència\nOlot - Publicat a les 12.58\nComentaris tancats a La Fira de Sant Lluc es modifica en rebuig a la resolució de la sentència\nEls serveis municipals seran mínims demà amb motiu de la vaga convocada en rebuig a la sentència del procés. L’Ajuntament només mantindrà oberts la comissaria de la Policia Municipal, les llars d’infants amb un horari limitat i un punt de registre per a l’ingrés de documents. Les protestes per la sentència modificaran també la Fira de Sant Lluc.\nEl programa de la Fira de Sant Lluc es veurà alterat pel rebuig social a la sentència als líders del procés independentista. Les activitats previstes per demà divendres queden suspeses, també el concert de Pau Riba, que s’ajorna al 25 de gener. Pel que fa al cap de setmana de la fira, es deixaran de fer els actes de caràcter institucional, com la inauguració que s’havia previst amb la presència de la consellera, així com la visita d’autoritats.\nLes mesures coincideixen amb la presentació de les demandes per part de la CUP, que sol·licitaven fins i tot suspendre la Fira el cap de setmana. L’equip de govern assegura que les cancel·lacions ja estaven previstes, tot i que no pot susprendre-ho tot per qüestions de contractació.\nPep Berga, alcalde d’Olot: Quan l’Ajuntament contracta està obligat a executar allò que ha contractat a no ser que hi hagi una causa de força major. En aquest cas una motivació política no és una causa de força major. De fet en la meva persona estaria cometent un delicte de malversació si s’anul·la allò que ha estat contractat.\nA la resta d’entitats organitzadores se’ls ha donat llibertat per decidir si tiren o no endavant els actes.\nPep Berga, alcalde d’Olot: En aquests moments estan debatent internament si volen continuar o no participant, jo crec que majoritàriament s’anul·laran els actes. Estem en un moment excepcional de país.\nPel que fa a la vaga prevista per demà, els treballadors municipals secundaran majoritàriament la convocatòria. L’Ajuntament només mantindrà oberts la comissaria de la Policia Municipal, les llars d’infants amb un horari limitat i un punt de registre per a l’ingrés de documents.\nPep Berga, alcalde d’Olot: Funcionaran les escoles bressol, amb un horari més limitat des de les 9 del matí fins a les 3 del migdia.\nAltres entitats de la ciutat també s’adhereixen a la vaga. La Unió Esportiva Olot ha suspès tots els entrenaments del futbol base de demà divendres. Diumenge tampoc no farà la presentació dels equips de futbol base, i la posposa per a una nova data.\nBesalú aconsegueix reciclar el 80% dels residus gràcies al sistema de recollida porta a porta\nLa Pocatraça d’esquí de muntanya del Centre Excursionista Olot és enguany el Campionat de Catalunya individual de l’especialitat\nEl Centre Excursionista Olot encara la recta final cap a una nova edició de la Pocatraça i la Marxa Sant Bernat, les competicions que fa l'entitat d'esquí de muntanya a la Vall de Núria, i que tindran lloc el proper diuemenge. Aquest 2018, hi ha neu assegurada…\nUn accident ha obligat a restringir el trànsit durant una hora als túnels de Castellfollit\nUn accident entre un camió i un turisme a l'interior d'un dels túnels de Castellfollit de la Roca ha obligat a restringir el trànsit en sentit a Olot durant prop d'una hora. Per causes que s'investiguen, el camió hauria envestit el turisme. Com a conseqüència…\nEls candidats a l’alcaldia de Besalú Lluís Guinó i Alfred Cairó apel·len a la participació\nMolta afluència de votants aquest matí al municipi de Besalú. Nombrosos vilatans s’han adreçat fins al Pavelló Municipal 1 d’octubre de Besalú per escollir el seu alcalde i els seus representants a Europa. El primer en fer-ho ha estat el candidat de…\nEl Club Escacs Olot organitza les darreres setmanes el Campionat per Equips entre escoles, que reuneix a 300 nens i nenes de 3r i 4t de primària de deu centres educatius de la comarca, per impartir-los classes d'escacs. La final tindrà lloc el proper dissabte…\nMés de mig miler de nens i nenes de cinc escoles garrotxines han participat avui a la cloenda del Projecte Corranda, una proposta educativa per difondre la música i la dansa d'arrel tradicional als més petits. La voluntat del Cercle Marboleny de Les Preses,…


Direcció: Av. de Quatre Camins, 103\n08458-Sant Pere de Vilamajor (Barcelona-Espanya)\nCoordenades GPS: N 41.684739\nCan Verdaguer està a l'esquerra de l'església, és l'última casa de dalt del turó.\nÉs el primer que veuràs, una pedra de molí us dona la benvinguda.\nAl final de la pujada hi ha l'entrada principal.\nCan Verdaguer està situat al bonic poble de Sant Pere de Vilamajor, a la comarca del Vallès Oriental, a uns 45 Km de Barcelona, a 5 de Llinars del Vallés i molt a prop d'altres llocs com la costa del maresme (a 25 Km de Mataró, per exemple), de la Costa Brava, de Girona, de Figueres (de 50 a 150 Km).\nPer arribar a Sant Pere es pot fer de vàries maneres. En cotxe, des de Barcelona, Tarragona,... per l'Autopista AP 7, prendre la sortida de l'autopista a Cardedeu i des d'allà anar direcció Cardedeu-Sant Celoni per la C35. Sortir a Llinars, entrar al poble i seguir fins arribar al semàfor principal que accedeix a la carretera C251, girar a la dreta , i a 100m, al semàfor, girar a l'esquerra seguint les indicacions per anar a Sant Antoni i Sant Pere de Vilamajor.\nDes de l'autopista AP7 de Girona, sortir a Sant Celoni, i agafar la C35. Passat el túnel que passa per sota del petit poble de Villalba Saserra, agafar desviament a la dreta (C251-Collsabadell-Can Prat), i seguir les indicacions cap a Llinars del Vallès. Entrant a Llinars, a la rotonda on hi ha "Mercadona", girar a la dreta i seguir les indicacions cap a Sant Antoni de Vilamajor.\nUna vegada a Sant Antoni, passada la plaça major i la "Casa de la Vila" girar a la dreta. Sant Pere és final de la carretera.\nEn tren, tenim l'estació a Llinars del Vallès, i després hi ha autobusos fins Sant Pere, però aquest servei d'autobusos només funciona els dies laborables. Durant els caps de setmana, l'opció és agafar un taxi a l'estació, o ens posem d'acord i us recollim.\nEn autobús des de Barcelona, l'empresa Sagalés,al carrer de Fabra i Puig, té un servei regular amb destinació final a Sant Pere de Vilamajor. Aquest servei només funciona els dies laborables.\nUn cop situats a Sant Pere, a peu de l'Esglèsia, veureu que a mà l'esquerra comença l'avinguda de Quatre Camins, 100 metres després arriba al Cementiri. Si seguiu les indicacions fent la corba cap a la dreta, l'asfaltat es converteix en una pista de terra. Cal vigilar i anar a poc a poc, el camí és estret; després d'una recta, s'arriba a un encreuament i cal anar cap a la dreta seguint l'indicació de Quatre Camins, i a uns 200m es veu una casa enorme envoltada de jardins i amb una gran pedra de molí a l'entrada que diu "LLar Verdaguer".L'entrada principal es troba al final de la pujada. Entrar el cotxe a la placeta i allà us estarem esperant.\nEntrada principal. Dins es pot aparcar a la placeta.


El CRAE oferirà un nou taller somàtic amb cavalls als infants | CFP Maresme\nPublicat a les 11:24h a CRAE\tper\tCFPMaresme\nEls nois i noies del Centre Residencial d’Acció Educativa Mas Sant Jordi podran gaudir a partir d’aquesta tardor d’un nou taller amb la presència de cavalls que ja s’ha provat amb altres col·lectius i que aconsegueix millorar la capacitat de resposta i els mecanismes de defensa dels participants. Les responsables d’aquesta activitat, Marta Cirera de Somatic Horse Experience i Meri Milà de Presència Somàtica, van reunir-se amb els responsables del CRAE el passat 28 de setembre per tal de tirar endavant aquesta col·laboració.\nEn aquesta primera reunió es va parlar de les necessitats dels infants i dels possibles efectes beneficiosos que podria tenir el taller. Cal dir que no és una activitat d’equinoteràpia clàssica, ni es tracta només de muntar a cavall, sinó que segons les seves promotores, engloba moltes altres temàtiques com la relació, la confiança i la interacció amb l’animal.\nLa introducció d’aquest taller servirà per a poder oferir als infants del CRAE una activitat diferent, orientada a satisfer les necessitats emocionals pròpies de l’edat en la que es troben. El proper 11 d’octubre seran els educadors del centre els que aniran a visitar les instal·lacions de Somatic Horse Experience, situades a Granollers de Rocacorba (comarca del Gironès) i en les posteriors cites ja aniran acompanyats dels veritables protagonistes, els nois i noies del CRAE.\nacció, cavalls, centre, crae, educativa, mataró, residencial, somàtic, taller, teràpia


Alliberaran places per visitar els campaments reials al Fòrum Palatiolo\nAquesta setmana s’obria al web municipal l’apartat per poder reservar plaça per lliurar la carta als Reis d’Orient en qualsevol dels tres campaments que enguany tindran Ses Majestats al nostre municipi.\nQuan s’accedeix en aquest apartat el sistema permet la reserva d’una única plaça que serveix, però, per una unitat familiar. És a dir que una reserva serveix per a un màxim de 8 persones d’una mateixa família.\nLa previsió és que puguin passar unes 400 famílies pels campaments reials de Palafolls la tarda del 5 de gener.\nAra bé molts usuaris han duplicat reserves pensant-se que cada persona necessita una reserva, cosa que ha esgotat algunes hores ràpidament.\nNo hi ha places disponibles al web d’entrades.\nEl consistori ha detectat aquesta incidència i es posarà en contacte amb les persones que tinguin més d’una reserva per alertar-los que amb sols una ja poden accedir al recinte fins a 8 persones. Si la reserva que costa és un error es procedirà a alliberar places, cosa que permetrà de nou obrir hores que es van haver de tancar per manca de places.\nEl consistori calcula que s’han donat una 30a de casos amb duplicitat d’hores, on una mateixa unitat familiar pot haver reservat fins a 4 places, pensant-se que eren per a 4 persones, quan en realitat en aquestes 4 places hi poden accedir 32.\nAquesta incidència s’ha detectat majoritàriament al campament del centre, on des d’ahir ja no hi ha entrades disponibles per accedir a veure els Reis d’Orient.\nAvui mateix l’Ajuntament es comunicarà amb les famílies que tinguin aquestes duplicitats i a mesura que es vagin resolent s’aniran alliberant i obrint noves hores a través del portal entrades.palafolls.cat\nQualsevol persona que s’hagi adonat que té més reserves de les necessàries pot procedir a retornar-les. El correu electrònic de confirmació de reserva ja explica com alliberar aquesta reserva.\nArticle anteriorPalafolls planeja un aparcament per autocaravanes i una nova zona esportiva\nArticle següentMés de 400 infants es beneficien de la campanya de joguines de la Creu Roja a Blanes, Lloret i Tossa


Divinum: elogi al producte humil\nJoan Morillo i Laura Tejero a la sala i Jordi Rollan a la cuina han consolidat al restaurant Divinum, al cor del Barri Vell de Girona, una de les propostes gastronòmiques més interessants de la ciutat, amb un sol Repsol, mencionat a la Guia Michelin, i amb rumors periòdics sobre la seva ascensió a l’olimp dels restaurants amb estrella. Però mentre això no arriba, aquell trio continua treballant cada dia per oferir la millor atenció possible a la sala, i presentar a taula una oferta culinària excepcional, amb propostes de temporada sempre saboroses i que aposten en la mesura del possible per donar protagonisme a productes humils.\nAquesta línia de treball a la cuina l’ha impulsat Jordi Rollan, que durant una dècada ja la va explorar al seu restaurant La Rectoria, d’Espinavessa, que va haver de tancar. Va ser llavors quan Morillo i Tejero van decidir incorporar-lo al seu equip per acabar de situar el Divinum al màxim nivell. I ho han aconseguit. Rollan ha aportat a l’establiment, que ja excel·lia en el servei, una cuina plena de matisos, basada en aliments propers i sovint senzills, però que al passar per les seves mans es transformen en elaboracions plenes de sabor, que en ocasions apel·len a la novetat i en d’altres a la memòria, però que sempre busquen proporcionar al comensal el màxim plaer gastronòmic.\nProductes com la col, la colinap, els espàrrecs blancs, la nyàmera (un tubercle present a la Vall de Bianya), o l’arrel de cerfull esdevenen d’aquesta manera protagonistes enlloc d’acompanyants en plats d’alta cuina. L’arrel de cerfull, per exemple, s’acompanya de suc de calamar i gambes, i la col, amb morro de vedella.\n“En Jordi és un cuiner de muntanya que entén la cuina per la seva puresa i que té un gran respecte per vegetals, hortalisses i fruites”, explica Joan Morillo sobre l’evolució que ha experimentat la cuina del Divinum de la mà de Rollan, que compta amb l’ajuda de la seva mà dreta, Isidre Soler, i d’Uziel Galera, responsable de la partida d’arrossos. De fet, el mateix Rollan és l’encarregat de mirar i buscar al camp i al mercat aquells vegetals que reforçaran la seva proposta i amb els quals elabora per exemple una mantega amb gust a branca de pi que couen durant 12 hores a 78 graus i que serveixen d’acompanyament.\nAquesta línia de treball no impedeix que al Divinum s’hi serveixin ingredients considerats nobles, com ara peixos com el llenguado amb suc verd i cítric, el llobarro amb verduretes i safrà, el bacallà amb la seva sopa de pa i menta, la ventresca de tonyina, el cabrit amb albergínia, sèsam i menta, el filet de vedella amb moll de l’os, o el colomí rostit. Però al xef també li agrada treballar amb peixos de rebuig i salvatges que habitualment no s’aprofiten, com l’escrita o la morena; i amb peces de carn menys conegudes i que poden sorprendre el client, com la cua de porc o els lletons, un producte altament gastronòmic, que bull primer amb aigua i sal i després cou a baixa temperatura per acabar finalment fregint i que presenta al plat acompanyat d’una emulsió de múrgoles, quan n’és època, i anís.\nA banda de la carta, al Divinum serveixen tres menús (dos gastronòmics i un del dia), que van canviant en funció de la temporada i que arrenquen amb uns aperitius. El Tarlà és un menú gastronòmic d’autor en el qual hi és molt present aquesta forta aposta pel producte humil que el xef eleva a una categoria superior. Actualment hi trobem, entre els primers plats, la colinap amb olives negres i tòfona; carxofes, pèsols llàgrima i favetes a la brasa i pesto fet amb pèsol; espàrrec blanc amb cromatisme de taronja; col rostida amb morro de vedella; i arrel de cerfull amb suc de calamar i gambes.\nA continuació, serveixen els lletons de vedella amb amanida d’encurtits, llenguado amb el seu suc i créixens, i un arròs. A les postres, elaborades pel pastisser Arnau Casadavall, hi ha una particular versió de la tarta Tatin de poma elaborada a base de la fermentació de la poma; el Sotabosc, un gelat de xocolata amb trompetes negres i un mole que elaboren amb tretze productes; i Tot maduixa, unes postres que són 100% maduixa i que juguen amb les fermentacions de maduixes naturals.\nL’altre menú gastronòmic és el Sant Daniel, que ara mateix està format per foie micuit a la taronja; carxofes, pèsols i favetes a la brasa; múrgoles a la crema amb ou a baixa temperatura; ventresca de tonyina amb nyàmeres; xai amb albergínia, sèsam i menta; arròs de primavera i dos postres.\nL’àpat es pot concloure amb una taula de formatges, altament recomanable, per un suplement de 12 euros. Els formatges són una autèntica passió per a Joan Morillo. De fet, sempre han estat presents en l’oferta de l’establiment, que va néixer l’any 2001 en un petit local del carrer Argenteria on s’hi servien vins, formatges, embotits i tapes. I els formatges també han estat una taula de salvació, juntament amb el take away, quan arran de la pandèmia van haver de tancar. “És un producte que no ens podem treure de sobre”, fa broma Morillo. A l’imponent carro del Divinum hi ha una trentena de varietats de formatges perfectament afinats. Hi prioritza els formatges catalans, però també hi trobem manxecs, torta de la Serena o Stilton, entre elaboracions d’altres indrets.\nEl local obre cada dia excepte dijous al migdia.


Trastorn dismórfico corporal | Consumer\nTrastorn dismórfico corporal\nAquesta percepció distorsionada de la pròpia imatge millora amb una combinació de tractament farmacològic i psicoterapia\nTots ens hem preocupat per portar el pèl mal pentinat, per algun barb en la pell, per ser massa blancs o pèl-rojos, o hem desitjat de forma espontània una cara, un perfil o un cos més “perfectes”. Quan aquests desitjos no interrompen la nostra vida quotidiana no passa gens. No obstant això, les persones que pateixen trastorn dismórfico corporal van molt més allà. S’obsessionen, exageren i, fins i tot, imaginen defectes físics fins al punt que aquestes creences afecten al seu treball, els estudis o a les seves relacions socials. Noves recerques apunten, ara, que la psicoterapia, sola o combinada amb fàrmacs, és el millor mètode per tractar la malaltia.\nEl trastorn dismórfico corporal (TDC), declarat en 1997 com a trastorn mental en EE. UU., afecta a prop d’un 2% de la població. Tendeix a circular dins d’algunes famílies i és especialment comuna en persones amb trastorn obsessiu compulsiu (TOC). Qui ho pateix sent sovint vergonya de si mateix, depressió i ansietat, i viu angoixat tractant d’ocultar el seu “greu defecte”. Alguns poden exhibir una severa conducta evasiva (no sortir de la llar, camuflar-se en públic o no mirar-se al mirall).\nEl 30% de les persones amb TDC sofreixen també trastorns alimentaris, com l’anorèxia, també vinculada a una percepció distorsionada de la pròpia imatge. Encara que es troba amb igual freqüència en homes i dones, sovint els primers sofreixen una versió particular de la malaltia coneguda com dismorfofobia muscular. En veure’s a si mateixos febles i en baixa forma, recorren al entrenament físic extrem i a l’ús de substàncies esteroides.\nDe forma primordial, les persones que pateixen aquest trastorn dismórfico centren la seva obsessió en la cara, el cos i l’olor corporal, encara que no és rar que afecti a qualsevol part de l’organisme. Els pacients recorren a menut a la cirurgia plàstica, de vegades en repetides ocasions, per canviar la percepció d’aquest defecte. El problema és que, atès que la condició és principalment psicològica, aquests procediments no acostumen a ajudar, més aviat al contrari, agreugen els símptomes anteriors. Ara, un grup d’investigadors de la Universitat sud-africana de Stellenbosch ha publicat en “The Cochrane Library” una revisió que tractar de trobar el veritable valor de la psicoterapia en el tractament de la malaltia.\nPsicoterapia i medicaments\nUna gran proporció d’afectats per TDC acaba per sotmetre’s a cirurgia estètica o a tractament dermatológico\nEls investigadors van analitzar en total cinc estudis, dos sobre farmacoterapia i tres sobre psicoterapia. En el primer tipus es van fer exàmens comparatius entre diferents medicaments i van arribar a la conclusió que alguns d’ells, sobretot Prozac i Anafranil, milloraven de manera significativa els símptomes del trastorn. En dos dels tres estudis psicoterapéuticos, els investigadors van comparar l’evolució dels pacients durant 12 setmanes de teràpia cognitiu-conductual amb un grup control que no va rebre aquest tractament.\nTots dos estudis van mostrar millores significatives en els símptomes dels pacients tractats. En un d’aquests dos estudis es va realitzar un seguiment posterior de cinc mesos, en els quals es va detectar que aquesta millorança es conservava en la majoria dels participants. Segons Jonathan Ipser, un dels investigadors, “aquests resultats constaten la importància de la psicoterapia en la prevenció de la remissió del TDC”.\nEl tercer estudi psicoterapéutico va observar l’efecte de sis mesos de psicoterapia seguida d’un altre mig any de curs de teràpia de conducta. Si ben els símptomes generals dels quals van rebre el curs no van ser diferents entre els dos grups, sí que es van detectar reduccions significatives en l’ansietat i la depressió en aquelles persones en tractament de manteniment, però no en les quals van participar en el curs. “La revisió reforça la idea del valor de la psicoterapia, juntament amb medicaments, per tractar a persones amb trastorns psiquiàtrics”, assegura Eric Plakun, de l’American Psychiatric Association, a propòsit de l’estudi.\nUna recerca de 2008, duta a terme a la Universitat de Califòrnia (EUA) mitjançant visualització per escàner cerebral, posava de manifest que el cervell de les persones amb trastorn dismórfico corporal, encara que en principi sembla que tingui una estructura normal, no ho és al moment de processar els detalls visuals. Era la primera recerca que tractava de mostrar una raó biològica a aquesta visió tan distorsionada del propi cos. Segons els científics, el “disc dur” o “maquinari” de les persones amb TDC funciona correctament, però hi ha fallades en el suport lògic o “programari”, que impedeix que els pacients puguin veure’s amb els criteris amb els quals ho fan uns altres.\nConcretament, els pacients amb aquest trastorn semblen utilitzar més sovint el seu hemisferi cerebral esquerre, és a dir, la part analítica, la millor preparada per processar detalls complexos. Els resultats van suggerir als investigadors, per tant, que els cervells amb TDC estan programats per extreure els detalls i fins i tot “completar-los” on no existeixen. Aquesta causa física obria la porta a noves maneres d’entrenar “” als cervells d’aquests pacients perquè puguin aprendre, en el futur, a percebre els seus rostres de manera més fidedigna.\nRelació amb el TOC\nLa nova revisió sud-africana suggereix, segons els experts, que els clínics estan identificant de manera correcta el TDC amb el trastorn obsessiu compulsiu, TOC, ja que sembla que aquest segon també respon millor a teràpies combinades de medicament i tractament psicoterapéutico. No és la primera vegada que es relacionen ambdues malalties. En algun estudi ja s’havia considerat el TDC com un tipus de TOC, però encara són necessàries més recerques.\nUn article publicat en la revista “European” Psychiatry ja apuntava la possibilitat d’aquesta dependència, no obstant això, remarcava que el TDC sembla també estar relacionat amb la fòbia social i els trastorns de l’estat de l’ànim, alimentaris i del control dels impulsos. De tota manera, els investigadors de la Universitat de Stellenbosch volen centrar-se ara en futurs estudis que es focalitzin en els adolescents. És en aquesta franja d’edat quan sovint apareix per primera vegada el trastorn. Volen, a més, examinar altres medicaments més recents (no usats en aquest estudi) i altres tipus de psicoterapia.\nL'ERROR DE LA CIRURGIA ESTÈTICA\nUna gran proporció d’afectats per trastorn dismórfico corporal acaba per sotmetre’s a cirurgia estètica o a tractament dermatológico. No obstant això, pocs queden contents. Aquestes conductes que molts associarien amb el narcisisme amaguen una malaltia que, segur, empitjorarà després de l’operació. Segons la Fundació nord-americana del TDC, les principals àrees de preocupació són la cara, el nas, el pèl, els ulls, les parpelles, la barbeta, els llavis, la pell, l’olor corporal, l’acne, les arrugues, les cicatrius i les varices. Ara com ara, tot tan operable que facilita el fet d’acudir al recurs fàcil.\nÉs un error comú el pensar que la malaltia és la causa de l’ansietat i les creences negatives. En realitat, és l’ansietat la que provoca que la persona s’obsessioni amb les seves característiques físiques. La solució no pansa, per tant, per dir-li al malalt que no necessita cirurgia estètica perquè en realitat no té els defectes que diu tenir; el pacient seguirà obsessionat. La solució està a fer-li conscient de la seva malaltia i solucionar el seu problema amb psicoterapia i, si convé, amb tractament farmacològic.\nSi finalment el pacient decideix operar-se, hi ha moltes probabilitats que no quedi content amb el resultat i torni a requerir una nova operació. Un estudi confirmava en aquest sentit com la preocupació “imaginària” augmentava en la majoria de persones que se sotmetien a cirurgia estètica, tractaments cutanis o treballs dentals.\nestudis investigadores-ca psicoterapia tractament trastorn dismórfico corporal


Descobreix la Val d'Aran, els Pirineus amb família i mascotes - Verneda Camping Mountain Resort\nLa Val d'Aran, situada al bell mig dels Pirineus, al vessant nord d'Espanya, ofereix una orografia molt variada gràcies a algunes de les seves muntanyes més altes que freguen els 3.000m, a cotes properes als 600m i a la seva ubicació fronterera amb França. El significat de la Val d'Aran en català és vall de valls, pel fet que és un conjunt de diferents valls, tots elles amb denominació i unides per les aigües del Garona i als seus diversos afluents.\nPer la seva Natura\nEl paisatge i la natura de la Val d'Aran és molt diferent a la resta dels Pirineus. Això es deu a la seva situació geogràfica i a la seva vessant atlàntica. La seva altitud li confereix uns paratges que freguen l'alta muntanya i la seva vegetació s'expandeix per tot arreu, oferint els millors boscos del Pirineu que es fonen amb els prats i els seus pobles.\nPrats alpins envoltats de muntanyes\nMés de 300 llacs per descobrir\nLa vegetació a la Val d'Aran fa les delícies dels amants de la botànica i varia segons la latitud a la qual ens trobem. Els avets i pins negres són els reis indiscutibles de les parts altes, però, en les parts més baixes trobem faigs, roures i també pins. Com plantes de fruits comestibles trobem: la maduixa a Rencules i l'Artiga de Lin, la xicoira en Aiguamog, el te de muntanya prop del riu Malo i el gerdera, i el seu fruit, el gerd en Rencules.\nAixí mateix, en aquesta vall de valls hi ha una gran varietat de flors silvestres, algunes d'elles molt difícils de trobar en altres llocs, com l'orquídia nigritelaque que se situa a la vall de Mulheres, o una de les plantes més terapèutiques que existeixen: l'àrnica. Els prats més alts i al voltant dels camins de muntanya trobem flors tan atractives com les encianas blaus, al Pla de l'Artiga i en el Tuc dels armers.\nPer la seva cultura i tradició\nEls nostres avantpassats, pagesos de camp i treballadors de la terra, pastors de bèsties i rondadors de la muntanya, no donaven un pas si no cobria alguna necessitat vital.\nUn dia al camp era un dia amb pa.\nAra per ara, mantenim aquestes tradicions que ens alegren el cor i ens porten alegria, com la nostra llengua. Per exemple, Sant Joan té celebració pròpia a Arties i Les.\nLes fires ramaderes de Vielha, Bossòst i Salardú, les revetlles populars cadascuna amb la seva personalitat, les romeries que beneeixen la terra a l'són d'una xaranga o els balls aranesos amb les vestimentes tradicionals.\nBalls tradicionals aranesos\nRomànic a tots els pobles d'Aran\nEra Hèsta deth Haro, particularitat aranesa\nPels seus pobles i història\nEls pobles de la Val d'Aran són el millor lloc per conèixer la història, la cultura i la seva gent. La Vall d'Aran alberga en la seva totalitat 33 pobles, cadascun amb centenars d'històries i tradicions pròpies.\nLa pissarra, la pedra i la fusta són els elements essencials dels petits pobles que s'integren perfectament en el passatge alpí d'aquesta vall dels Pirineus. Racons plens de mites i llegendes, esglésies romàniques que acaricien el cel i la gastronomia típica de cada poble posen de manifest l'essència i la cultura de cada poble de la Val d'Aran.\nEth Musèu dera Val d'Aran a Vielha, Era casa de Joanchiquet de Vilamòs, era Querimònia a Arròs, són establiments on, tot descobrint la bellesa dels llogarets araneses, coneixes la història d'aquest remot paratge.\nBausen, Canejan i la Val de Toran poden transportar-te a una època on la vida es vivia humilment en harmonia amb a naturalesa, sabíem nodrir-nos dels seus recursos sense desabastecerla.\nVeure fulletó pobles\nVielha és la capital de la Val d'Aran i representa el nucli urbà de Vielha e Mijaran, format per 13 poblacions. En aquest municipi trobem una gran oferta de serveis turístics i administratius, a més d'un casc antic digne de ser conegut.\nEl nucli urbà original transcorre al llarg del Riu Nere, i és en aquest nucli on es conserven antics edificis civils, com la Torre Fortificada de Santesmasses, on està ubicat el Museu Etnològic dera Val d'Aran.\nHi ha una àmplia promoció d'activitats per a tots els gustos i totes les edats, com excursions a peu, a cavall, amb 4X4, amb bicicleta, pesca, esports d'aventura, etc. Entre els llocs esportius destacats de Vielha, recomanem el Palai de Gèu, un complex lúdic-esportiu amb piscina climatitzada, pista de patinatge sobre gel i gimnàs\nL'església parroquial de Sant Miquèu, situada al centre del municipi, és l'edifici més representatiu de la població. Construïda en diferents èpoques, la part més antiga data del segle XII i la més recent del segle XVIII. La portada del segle XII compta amb 59 figures llaurades; el campanar és una torre octogonal del segle XVI; la pila baptismal és d'estil romànic i el retaule de l'Altar Major procedeix del segle XV, però l'element més interessant és el Crist de Mijaran: una talla del segle XII i l'única peça existent d'un antic Davallament de la Creu, destruït probablement al segle XV.\nEscunhau es troba a 1.049m d'altitud i se situa a la falda de Pic del Mitgdia. Sobresurt la seva església parroquial dedicada a Sant Pere, creada al segle XII i de construcció romànica. Al seu interior trobem una sola nau amb un portal de dos arcs amb anagrama de Crist, columnes i capitells llaurats, així com uns finestrals gòtics. El campanar també és de torre quadrada.\nEl poble de Baqueira acull una de les millors estacions hivernals d'Espanya: Baqueira Beret, declarada Centre d'Interès Turístic Nacional. L'estació ofereix totes les comoditats per als amants del turisme actiu tant a l'hivern com a l'estiu. L'estació disposa de més de 150 km esquiables que satisfan any rere any les necessitats dels amants de la muntanya.\nA l'estiu Baqueira és l'escenari perfecte per a realitzar senderisme o mountainbike.\nEl poble de Bausen és un dels pobles més idíl·lics del Baish Aran, es troba limitant amb terres franceses. El poble, situat a 945m d'altitud, es troba en el vessant de la serra de Vacanera que s'estén a l'esquerra del riu Garona. Aquest poble conserva la seva autenticitat rústica gràcies al fet que evita l'impacte de noves construccions.\nAl municipi trobem l'església de Sant Pèir ad Vincula, un edifici modern del segle XVIII com ho indica la llinda de la porta renaixentista de l'any 1709. En la seva façana principal es pot observar un fragment de deixant cinerària romana de marbre fosc amb tres bustos sota d'uns arcs de ferradura i símbols astrals. Des de Bausen trobem una de les excursions amb més història i encant de la Val d'Aran: la història dels amants de Bausen i el bosc de Carlac.\nEl poble d'Aubert es troba a 912m d'alçada i està dividit pel pas de la carretera nacional. En aquest poble ple de petits carrers al voltant de la seva església del Roser del segle XII i XIII és l'espai perfecte per realitzar algunes de les excursions més conegudes de la Val d'Aran: el Bosc de Baricauba i la seva ascensió fins a la Bassa d'Oles . Aubert també compta amb l'antiga església romànica dedicada a Sant Martí, que temps enrere va servir com a convent per als monjos de Sant Agustí.\nArties és el lloc perfecte per contemplar l'orografia de la Val d'Aran degut a la seva altura de 1.444m i la seva ubicació, entre la confluència del riu Valarties la Garona, a més que té darrere si una de les muntanyes més emblemàtiques de la Val d'Aran: el Montarto, la gran mola granítica.\nArties té una de les esglésies més boniques de la Val d'Aran, l'església Santa Maria d'Arties que data del segle XII. Aquesta església està composta per diferents estils entre els quals destaquem diversos retaules barrocs dels segles XVII i XVIII . A peu de carretera també es troba l'antiga església de Sant Joan que data del segle XIII. A dia d'avui en aquesta església es poden trobar exposicions permanents i itinerants organitzades pel Museu Etnològic d'Era Val d'Aran.\nUn altre element arquitectònic a destacar d'Arties és l'antiga casa Portolà convertida al Parador Nacional. Aquest edifici crida l‘atenció per la seva torre quadrada, del s. XVI, i la seva capella annexa que té una llinda de l'any 1678.\nAl poble d'Arròs es troba l'arxiu històric de la Val d'Aran al que romanen arxius del segle XVI. La seva església és única a la Val d'Aran pel fet que té un campanar de torre octogonal amb coberta quasi plana i és d'estil gòtic però reformat posteriorment. Des d'aquest poble, situat a 956m accedim a la major cascada d'aigua de la Val d'Aran: el Saut deth Pish.\nArró és un dels pobles amb menys habitants de la Val d'Aran: actualment compta amb 20 habitants. Aquest petit poble el terçon de Larissa es troba a 908m. El seu principal atractiu és l'església parroquial dedicada a Sant Martí. Aquesta església consta d'una sola nau coberta amb canó seguit, interromput per un sol perpiaño. El presbiteri està emmarcat per un arc triomfal de mig punt, sensiblement quadrat i cobert amb volta d'aresta. Dues capelles enfrontades, una a cada costat de la nau, proporcionen al conjunt una forma d'una creu llatina.\nDes Arró es poden realitzar diverses excursions a través de boscos encantats fins als pobles que es troben al seu voltant, com Arres, Vilamòs o Begós.\nArres de Sus i Arres de Jos\nArres de Sus, el més alt, i Arres de Jos, el qual es troba a baix, són dos dels pobles amb més encant de la Val d'Aran, es troben a la falda de la muntanya Ushèra a 2 km del poble de Vilamòs. Des de tots dos pobles poden realitzar-se plàcides excursions al bosc de Aiguedau o gaudir d'una de les panoràmiques més boniques de la Val d'Aran des de la bassa d'Arres. La major característica d'aquests nuclis és que es troben separats per una església parroquial dedicada a Sant Feliu d'estil modern.\nBenós i Begós\nBenós i Begós es troben a 895 i 985m d'altitud respectivament, i formen part del terçó de Larissa. A Begós trobem l'església romànica de Sant Roc i a Benós l'església de Sant Martí. Aquests pobles encara conserven la seva autenticitat gràcies als seus carrerons de gran pendent, i les cases de pedra i fusta que es fusionen amb el paisatge alpí de la Vall d'Aran.\nBetlan es troba a 1.041m d'alçada. És un poble petit amb una església dedicada a Sant Pèir que data del segle XI. Es tracta d'una església de construcció moderna en la qual destaquem el seu campanar cuadrat i la conservació del seu absis antic. Betlan també és conegut per la llegenda del gegant Mandronius.\nBetren està situat a peu de carretera enganxat a la capital aranesa, a 1.036m altitud. Aquí trobem una de les esglésies més belles de la Va d'Aran. L'església parroquial dedicada a Sant Estèue, una primitiva capella que data del segle XII amb reformes d'eixample al segle XV. Té nau rectangular, una porta d'entrada gòtica de quatre arcs amb columnes que alberguen 60 figuretes en alt relleu.\nEs Bòrdes es troba al fons de la vall fent ombra al riu Garona al seu pas pel Baish Aran. Situat a 852m d'altitud, Es Bòrdes està envoltat pel riu Joeu que baixa amb les seves aigües fredes des d'un dels llocs més especials de la Val d'Aran, és Uelhs deth Joeu.\nL'església anomenada Era Mair de Diu deth Roser del segle XIX compta amb una curiosa llosa on es pot veure un cavaller resant. Es Bòrdes és el punt de partida de diverses excursions de la Val d'Aran, com l'inici per fer la ruta cap a Artiga de Lin o el Camin Reiau.\nBossòst és un dels centres turístics més importants del territori aranès. Situat a 710m i dividit pel pas del riu Garona, Bossòst és un poble amb història. En aquest municipi trobem l'església Església dera Mair de Diu dera Purificacion d‘origen romànic i construïda al segle XII. Aquesta església constitueix un harmònic conjunt de planta rectangular amb tres naus i tres absis decorats amb arcuacions i bandes llombardes. A la part alta del poble trobem les ruïnes d'un antic castell i diverses ermites disperses per la muntanya amb història pròpia.\nCasarilh al Naut Aran és a 1050 metres d'altitud i compta amb un casc urbà ideal per perdre‘s descobrint les seves antigues cases amb tocs renaixentistes. La seva església reformada en diverses ocasions amb façana del 1731 és de visita obligada a causa de la llinda amb un anagrama de Crist que llueix sobre la seva porta.\nEl poble de Canejan és a 960 m d'altitud i s'eleva sobre la vall del Riu Toran. Forma un conjunt agrupat de cases amb diversos carrers estrets i en pendent. Entre les seves cases figuren algunes notables residències: la Casa Saurat, en la qual destaquem la torre quadrada de defensa del segle XVI, i la casa Benosa, que té una capella romànica amb un campanar de cadireta. La seva església parroquial està dedicada a Sant Joan d‘Agost, d'arquitectura moderna, data de 1818, i consta d'una sola nau amb campanar de torre quadrada.\nGaròs és un dels pobles que més hem vist créixer al llarg dels anys. Trobem la seva església romànica dels segles XIV i XV d'una sola nau, amb un altar barroc del 1774, capelles laterals i un campanar de torre quadrada amb finestrals laterals en els seus costats i cementiri annex. Hi ha una interessant gran casa aranesa a la Pleta de Garòs, el conjunt està premiat amb la Medalla al Mèrit Turístic.\nAl poble de Gausac, situat a 994 m d'altitud, trobem l'església parroquial dedicada a Sant Martí. És un dels majors exponents gòtics de la Vall d'Aran. Aquest edifici presenta una planta rectangular d'una sola nau, amb un petit pòrtic a la gran porta, oferint en conjunt detalls de diverses èpoques. Una robusta torre de campanar del s. XV en forma octogonal s'eleva sobre l'entrada. A l'interior, hi ha un altar gòtic dividit en 8 retaules. En un dels murs trobem un Crist en relleu, i en la rectoria un deixant de marbre blanc de 52x44 cm. Des de Gausac iniciem la ruta cap al bosc de Baricauba i la Bassa d'Oles.\nGessa es troba a 1232m altitud i està situat entre Arties i Salardú. És un poble petit amb paisatges molt pintorescos envoltats de verds prats. L'església parroquial dedicada a Sant Pere és de construcció moderna, amb tres capelles laterals a banda i banda i amb un altar barroc. A la població destaquem la casa Rosa amb torre cilíndrica del s. XVI, i la troballa gal-romà d'un cipo ("Lpom Paulinianvs VSLM"); Casa de Xelina del 1575, amb escut Català; Casa Pont de 1589; Casa Fradera Pont, del 1618. Des Gessa, hi ha una interessant excursió de dos hores a peu cap a l'ermita de Sant Martí a través d'un camí de ferradura.\nLes és un altre dels importants centres turístics de la Val d'Aran. Es troba a 631m altitud. A l'extrem d'aquesta vila aranesa podem visitar les ruïnes de l'antic castell dels Barons de Les. També trobem la capella de Sant Blai, de planta circular, i els anomenats Banys Termals de Les, que daten de l'any 1852, i es caracteritzen per les seves aigües sulfurat-sòdiques a 35º C de temperatura, recomanades per al tractament del reumatisme i altres malalties de la pell i / o vinculades als ossos.\nMont i Montcorbau\nMont i Montcorbau es troben a 1235m i 1222m altitud respectivament. Des de tots dos pobles trobem una de les millors vistes de Vielha i del Bosc de Baricauba. En Montcobau destaquem la parròquia dedicada a Sant Esteve, amb elements romànics al seu interior. El campanar és de torre quadrada i compta amb un anagrama de Crist al portal, així com amb una tiara pontifícia. A Mont es troba l'església parroquial de Sant Laurenç. Aquesta església és d'estil modern, de l'època romànica només queda el portal i una pica baptismal. Disposa d'una nau amb volta de canó i un campanar de torre quadrada.\nEl Santuari de Montgarri és un dels llocs amb més història de la Val d'Aran. Aquest poble pirinenc està situat a 1645m d'altitud, fregant el riu Noguera Pallaresa. L'origen d'aquest santuari es remunta als anys 1117-1119, quan segons explica la tradició, van trobar a la Verge Maria. El santuari consta de diversos cossos que formen una planta quadrada, A la part alta sobresurt el campanar de torre octogonal amb finestres en el cos superior. És una construcció del Renaixement que comptava amb hostal, església, rectoria i oficines de l'administració, a més de comptar amb diversos corrals amb pallers. Avui en dia s'ha convertit en una excursió ideal per a tota la família.\nSalardú està situat a 1268 m altitud. Els seus carrers amb moltes pendents i racons tradicionals amaguen fonts i abeuradors per al bestiar. Té una àmplia plaça i restes de l'antic Portal de Pallars del segle XIII i del emmurallament d'aquella època, que va tenir un castell amb muralles i torrasses.\nEn algunes cases encara es poden entreveure finestrals del segle XVII. L'església parroquial està dedicada a Sant Andreu amb una imatge del segle XII. L'edifici és de l'època de la transició i data dels segles XII i XIII. És un edifici de planta rectangular, tres naus, triple absis, finestra gòtica i porta romànica. La torre del campanar és octogonal de dos pisos (s. XV). Té un altar barroc i el famós Sant Crist de Salardú, del segle XII. És una de les esglésies romàniques més destacades de la Vall d'Aran.\nRecomanem visitar l'església romànica de Santa Maria de Cap d'Aran. És una església única amb una cripta i una torre separada de l'edifici. Era un antic convent de templers que va tenir una gran influència en els segles XIII i XIV. Gràcies a aquesta informació el poble de Tredòs se li va atorgar l'exempció del pagament de l'Galín Reiau, únic tribut a què estaven obligats els aranesos. Des del poble de Tredòs, que es troba a 1740m d'altitud, surten nombroses excursions recomanades per a famílies i grups d'amics.\nEl poble d'Unha es troba a 1325m d'alçada i està situat en un monticle i al peu de l'imponent i escarpat Pui d'Unha, que ofereix unes vistes esplèndides de tota la vall, inclusivament de les glaceres i pics de la Maladeta. El poble està culminat per l'església parroquial dedicada a Santa Eulària d'estil romànic i del segle XII. Dins de l'església trobem un monograma de Crist a la llinda, tres naus interiors, un campanar de torre octogonal i teulada en forma punxeguda. A més de passejar pels seus carrers, un bon pla per fer a Unha és visitar el museu de la Neu.\nEl poble de Vila està situat a 1096m alçada, per sobre del poble d'Aubert i d'Arròs. Aquest poble ofereix un conjunt típic de cases de pedra i una espectacular panoràmica del Bosc de Baricauba, la muntanya Montcorbison i els cims d'Entecada. Aquestes espectaculars vistes es fonen amb l'església parroquial dedicada a Sant Roc, d'estil arquitectònic variat i amb campanar de torre quadrada.\nEl poble de Vilac està situat a 1047m altitud i es troba situat sobre la ribera de la Garona i envoltat per la vall de Salient, des del qual procedeix el Riu Salient.\nVilac té un encant especial gràcies als seus carrers perfectament cuidades, els seus pendents urbanes i places amagades. Encara es conserven antigues cases amb llindes del 1700. La plaça de l'església és un bonic balcó des d'on s'admira el paisatge de Vielha amb els propers muntanyes de Sarrahèra i la ribera del Riu Nere.\nDestaquem l'església parroquial de Sant Fèlix, d‘estil romànic dels segles XII i XIII. L'església consta de tres naus, amb un creuer d'arquitectura moderna, i presenta notables elements arquitectònics també romànics, que contrasten amb el púlpit de talla gòtica. El campanar és de torre quadrada, amb finestrals gòtics, que apareixen en els costats i en dues plantes. La porta és de quatre arcs de volta, amb columnes i capitells amb petits caps llaurades en els mateixos, i en el timpà observem la figura del Redemptor. Sens dubte, un must per veure a la Val d'Aran.\nVilamòs es troba a 1255m d'altura i és considerat com un dels pobles més antics de la Val d'Aran. Està situat en un altiplà de les vessants de la muntanya de Ushèra, en el vessant del Montlude, i es contempla l'espectacular panoràmica sobre Artiga de Lin, Mall de l'Artiga i massís de la Maladeta amb el seu pic d'Aneto. Aquí hem de destacar la capella de Sant Miquèu del segle XI, de la qual es diu que és l'església més antiga de tota la vall.\nTambé trobem l'església parroquial de Sta. Maria, construïda entre els segles XI i XII. El presbiteri està cobert per tres trams amb volta d'aresta, i una pica d'aigua beneïda del segle XII ornada amb flors de Lis, sostinguda per un pedestal de marbre blanc adornat de puntes de diamants. En els murs exteriors del campanar podem admirar un estel romà amb tres bustos, probablement d'una família patrícia, i dos frontals d'urnes funeràries.\nDestaquem el Museu Etnològic de Joanchiquet, un ecomuseu creat per difondre el patrimoni cultural aranès, i més en concret l'organització familiar i econòmica d'una casa benestant entre el segle XVIII i la segona meitat del segle XX. A cada visita, el visitant s'introdueix en l'ambient rural seguint les descripcions dels guies i l'atmosfera creada pel mobiliari tradicional d'aquest racó dels Pirineus dels segles XVIII, XIX i XX.\nBagergue és un dels pobles més bonics i amb més essència de la Val d'Aran. Es troba situat a 1490m i és el poble habitat més alt de la Vall d'Aran. Aquí trobem el Museu Eth Corrau, el qual alberga més de 2.500 peces d'artesania rústica aranesa.\nAixí mateix aquí podem visitar l'església parroquial de Sant Feliu que data del segle XII, posteriorment modificada al S. XVI. Des de Bagergue també parteixen diverses excursions perfectes per als amants de la natura.\nPresidit pel Montcorbisson, Casau es troba en un enclavament excepcional on obtenim les millors panoràmiques de Vielha, fins i tot de la Val d'Aran. En aquest punt destaquem la seva església dedicada a Sant Andreu, que és un bon exemple de confluència de diversos estils arquitectònics.


Lomo de cerdo a la cerveza | Origen100x100\nLlom de Porc a la Cervesa\nAvui et portem una recepta fàcil i també ràpida d’elaborar, gràcies a la nostra Ceba Confitada.\nAmb la Ceba Confitada t’estalvies la feina de tallar-la i sofregir-la a foc lent (allò que en castellà en diuen pochar), que no és poc, amb la qual cosa podràs escurçar en molt el temps de preparació de la recepta.\nSi ets dels que s’emporten el menjar en una carmanyola, és una bona manera de menjar llom durant la setmana, doncs queda suculent i gràcies al suquet s’escalfa molt bé en el microones.\nEs pot fer amb qualsevol cervesa, però recomanem que sigui una cervesa amb cos ja que el seu sabor s'impregna en els altres ingredients. Una artesana, seria perfecta.\n1 paquet de Ceba Confitada Origen 100×100\nSalpebra els talls de llom al teu gust.\nPosa un rajolí d’oli en una paella o cassola i escalfa.\n“Marca” els talls de llom per ambdós costats (“tombar i tombar”), atès que si els cous massa et quedaran ressecs.\nObre el paquet de Ceba Confitada Origen100x100 i escampa-la per damunt del llom.\nRega amb la cervesa el conjunt dels ingredients, només fins a cobrir-los.\nQuan arrenqui el bull, ajusta el foc a mitja potència i deixa-ho coure uns 10 minuts. La cervesa s’anirà reduint. Transcorregut aquest temps apaga el foc i ja ho tens a punt.


Onze ferits per una bomba al Kurdistan turc en la jornada postelectroal\nL'atemptat va atacar les celebracions per la victòria dels candidats kurds. El primer ministre Erdogan paga a les urnes l'imcompliment de les promeses sobre drets culturals i polítics\nREUTERS / REDACCIÓ Diyarbakir (Turquia) 13/06/2011 09:37\nOnze persones han quedat ferides per l'explosió d'una bomba al Kurdistan turc, a prop de la frontera iraquiana. L'atemptat es va produir ahir a la nit, en una celebració de la victòria dels candidats kurds a la província de Sirnak. Les víctimes reben tractament mèdic en un hospital proper.\nEls islamistes moderats del governant AKP, que va guanyar les eleccions de dimenge amb un 50% dels vots, no han obtingut en aquesta ocasió el suport dels kurds del sud-est de Turquia. El Partit Republicà del Poble (CHP), liderat pel kurd Kemal Kiliçdaroglu, ha recollit la majoria de suports a la regió, després que el primer ministre Erdogan incomplís les seves promeses sobre la normalització dels drets culturals i polítics dels kurds a Turquia.\nL'AKP va posar en marxa una cadena de televisió estatal en kurd i va impulsar l'ús d'aquesta llengua en alguns centres d'estudi, però sota els dos mandats de Recep Tayyip Erdogan no s'ha aturat el setge policial a les organitzacions nacionalistes en l'òrbita del Partit dels Treballadors del Kurdistan.


A la caputxina!: Cristià d'espardenya, vine a fora! (Quaresma 5)\nPublicat per jordicaputxí a 19:10\nSi senyor! Ens fan falta testimonis com aquest. Gràcies\n9 de març de 2008, a les 19:43\nCrec que tens tota la raó.\nJo et demanaria que ens donessis mes elements per a reflexionar el que indiques en l'ultim paràgraf.\nUn que remena per internet.\n11 de març de 2008, a les 8:42\nTrobo el text molt adient pels moments que estem vivint.\nDes de la campanya Volem Bisbes Cristians també ens sentim en aquest entremig del que parles quan et refereixes als Cristians d'Espardenya.\nTot i ser un titol clarament reaccionari, el nostre manifest ens defineix.\nCom a grup de joves ens trobem a vegades perduts i sense referents dins l'església. El concili Vatica II ens queda molt lluny i crec que no ens podem considerar post-conciliars. Aquests grups "teocon" dels que parles estan a les antipodes del que nosaltres vivim en el nostre dia a dia com a església.\nAra ens ha sortit aquest crit: "Volem Bisbes Cristians". Pero sempre des de la construcció del Regne en el nostre dia a dia, en els nostres serveis socials, pastorals,...\nGracies per la nota, ens ajudara a reflexionar.\n11 de març de 2008, a les 10:34


Pastissets - Un aniversari molt especial\nEts aquí:Calendari de cursos»Curs de Galetes Decorades de Nadal (Nivell II)\nEs tracta d'un pastís tot de nata, és el que a ell li agrada, de dos pisos, i amb una corona, a cada un, feta amb transfer de xocolata que li feia una sanefa a conjunt amb la resta de detallets. Al centre del pis superior, una xocolatina amb el 75 ben gran. A dalt de tot, tot i que no surt a la foto, i vaig posar un munt de bengales que van fer que al moment de portar-li brillés molt.\nCada pis tenia dos pans de pessic genovès farcits de nata, forMant així, a dins, tres capes de nata. Va quedar deliciós, moltsamorós amb tanta nata.\nPA DE PESSIC GENOVÈS DE 20 cm(en necessitem dos)\nINGREDIENTS (per a un pa de pessic):\n1. Encenem el forn a 180 º C.\n2. Barregem els ous amb el sucre fins a aconseguir una barreja ben cremosa i blanquinosa.\n3. Afegim la farina i batem molt suaument perquè no baixi la barreja.\n4. Posem la massa en un motlle de 20 cm. untat amb mantega i enfarinat, i al forn uns 20 minuts.\n5. Ho deixem refredar.\nPA DE PESSIC GENOVÈS DE 15 cm (en necessitem dos)\n4. Posem la massa en un motlle de 15 cm. untat amb mantega i enfarinat, i al forn uns 20 minuts.\nFARCIT DE NATA\n1 litre de nata especial per a muntar\n150 - 200 gr. de sucre aproximadament\n1. Barregem el mascarpone amb la nata líquida a poc a poc.\n2. Quan estigui ben integrat ho muntem.\n3. Quan falti molt poc afegim el sucre i seguim batent.\n* El mascarpone farà que la nata estigui més ferma sense modificar molt el sabor.\n1. Partim els quatre pans de pessic per la meitat, fent-ne dos discs cada un.\n2. Posem una mica de la nata muntada la base o plat on vulguem presentar el pastís i hi col·loquem el primer disc de pa de pessic. Un dels de 20 cm.\n3. Farcim aquest primer disc amb una capa de nata.\n4. Hi posem el segon disc a sobre, repetim amb una altra capa de nata.\n5. Fem el mateix amb el tercer i posem el últim a sobre-\n6. Cobrim tot el pastís amb una nova capa de nata i el posem a la nevera.\n7. Fem el mateix amb els discs de 15 cm.\n8. Col·loquem, en el pastís gran, la PEÇA que ha d'aguantar el pastís petit i li posem.\n9. El tornem a la nevera mentre preparem la decoració.\n10. Encara ens ha de quedar nata per fer l'acabat.\nMotlle de galeta quadrat d'un 8 cm\n1.Tallem tires d'uns quatre cm del transfer de xocolata. En el meu cas, com que tinc una impressora de tinta comestible, el vaig poder fer a conjunt amb la resta de coses.\n2. Les posem a sobre una safata de forn amb paper de forn a sota. El transfer té una cara més rugosa que l'altra. Aquesta és la que heu de posar de cara amunt perquè entri en contacte amb la xocolata.\n3. Fonem la xocolata blanca al microones. Cal tenir cura i fer-ho en tandes de pocs segons perquè es crema de seguida i llavors, ja no la podríem utilitzar.\n4. La temperem perquè després, en assecar-se no ens queden taques blanques.\n5. La posem a sobre de les tires de transfer formant una capa no molt gruixuda. Deixem que es refredi una mica, fins que amb el dit la toquem i ja no ens taqui però mentre encara és flexible.\n6. Traiem el pastís de la nevera i posem les tires de transfer amb xocolata a tot el voltant de la part baixa dels dos pisos. Veureu que amb una tira no feu i heu d'anar empalmant-ne.\n7. Quan ja estan ben col·locades tornem el pastís a la nevera perquè la xocolata s'assequi completament.\n8. Ara, amb molta cura, ja podem treure la part de plàstic que porta el transfer.\n9. Posem la cinta de ras a la part de sota de la corona de xocolata.\n10. Amb la nata que ens queda anem fent llapissades per donar un toc més rústic al pastís.\n11. Per fer la xocolatina seguirem el mateix procés que amb les tires. Sobretot, cal tenir en compte a l'hora de fer el disseny de fer-lo invertit perquè en imprimir-lo surt al revés. Aquest cop posarem el motlle de galeta a sobre del rectangle de transfer perquè ens marqui la forma. Llavors, procedim igual, posant una capa de xocolata temperada. Esperem que estigui totalment seca i ja la podem col·locar al pastís.\nI em sembla que del pastís no m'oblido res. Ara anem per la galeta.\nEs tracta d'una galeta de mantega decorada amb paper de sucre imprès. Són galetes que es personalitzen molt fàcilment i són ràpides de fer i decorar. Ideals per quan tens molta altra feina. Jo hi poso una capa de fondant a sobre la galeta, i al damunt, el paper de sucre. Però, també, es pot posar directament el paper a la galeta.\nI per acabar, ja només em queda ensenyar-vos la papereria. Aquesta vegada, la minuta i la targeteta de la taula. Vaig escollir aquest dibuix geomètric al voltant del qual va girar tot, com heu pogut veure. Tot el disseny el vaig realitzar amb el programa Photoshop. Espero que us agradi tant com a tots els convidats.\nBen aviat, el Repte de les Mones de Paqua!!!!\nLlegir 7310 vegades\tDarrera modificació el Diumenge, 08 Març 2015 11:14\nMés en aquesta categoria: « Cinc anys de bloc i tancament d'una etapa.\n0 #2 Neus 11-03-2015 11:05\nHola bonica!! q bé que tornis a publicar.\nLa teva entrada m ha emocionat moltisim, avui el meu hagués fet 83 anys, pero no ha pigut ser com tu ja saps Diuen que les nenes son més del papa, no ho sé, el que si sé es que el seu amor es incondicional i que mai esperen res a canvi. Noméa que nosaltres estiguem bé.\nUna forta abraçada i un petonàs\n0 #1 mon 08-03-2015 16:39\nEl primer de tot es felicitar-te pel teu anniversari, que ha quedat una mica en segon terme.\nEn segon lloc, no es perque si que veus l'orgull en els ulls del teu pare...ets una bona filla i una millor persona.\nUn pastís precios!


La Plataforma d’Entitats per la Rebaixa de l’IBI a Manresa demana que la ciutat faci un pas endavant per guanyar competitivitat - Cambra de Comerç de Manresa\nInici > Noticies > La Plataforma d’Entitats per la Rebaixa de l’IBI a Manresa demana que la ciutat faci un pas endavant per guanyar competitivitat\nLa Plataforma d’Entitats per la Rebaixa de l’IBI a Manresa, formada per una cinquantena d’entitats de la ciutat, ha fet públic avui el seu posicionament davant la propera aprovació dels pressupostos de l’Ajuntament per a l’any 2017. La Plataforma recorda al consistori les peticions plantejades el 2014 i que no han estat ateses i insisteix en reclamar un IBI més just, eficient i social, que doni resposta a les necessitats de famílies i empreses de la ciutat i deixi de ser un obstacle per a la seva competitivitat.\nEn aquest sentit, la Plataforma aposta per tirar endavant noves estratègies que generin il·lusió i noves idees i permetin trencar la dinàmica negativa i de retallades dels darrers anys. La cooperació entre municipis de la comarca, creant una àrea metropolitana del Bages liderada per Manresa, es planteja com una possible idea per fer front a la caiguda d’ingressos generada per la davallada demogràfica.\nA la roda de premsa d’aquest matí hi han participat representants d’algunes de les entitats membres de la Plataforma. Pere Casals, president de la Cambra de Comerç de Manresa, ha insistit en la demanda de rebaixar l’IBI un 5% anual, fins ajustar-lo als valors reals de mercat. Una petició, ha dit, “a la qual l’Ajuntament de Manresa no s’hi ha acostat encara”. També ha exposat una altra de les demandes de la Plataforma, en el sentit que la tarifació social de l’IBI es faci en base a un salari mínim de 1.000 €.\nEnric Martí, president de la Federació d’Associacions de Veïns de Manresa, ha dit que “continuarem treballant perquè l’IBI s’apliqui d’una forma més justa que fins ara”. Jordi Carreras, secretari gerent de la Cambra de la Propietat Urbana de Manresa i el Bages, ha demanat “una actitud activa dels líders polítics”. Josep Alías, president del Gremi de Constructors, ha assegurat que “tenim idees i ganes de fer coses, però fins ara l’administració ens ha escoltat poc”. Per la seva banda, el president de la delegació del Bages del Col·legi d’Arquitectes, Enric Massana, és qui ha llançat la proposta de crear una àrea administrativa que uneixi Manresa, Sant Fruitós i Sant Joan de Vilatorrada. Ha afirmat que “el que demanem ara és fer un pas endavant, ser proactius i obrir el debat a noves alternatives”.\nManifest de la Plataforma d’Entitats per la Rebaixa de l’IBI: 161013_comunicat_ibi


Els ajuntaments podran demanar subvencions per exhumar fosses\nEn total es destinaran 750.000 euros a les ajudes per a aquest tipus d'actuacions\n2 min. Palma 07/10/2020 10:24\n651x366 Fossa de Calvià./ ISAAC BUJ Fossa de Calvià./ ISAAC BUJ\nLa Federació Espanyola de Municipis i Províncies ( FEMP ) podrà sol·licitar a partir d'aquest dijous subvencions perquè els ajuntaments localitzin i exhumin fosses de víctimes desaparegudes del franquisme i la Guerra Civil. Els ajuts ascendeixen a un total de 750.000 euros.\nEl Butlletí Oficial de l'Estat (BOE) publica el reial decret aprovat pel Govern que estableix els requisits per a la tramitació d'aquestes subvencions. El pagament s'abonarà de manera anticipada i sense necessitat de constituir cap fiança o garantia. L'entitat beneficiària de la subvenció serà la FEMP , que en el termini de tres mesos següents a la notificació de la resolució de concessió haurà de proposar un pla de recuperació de memòria democràtica, que defineixi les actuacions a dur a terme i el mecanisme previst per a l'execució d'aquestes. El pla de recuperació que proposi la FEMP s'haurà de sotmetre a l'aprovació del Ministeri de la Presidència, Relacions amb les Corts i Memòria Democràtica.\nUna vegada concedida l'ajuda, els consistoris hauran de concloure les actuacions en el termini d'un any. Aquest ajut podrà ser compatible amb altres subvencions, ingressos o recursos procedents de qualsevol administració o ens públic o privat, de la Unió Europea o d'organismes internacionals, sempre que la suma de les aportacions rebudes no superi el cost total de l'activitat subvencionada.\nLes actuacions subvencionades consistiran en treballs tècnics de recerca, localització, exhumació i identificació de persones desaparegudes en fosses de la Guerra Civil i el franquisme. Totes hauran de desenvolupar i concloure d'acord amb el que estableix el Protocol d'actuació en exhumacions de víctimes de la Guerra Civil i la dictadura.\nEl Govern aprova aquesta dotació econòmica, que fins que s'aprovi la nova llei de memòria democràtica es tramitarà fent ús de la Llei de memòria històrica del 2007.\nLa segona fase de l'exhumació al cementeri de Porreres comença aquest dimarts\nEls arqueòlegs d'Atics comencen la segona campanya d'excavacions a Porreres\nCaixa Colonya avança en la rehabilitació de Can Morató a Pollença


Juliol de 2014, primer dia d’aventura per Namíbia, dues amigues viatgem en 4 x 4, al nostre aire. Rumb al sud, circulo per l’esquerra, seguim indicacions escrites de l’agència per a sortir de la capital, Windhoek; difícil combinar tant de caos: el circulatori, el de conduir a l’inrevés, el de l’anglès, el de la lectura de mapes irreals… Ens perdem irremeiablement: estem en el nord? Ens hem sortit de la carretera principal, conduïm per un poblat enorme, muntanyes de cases de uralita, molta gent; continuo conduint, veiem un accident de cotxe i sembla que hi ha un policia de trànsit. Ens aturem a 100 metres. Sortim les dues del cotxe, anem cap a ell. Preguntem i ens indica: reculeu i agafeu aquesta avinguda principal, porta al centre de la ciutat. De tornada al cotxe, veiem moltíssima gent envoltant-lo; una adolescent se’ns creua corrent i ens crida al seu pas alguna cosa que a penes entenc, encara que en un segon el processo i comprenc:…broken your window…\nAutora: Elia García Saura, impulsora de #RelacionsUbuntu, vinculada a MIESES GLOBAL\nPer administrador|2020-05-17T18:58:50+00:00maig 10th, 2020|Categories: Artículos|Tags: Elia Garcia|0 Comments


6 min. Sitges 31/05/2018 17:12\n651x366 Torra diu que és l'hora de debatre totes les propostes i que "independentistes i no independentistes treballin junts" / ACN Torra diu que és l'hora de debatre totes les propostes i que "independentistes i no independentistes treballin junts" / ACN\nAmb el Govern nomenat i a punt per prendre possessió, el president de la Generalitat, Quim Torra, ha participat en les jornades de Sitges del Cercle d'Economia, després que el lobi barceloní hagi proposat un nou Estatut per a Catalunya i una millora del finançament per resoldre el conflicte polític. Torra ha començat la seva intervenció deixant clar que ell és independentista i que per això va votar que sí al referèndum de l'1 d'octubre, però ha obert la porta a valorar totes les propostes. "Ha arribat l'hora de debatre totes les propostes. És urgent que la política torni a la política", ha dit, instant "independentistes i no independentistes" a treballar junts.\n"Els resultats de l'1-O i del 21 de desembre ens van donar un mandat democràtic i Catalunya vol una nova relació amb Espanya", ha dit.\nTorra ha demanat als empresaris del Cercle que ajudin a obrir el diàleg amb l'Estat, però ha afirmat que només serà vàlid si el seu resultat pot ser referendat per la ciutadania de Catalunya. "Decidir el futur del país no hauria de ser mai un conflicte", ha assegurat. Aquest diàleg, a parer seu, no es pot produir als despatxos com s'ha fet tradicionalment sinó que s'ha d'obrir a tota la ciutadania tenint en compte les majories que hi ha i els resultats a les urnes.\nEn tot, cas el president ha defensat la República Catalana com l'estatus jurídic en què Catalunya podria tenir "més prosperitat", més facilitats per al món empresarial i més recursos, ja que Torra no ha deixat de denunciar el dèficit fiscal fruit del sistema de finançament actual.\n"No podem seguir així": demana que s'acabin els empresonaments i l'exili\nParal·lelament a la mà estesa al govern espanyol, Torra ha denunciat la situació dels presos i els exiliats, apel·lant directament als empresaris que l'escoltaven. "Segurament vostès han estat més temps que jo amb el vicepresident Junqueras o el president Puigdemont (...) I avui no poden ser aquí –ha lamentat–. No podem seguir així", ha assegurat, afegint que ell ara podria ser a la presó perquè ha estat implicat tant a Òmnium com a l'ANC, els presidents dels quals estan empresonats a Soto del Real des del 16 d'octubre de l'any passat.\nEn aquest sentit, ha demanat que el Cercle també se sumi a la denúncia d'aquesta situació i que s'abordin els conflictes políticament i no per la via judicial. "Els meus amics europeus no entenen res –ha afirmat–. S'imaginen vostès un problema a la seva empresa i deixar-lo passar sense fer res?", s'ha preguntat per denunciar l'immobilisme que fins ara ha protagonitzat el PP des de Madrid.\nAixí, ha culpat el govern espanyol de la inestabilitat que hi pugui haver: ha denunciat l'existència de presos i exiliats i també la violència de la policia contra els votants l'1 d'octubre.\nEl Cercle proposa una consulta sobre l'Estatut\nEn la seva presentació, el president del Cercle, Juan José Brugera, ha fixat com a "prioritat" resoldre la qüestió catalana. "El principial problema de l'Estat és el conflicte que hi ha a Catalunya. Prosperi o no la moció de censura, seguirà aquí", ha dit. Sobre la possibilitat d'un canvi de govern a Espanya, ha demanat "estabilitat" i que s'abordi la qüestió catalana. "Tant la via unilateral com el manteniment de l''status quo' ja han demostrat el seu resultat", ha sentenciat.\nDirigint-se al president de la Generalitat, que s'asseia al seu costat, el president del Cercle ha instat Torra a deixar de banda el "frontisme" i a donar un "senyal" clar de seguretat jurídica i respecte a la legalitat. A més, ha demanat un diàleg entre totes les forces polítiques al Parlament per aconseguir un "pacte intern" que se sotmeti a consulta a Catalunya.\nEn la seva intervenció, Torra s'ha referit a la proposta del Cercle, que ha definit com a "valenta", i ha celebrat que algú hagi presentat una alternativa. En tot cas, li ha demanat al president del lobi barceloní que la presenti també als representants de l'Estat, perquè actualment el govern espanyol encara no ha fet una proposta a Catalunya. "Han dit que no a tot", ha dit Torra, que ha enumerat l'Estatut, la proposta de pacte fiscal d'Artur Mas o la consulta pactada. "No sabem quin projecte té Espanya per a Catalunya", ha asseverat el president.\nA la primera fila de la conferència de Torra hi havia la consellera de Presidència, Elsa Artadi; la consellera d'Empresa, Maria Àngels Chacón, i el conseller d'Economia, Pere Aragonès. També hi eren presents la presidenta de la Diputació de Barcelona, Mercè Conesa; el portaveu de JxCat, Albert Batet, o el secretari d'Hisenda, Albert Castellanos.\n540x306 Torra diu que és l'hora de debatre totes les propostes i que "independentistes i no independentistes treballin junts" / ACN Torra diu que és l'hora de debatre totes les propostes i que "independentistes i no independentistes treballin junts" / ACN\nLa proposta detallada del Cercle\nTorra intervé per primer cop en les jornades del Cercle d'Economia de Sitges, que, enguany, han elaborat una àmplia proposta per abordar el conflicte català. En un document elaborat per experts de diferents àmbits proposen una millora de l'autogovern i un sistema de finançament que repari el greuge de les inversions i el dèficit fiscal a Catalunya. L'ampliació de competències passa per un nou Estatut que sigui reconegut com a norma "fonamental" de Catalunya i que se sotmeti a consulta dels ciutadans. La diferència amb l'Estatut actual és que no hauria de passar pel Congrés de Diputats, i per evitar l'"error polític" de la sentència del Tribunal Constitucional del 2010 proposen que hi hagi un control previ de constitucionalitat abans d'aprovar-se.\nAixí, plantegen un Estatut "amb naturalesa de veritable Constitució catalana". "Catalunya és l'única comunitat que no té aprovat per referèndum de la seva ciutadania la seva norma institucional bàsica". Retreuen així al PP la impugnació de l'Estatut de l'any 2006 al Constitucional. Amb la nova fórmula estatutària, la institució creu que "l'Estatut quedaria despullat de la seva funció de distribució de competències, que correspondria a la Constitució". En canvi, el marc estatutari s'encarregaria de "qüestions internes exclusives de la comunitat": llengua, educació, cultura i el funcionament intern de l'autogovern. Per aprovar aquest Estatut seria necessari fer un referèndum. Així, reclamen una "clarificació" de les competències autonòmiques i estatals per evitar els conflictes de competència als tribunals.\nPerquè es concreti aquesta reforma, el Cercle advoca perquè hi hagi un diàleg intern a Catalunya, un pacte de les forces catalanes que reuneixi els 2/3 del Parlament i que la subcomissió constitucional del Senat engegui les reformes necessàries per donar resposta a la crisi catalana.\nEl Cercle d'Economia reclama un nou Estatut i canviar el model de finançament


La CASS està convençuda que l’acord amb la UE no suposarà un impacte significatiu - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLa CASS està convençuda que l’acord amb la UE no suposarà un impacte significatiu\nEl consell d’administració de la Seguretat Social fa temps que ha analitzat les diferents directives que caldrà integrar però creu que en ser espanyols, portuguesos i francesos els que més relació tenen amb el Principat i haver-hi acords bilaterals ja hi ha molt de resolt\n05/06/2022 (14:06 CET)\nCompareixença al Consell de Jordi Cinca i Montserrat Capdevila. Toni Solanelles\nLa Caixa Andorrana de la Seguretat Social (CASS) està convençuda que l’acord d’associació que s’està negociant amb la Unió Europea (UE) no hauria de comportar, més enllà de qüestions burocràtiques i normes a integrar en la legislació andorrana, impactes significatius per a la institució i el sistema de cobertura mutual establert tant per cobrir assistència sanitària com pensions de jubilació.\nAixí almenys ho ha afirmat el membre del consell d’administració de la CASS i president del Fons de Reserva de Jubilació (FRJ), Jordi Cinca, demanat sobre la qüestió per l’Altaveu després de la compareixença que hi va haver davant les comissions legislatives de Sanitat i de Finances. Els grans canvis, l’impacte gran, seria si per les circumstàncies que siguin, la massa treballadora del Principat canvia d’orientació nacional i comencen a arribar a Andorra persones de nacionalitats distintes a l’espanyola, la portuguesa o la francesa.\nCinca ha recordat que “els impactes” que estableix l’acord d’associació “no són diferents” respecte dels pactes, bilaterals o trilaterals, que ja es tenen amb Espanya, França i Portugal. Qualsevol situació que de forma molt notable vagi més enllà d’aquests tres estats, sí que podria tenir rellevància. Però no es preveu. “El que podria succeir és que vinguessin molts treballadors” d’altres nacionalitats. Però “com que el gruix no crec que sigui significatiu, no crec que hi hagi massa canvis substancials”.\nSant Julià inaugura el dipòsit d'aigua de Nagol amb una inversió de 670.000 euros


À Punt - Un informe alerta que l'Acord de París és insuficient per a aturar la crisi climàtica\nUn informe alerta que l'Acord de París és insuficient per a aturar la crisi climàtica\nNotícies Món | 05/11/2019 20:19\nGratacels envoltats de fum a Hanoi / Reuters\nL'expresident del panel d'experts de l'ONU sobre el clima, Robert Watson, adverteix en un informe que s'ha publicat aquest dimarts que els compromisos dels països per a reduir les emissions de gasos d'efecte hivernacle, en el marc de l'Acord de París, són clarament insuficients per a mitigar la crisi climàtica. L'Acord de París és el major pacte vinculant que existeix davant de la crisi climàtica, i estableix un pla d’acció mundial per a limitar el calfament global.\nWatson, químic especialitzat en ciència atmosfèrica, va presidir durant cinc anys (fins al 2002) el grup intergovernamental d'experts sobre canvi climàtic de l'ONU (IPCC) i és coautor de l'informe The truth behind climate pledges ('La veritat després de les promeses del clima'). En el document, que ha difós aquest dimarts l'organització no governamental Universal Ecological Fund, assegura que els compromisos internacionals són "massa escassos" i denuncia que "arriben massa tard".\nAquest dilluns els Estats Units anunciaren que es retiraven de l'Acord de París. El president Donald Trump va anunciar el 2017 que Washington abandonava el pacte, encara que la petició no ha pogut formalitzar-se fins ara per qüestions contractuals del conveni.\n"Fins i tot si tots els compromisos climàtics, que són voluntaris, s'arribaren a aplicar plenament, no s'arribaria ni a la meitat de l'esforç que es necessita per a frenar l'acceleració de la crisi climàtica", assenyala Watson.\nEls experts adverteixen que si els països fracassen a reduir a la meitat les emissions de gasos d'efecte hivernacle en els pròxims deu anys, la xifra d'huracans, tempestes, incendis i inundacions podrà duplicar-se en nombre i intensitat, i també originar pèrdues econòmiques. Segons l'infome, vora el 75% dels 184 compromisos que contempla l'Acord del Clima són parcialment o totalment insuficients per a aturar el problema.\nEl document reconeix que els 28 països de la Unió Europea i altres set tenen previst reduir les emissions almenys en un 40% per al 2030, però adverteix que els principals emissors de gasos nocius mantindran la tendència actual. Més de la meitat de les emissions de gasos d'efecte hivernacle procedeixen de quatre països: la Xina (26,8%), els Estats Units (13,1%), l'Índia (7%) i Rússia (4,6%).


Mesures ecològiques, cíviques i de protecció de conreus, propostes per evitar que els senglars s'acostin al nucli urbà -\nMesures ecològiques, cíviques i de protecció de conreus, propostes per evitar que els senglars s'acostin al nucli urbà\nDimecres, 26 d'abril de 2017 a les 00:10\nL’estudi, encarregat per l’Ajuntament a la consultoria Ambiens, afirma que no hi ha sobrepoblació de senglars al municipi.\nMantenir tolls d’aigua permanents dins zones forestals, afavorir la presència d’alzines i figueres al bosc, no deixar deixalles fora dels contenidors o instal·lar filats elèctrics o tanques en els conreus. Aquestes són algunes de les propostes, per evitar el conflicte entre persones i senglars a Sant Martí Sarroca, que apunta l’estudi que l’Ajuntament va encarregar a l’empresa Ambiens sobre el cens i mesures de gestió dels senglars al municipi. Segons l’estudi, a més, el municipi no té sobrepoblació de senglars. L’alcalde de Sant Martí Sarroca, Antoni Ventura, ha recordat que l’estudi va ser encarregat perquè “necessitàvem una diagnosi i poder objectivar les dades” sobre la situació de la població de senglars al municipi. El govern municipal tindrà en compte les conclusions de l’estudi per possibles futures mesures per evitar que els senglars s’acostin al nucli urbà.\nAquest dimarts 25 d’abril s’ha dut a terme a l’Ajuntament de Sant Martí Sarroca la presentació de l’estudi, realitzat per l’empresa Ambiens. Els treballs es van realitzar entre maig i novembre de 2016 i per a fer el càlcul del cens actual de senglars es van instal·lar 5 càmeres per quadrícula en els llocs on es van observar rastres permanents de senglars.\nSegons els càlculs científics efectuats, al municipi no hi ha una sobrepoblació de senglars des del punt de vista ecològic. S’han detectat entre 66 i 77 exemplars i el municipi podria assumir, segons els seus recursos naturals, la càrrega de fins a 275 exemplars.\nPerò, tal com apunta l’estudi, en el cas de senglar existeix una càrrega social, el paràmetre de la qual és el nivell de molèsties que causa. Com ha explicat dels autors de l’estudi, el biòleg Josep Costa, aquesta càrrega “té un component de subjectivitat” i en moltes ocasions els senglars s’acosten al nucli urbà per “la regla del mínim esforç”, perquè els és més fàcil trobar-hi menjar i no per la manca de recursos dins del bosc.\nLes propostes que fa l’estudi per evitar el conflicte entre persones i senglars són de tres tipus: ecològiques, cíviques i de protecció física dels conreus.\nPel que fa a les ecològiques, proposa mantenir tolls d’aigua el més permanents possible dins de les zones forestals, per reduir la necessitat de que els senglars es traslladin a les rieres de prop del nucli urbà en busca d’aigua i fang. Així com afavorir la presencia d’alzines adultes i de figueres dins del bosc, amb l’objectiu de proporcionar suficient aliment dins del bosc per evitar que el busquin en els correus.\nEn relació a les accions cíviques, proposa no deixar deixalles fora dels contenidors, sobretot dels que estan al llindar del nucli urbà, així com no deixar restes de triadures de verdures en horts, per evitar que els senglars aprenguin que són un recurs alimentari i es traslladin cap a l’ambient urbà. També, no alimentar mai deliberadament els senglars, per evitar l’establiment d’individus que rutinàriament s’acostin a l’àmbit urbà.\nI finalment, proposa accions de protecció física de conreus, amb la instal·lació de filats elèctrics o tanques per evitar que els senglars puguin entrar-hi.\nA més, l’estudi apunta la possibilitat de valoritzar la presència de senglars creant espais on el públic amant de la natura pugui observar especies de fauna, pagant un lloguer per les instal·lacions. El recaptat s’invertiria en sufragar els costos de les accions encaminades a fer que els senglars no abandonin l’ambient forestal.\nCosta ha afirmat que en els vídeos realitzats han aparegut tot tipus d’espècies com cabirols, guineus, fagines o teixons, fàcilment visibles, no només a la nit, i en espais a 5 minuts del nucli urbà.\nPel que fa a la caça, l’estudi argumenta que dades científiques demostren que tot i augmentar la caça, les poblacions de senglars no paren de créixer. Els motius, entre d’altres, són que no actua com ho faria la depredació natural, sinó que desestructura la població amb la caça d’exemplars d’adults dominants, motiu que implica una major reproducció per part dels exemplars juvenils.\nL’alcalde de Sant Martí, Antoni Ventura, ha explicat que es tindran en compte les conclusions de l’estudi per a possibles futures mesures per evitar que els senglars s’acostin al nucli urbà.\nVentura també ha explicat que es mantindrà la prohibició de tallar camins públics del municipi per a batudes de caça. Però ha recordat que la competència sobre la caça la té la Generalitat i que, “tot i que com a municipi ens sumem al debat”, és aquesta administració qui se n’hauria de responsabilitzar.\nDarrera actualització: 26.04.2017 | 00:33\nPresentació de l'estudi als mitjans de comunicació .\npdf Estudi: "Els senglars a Sant Martí Sarroca. Cens i mesures de gestió".


#Sant Jordi “Res no es perfecte a Hawaii” de Marius Serra | Ràdio Calella Televisió\n#Sant Jordi “Res no es perfecte a Hawaii” de Marius Serra\nL’escriptor Marius Serra en la seva darrera novel·la, Res no és perfecte a Hawaii, juga amb la intriga i la descoberta. Ho fa amb la investigació sobre un presumpte atemptat, l’enigma dels pares del protagonista i els interrogants històrics sobre el capità Cook, totes aquestes trames s’encreuen a l’illa paradisíaca.\nRes no és perfecte, explica el camí d’una persona desemparada i que vol saber el perquè d’aquestes emocions. Però aquesta història personal té una dimensió col·lectiva que ens trasllada a Hawaii, al fenomen de l’especulació urbanística i, també, a la corrupció de les elits.\n“Res no és perfecte a Hawaii” pot ser llegit també com una metàfora sobre la manera com s’escriu la Història. Per exemple, el capità James Cook, considerat un heroi per uns, un invasor per uns altres i fins i tot un déu pels hawaians que el varen acollir per primera vegada a l’illa. Tres enfocaments ben distants i, tanmateix, tots tres prou documentats i raonats pels historiadors.\nUna altra de les gràcies d’aquest llibre és que Màrius Serra ha estat prou hàbil per aconseguir que al llarg del desenvolupament de la trama el centre de gravetat del relat vagi variant.\nMàrius Serra de 52 anys és escriptor. Les seves creacions giren al voltant de la literatura, la comunicació i el joc. Ha publicat més de vuit mil mots encreuats, tres milers llargs d’articles, catorze llibres de narrativa i set de ludolingüística. Les seves obres han estat traduïdes al castellà, l’italià, el romanès, el coreà i, parcialment, a l’alemany i l’anglès. Entre les seves obres destaquen Mon oncle, La vida normal, Verbàlia, Farsa o Quiet, entre d’altres i, més recentment, L’arca de Babel, adreçat al públic infantil. Ha traduït al català diverses obres emblemàtiques. També col·labora a La Vanguàrdia, TV3, Catalunya Ràdio i El Punt-Avui.\nSegüent La Consellera Borràs visita el MUTUR i aposta per ajudar en la renovació de l’Hostal Vell\nAnterior Ballada escolar de sardanes per Sant Jordi\nPresentació del llibre “No abandonis quan el rastre és calent”


Les obres de la nova seu 'galàctica' d’Apple, a vista d’ocell - VilaWeb\nLes obres de la nova seu 'galàctica' d’Apple, a vista d’ocell\nUn vídeo enregistrat amb un 'drone' mostra com avança la construcció del futur campus de Cupertino\nCada dia que passa, la gent troba més usos als avionets no tripulats. Un californià, tip de no poder veure el ritme de les obres de construcció de la immensa i futurista nova seu d'Apple a la ciutat de Cupertino, va decidir de plantar-s'hi al costat i sobrevolar la zona amb el seu 'drone'. Gràcies a una càmera instal·lada a l'aparell ha descobert els fonaments en forma de nau espacial del campus d'Apple, que el 2016, quan s'enllesteixi, acollirà dotze mil treballadors.\nI sembla que hi havia interès per a saber com serà el nou complex de la companyia de la poma, dissenyat per l'estudi Foster + Partners, atès que el vídeo (de vuit minuts) ja ha superat més de dos milions de visualitzacions des que es va penjar a YouTube, ara fa una setmana.\nL'ex-president d'Apple, Steve Jobs, quan va comentar la necessitat de disposar d'una nova seu deia que s'havia de construir 'la millor oficina del món'.


Tres anys de crisi, víctimes i responsables – CGTCatalunya\nInici > General > Articles opinió > Tres anys de crisi, víctimes i responsables\nTres anys de crisi, víctimes i responsables\nGrans empresaris, rendistes i financers, dirigents polítics, institucions internacionals i bona part de la professió acadèmica són culpables.\nPer primera vegada, les taxes d’atur femenina i masculina són pràcticament iguals, i és un trist igualitarisme en la precarietat i la pobresa.\nFa tres anys, Carrer va dedicar un número a la crisi. Eren temps de terrabastall, de bancs en fallida, d’incertesa. Ara estem molt pitjor: l’atur ha crescut en més de tres milions de persones, hi ha milers de desnonaments, retallades de drets socials, països sencers en fallida... i la incertesa és cada vegada més gran. És hora de preguntar-se per les causes, les víctimes i les respostes.\nCauses estructurals i responsables\nLes crisis econòmiques no són desastres naturals, com un terratrèmol o un tsunami. Fa molts anys que les millors ments teòriques van mostrar que les crisis actuals són el resultat del funcionament normal de les economies capitalistes.\nCada crisi té, però, característiques específiques. La manera com s’ha desenvolupat l’actual és clarament el resultat del tipus de capitalisme que es va imposar a la crisi anterior (la del 1973-85): el neoliberalisme. Un model que va imposar la globalització, la desregulació del sistema financer, les privatitzacions i\nl’increment de les desigualtats.\nLes crisis no són intencionals. Ningú no les decreta. Però això no vol dir que no tinguin responsables. Aquests són sens dubte tots aquells que han imposat el model que ens ha dut fins aquí. I quan analitzem aquest model, de seguida trobem que ha estat una minoria social de financers, grans empresaris i grans rendistes. Aquest 1% de la població mundial cada cop més rica mercès a un sistema social que els ha permès absorbir gran part de la renda mundial. Per posar-hi cares, a Espanya aquests serien els 40 empresaris reunits amb Zapatero per dir-li què ha de fer, encara que la pintura complerta obligaria a incloure-hi algú més. A nivell mundial, són els grans líders financers i de les grans empreses internacionals. Ells han estat els grans promotors i beneficiaris del model.\nEn segon lloc, la major part de dirigents polítics i de les institucions internacionals que han dut a terme les reformes polítiques que han fet possible\naquest model. Representen molt més els interessos d’aquella minoria que no els\ndel conjunt de la col·lectivitat. Per això després els remuneren amb “assessories” diverses. I en tercer lloc, bona part de la professió acadèmica que, amb una mostra d’ignorància, frivolitat i classisme han legitimat aquesta situació. Com que sóc del ram, he de dir que no tothom és igual, però el model neoliberal està ben promocionat a la major part de manuals i centres de recerca.\nHomes, dones, immigrants i joves\nQuan es parla de víctimes de la crisi la primera cosa que mirem és qui és a l’atur... I aquest no afecta tothom per igual. El perfil de la destrucció de llocs de\ntreball és força clar: han estat els treballadors manuals masculins els que principalment han perdut la feina. Més del 50% al nostre país han estat treballadors de la construcció. Un altre 30% treballadors industrials, i només un 20% en el cas dels serveis. Per contra, fins ara, el sector públic, l’educació, la sanitat i els serveis socials han creat ocupació, cosa que ha afavorit sobretot persones amb nivells d’educació elevats. Una altra cosa és el que passi els propers mesos, quan comencin les retallades del sector públic.\nLes dones, habituals víctimes de les crisis, aquest cop s’han vist menys afectades, ja que només un petit percentatge dels llocs de treball destruïts són d’ocupació femenina. I en canvi, l’atur femení ha crescut pel fet que moltes dones que abans no estaven al mercat laboral, ara busquen feina. La raó no és una altra que l’enorme penúria de moltes famílies, que han de convertir tots els seus membres en “cercadors de feina”. Per primera vegada, les taxes d’atur masculina i femenina són pràcticament iguals, però es tracta d’un trist igualitarisme, ja que són taxes molt altes que darrere amaguen pobresa, incertesa i sofriment. Els immigrants sí que pateixen més atur, però la pauta laboral és semblant: els homes han perdut la feina i les dones s’han posat a buscar-ne. I els joves, d’ambdós sexes, són els grans perdedors. Passa a totes les crisis: els que estan arribant al mercat laboral són sempre els més\nperjudicats. Ara també perquè molts llocs de treball juvenils es caracteritzaven per una extrema precarietat que en situació de crisi esdevé atur.\nHi ha, però, altres pèrdues col·laterals que ara hem experimentat com mai, tant\nen l’àmbit laboral (retalls salarials als treballadors públics, pressió sobre els\ndrets laborals) com en el social: les retallades de serveis públics i drets socials\nque ens estan portant enrere fins al món anterior a la crisi... del 1929. I, per contra, uns guanyadors clars, aquells que segueixen auto atorgant-se sous i prebendes milionaris, aquells que imposen els seus interessos privatitzadors, que incrementen els tipus d’interès en una autèntica economia de la usura.\nNo podem acceptar el “mantra” que no hi ha alternatives. Que l’única cosa que es pot fer és seguir les receptes neoliberals d’un grapat de tècnics al servei (sovint pagats directament) dels gran interessos depredatoris. No podem acceptar que una economia que generalitza la pobresa i les desigualtats sigui un procés natural.\nCom algú ha escrit, hem de rebel·larnos. Ens cal mobilització social. Però ens\ncal també intel·ligència per contrarestar les seves propostes, per trobar camins diferents que ens portin a un model social més just, habitable i sostenible. I per això és necessari tramar un nou teixit social capaç de convertir la indignació en proposta i alternativa.\n* Albert Recio és Professor d’Economia de la UAB. Article publicat al núm. 118 de La Veu del Carrer, revista de la FAVB.