Setembre | 2014 | fato del temps | Pàgina 2\nMes: Setembre \_22\_+02:00 2014\nSerra de Pàndols,\ngrapats d’òssos calcinats,\namagats entre argilagues,\nUna atmòsfera diàfana\napropa tots els verds de les pinades.\nSastres, mestres i fusters,\ndescalços i morts de gana i de set,\ncarreguen fusells, obusos i morters,\nL’aigua clara d’un riuet,\nreflexa espurnes de plata entre les gorgues.\nClots profunds de trinxeres\nque són tombes\ni cràters de les explosions,\nL’aire porta l’olor\ndel romer i la farigola.\nMunts de metralla,\ntrossos de ferro esmolats\ni bombes rovellades sense esclatar,\nEls xiquets van d’excursió\ni un abellot negre i groc,\namb l’ombra de la ginesta.\n20 Setembre, 2014 15 Desembre, 2014 / pacomurall\t/ Deixa un comentari\nun xàfec que ofegui les granotes\nque em rauquen a la panxa.\nA poc a poc degota’m\nun borrim amerador\na les ales inquietes del desig,\nlletra ferida pel llampec iniciàtic\nMossega’m el llavi\namb els versos incisius\ni regalima’m rimes\nper la comissura d’un bes.\nEmboira’m amb el teu enginy\ni mira’m els mots despullats,\ncom persegueixen maldestres,\nles teves subtileses.\nSonata de final d’estiu\n19 Setembre, 2014 15 Desembre, 2014 / pacomurall\t/ 2 comentaris\nFrissall dels paperets de colors\nd’un espantamosques incert,\nque les engresca en lloc de foragitar-les.\nEmoció continguda al pati de butaques.\nEl balancí de ferro es gronxa\ncom un metrònom\nen tempo d’adagio de migdiada.\nL’orquestra executa els primers compassos.\nXerric de xixarres,\nallegro vivace sota l’ombra calenta dels pins,\nincrescendo fins que de sobte\ns’atura en un picat i la calor afluixa.\ndansant el ballet\nde la primera ponentada de setembre.\nL’estiu que se’n va en un brisé volé.\nL’aleteig d’una tòrtora\nfa un aplaudiment que s’allunya,\nen la platea buida,\nde sostre blau infinit.\n19 Setembre, 2014 15 Desembre, 2014 / pacomurall\t/ Deixa un comentari\nEn aquell punt clau de la seva vida,\nes trobava en un impàs.\nPerò com no sabia que volia dir aquesta paraula,\nva tirar pel dret sense manies.\nCom més profunda, és més freda l’aigua\ni més reconfortant la immersió de l’apneista.\nCom més profunda, és més alta la cúpula\ndel temple que l’asila.\nEls rajos iridiscents d’una llanterna gegantina,\nil·luminen l’ànima quieta i un rogle de sorra al seu entorn,\nels colors difuminats dels coralls,\nels contorns desdibuixats de les roques.\nEl prana degota amb la lentitud de la consciència,\nelevant-se cap a les regions més etèries\ni els peixos aturen el seu trànsit\nal llindar de l’aura resplendent que l’envolta.\n17 Setembre, 2014 15 Desembre, 2014 / pacomurall\t/ Deixa un comentari\nRessona el caminar entre les cases del carrer,\nles parets descolorides\ni els ferros rovellats de les persianes.\nNomés l’eco de les petjades\nomple una mica la buidor d’aquest espai\nsota els pins que surten de la tàpia\ni balla amb els reflexos de colors\ndels vidres trencats que la coronen.\nQuants anys fa que no passava pel carrer,\nsi és que hi havia passat mai?\nQuants anys fa que ningú hi passa?\nEl timbre d’un telèfon molt llunyà\nque no serà despenjat,\ns’afegeix a la coreografia dels records inexistents.\nUn gat, gras i confiat, ajagut a sota un cotxe,\nveu la gonïa apoderant-se dels passos,\ncada cop més apressats\nper fugir de l’escenari.


Estalviar en la declaració de la renda | Consumer\nEstalviar en la declaració de la renda\nAbans que arribi el mes de juny i s'hagi de realitzar la declaració de la renda, es poden aconseguir rebaixes en els impostos prenent certes mesures\n– Pla de pensions: La inversió d’aquesta mena de fórmules és una de les opcions més efectives per a pagar menys de cara a la pròxima declaració. Però primerament han de tenir-se en compte certs factors. La quantitat aportada a un pla de pensions es resta de la base imposable de la declaració. Això significa que deixen de pagar-se imposats, per la qual cosa l’estalvi és igual al tipus impositiu que, pels seus ingressos, correspongui al contribuent. Per a esbrinar per endavant els avantatges de l’operació s’ha de conèixer l’escala de gravamen i saber en quin lloc d’ella ens trobem.\nAquest tractament fiscal és el motiu que, per als menors de 52 anys, la inversió estigui limitada a un màxim de 7.212,15 euros anuals. Fins l’any passat existia un segon límit fixat en el 25% dels rendiments nets del treball i de les activitats econòmiques. Però enguany s’ha suprimit pel que qualsevol persona pot invertir fins a la quantitat assenyalada anteriorment.\nA partir d’aquesta edat es permet una major inversió. El límit s’incrementa en 1.202,02 euros cada any, per la qual cosa s’arriba als 65, amb un límit d’aportacions de 22.838,46 euros. Es tracta que les persones pròximes a la jubilació aconsegueixin una pensió acceptable en poc temps.\nTambé poden realitzar-se aportacions al pla de pensions del cònjuge, sempre que aquest no tingui ingressos superiors a 7.212,15 euros. El límit està en els 1.803,04 euros i el desgravament de qui ha fet l’aportació, amb independència que hagués aconseguit ja el seu propi límit.\nEs poden fer diferents aportacions al pla de pensions d’un familiar minusvàlid o amb incapacitat, amb un límit establert en els 7.212,15 euros\nS’ha de tenir en compte que una persona pot tenir tots els plans de pensions que vulgui contractar, així com traslladar el capital de l’un a l’altre indistintament. L’aportació extraordinària no s’ha de fer obligatòriament en el pla que es tingui. Es pot buscar un que agradi més o de característiques diferents.\n– Compta habitatge: És un dels mitjans més eficaços per a rebaixar la factura fiscal. Hisenda retorna al contribuent el 15% de la quantitat ingressada l’any, que no pot superar els 9.015,18 euros. L’estalvi màxim possible és, per tant, de 1.352,28 euros. S’ha de recordar que aquesta opció té com a finalitat específica l’estalvi per a la compra de l’habitatge, alguna cosa que ha de fer-se en el termini màxim de quatre anys. Si no es complís aquesta condició, caldria retornar a Hisenda l’estalvi obtingut amb els desgravaments.\nLa quantia que es té en compte per a calcular la deducció és la que figuri en el compte amb data del 31 de desembre. Qui no tingui un compte d’aquest tipus, pot obrir-la fins a aquest dia i aconseguir una rebaixa fiscal en la següent declaració.\nCal recordar que l’interès d’aquest producte no és només pagar menys imposats. Convé buscar un banc que ofereixi una remuneració raonable i no cobri comissions. En l’actualitat les millors ofertes solen trobar-se en internet, amb un interès del 4%.\nL’adquisició d’un habitatge habitual té un tractament fiscal especialment favorable si s’ha sol·licitat un préstec per a pagar-la. Els dos primers anys la deducció és del 25% sobre els primers 4.507,59 euros i del 15% sobre els següents 4.507, 59 euros. Això suposa un estalvi de 1.803,04 euros. A partir del tercer any, els percentatges de deducció són del 20% (per als primers 4.507,09 euros) i del 15% (per als següents 4.507, 09 euros).\nAbans de cap d’any, cal saber quant s’ha pagat al banc i calcular si es pot amortitzar part del capital anticipadament fins a esgotar el límit de deducció. Si l’habitatge l’estan comprant dues persones, el límit se li aplica a cadascun d’ells, sempre que es facin declaracions separades.\nA més de tractar-se de l’habitatge habitual, per a aplicar aquesta deducció, el préstec ha de representar més de la meitat del que va costar l’habitatge i durant els primers tres anys no es pot retornar més del 40% del capital sol·licitat.\n– Compensa pèrdues patrimonials: La devaluació soferta per a venda de determinats béns (immobles, accions, participacions en fons d’inversió, etc…) comprats anteriorment a un preu superior serveix també per a pagar una mica menys a Hisenda. És el que es diu la compensació de pèrdues i guanys patrimonials. Això pot afectar, de manera especial, a les inversions, tenint en compte la negativa evolució de la Borsa en els tres últims anys. La manera de calcular la compensació depèn del període en el qual s’hagin generat les pèrdues i els guanys.\nLes perdudes sofertes en un període inferior a 12 mesos només poden compensar-se amb guanys obtinguts també en menys d’un any. Si una vegada fet això queden minusvalideses per compensar, també pot fer-se amb una altra mena de rendiments( el treball, el lloguer d’un pis), però fins al 10% d’aquests.\nDe la mateixa manera, si la pèrdua ha ocorregut en una operació de durada superior a un any, ha de compensar-se amb guanys obtinguts en més d’un any.\nLa quantitat compensada es resta de la declaració i el que succeeix és que es deixa de pagar a Hisenda. L’estalvi depèn del període considerat: en les operacions de menys d’un any, és igual al tipus impositiu marginal- entre el 18% i el 48%, segons els ingressos-; en les de més d’un any, és un tipus fix del 18%.\nEls béns la venda dels quals hagi generat una pèrdua compensada fiscalment no poden tornar a comprar-se en el termini d’un any, període que es redueix a dos mesos en el cas de les accions i dels fons d’inversió. La raó d’aquesta norma és evitar que es produeixin vendes fictícies-comprar i vendre una acció en el mateix dia- amb l’única fi d’estalviar impostos. El que sí que és possible és comprar un actiu similar al que es tenia anteriorment. Per exemple, es pot vendre les participacions d’un fons d’inversió que travessen per un període de constants pèrdues- un de renda variable nacional o internacional, per exemple-, per a compensar aquesta minusvalidesa i invertir en un altre diferent, però compost per valors semblants i amb expectatives semblants de revaloració.\ndeclaració estalvi renda


Ara Reus ajudarà el comerç de la ciutat amb una plataforma 'on-line'\nVázquez i Rubio davant el Mercat Central, ahir al matí.\nTambé planteja reduir costos durant el Nadal\nActualitzada 14/05/2019 a les 13:59\nAra Reus planteja un espai on-line per als comerciants per vendre els seus productes per internet. Aquesta és una de les tres propostes que el grup municipalista va presentar ahir al matí. El cap de llista de la formació política, Dani Rubio, detallava que «el comerç de la ciutat mou 400 milions d’euros l’any i més de 3.500 llocs de treball, per això no el podem perdre ni deixar escapar». Per seguir donant suport al comerç local, Ara Reus ja ha mantingut diverses converses amb el Tomb de Reus que «ens han mostrat la seva voluntat d’obrir una plataforma on-line», remarcava Rubio i afegia que «hem traçat les primeres línies i tenim clar que l’Ajuntament ha de finançar la programació de les pàgines web però també posar professionals a l’abast dels botiguers per a poder tenir uns establiments on-line ben organitzats».\nUna altra de les propostes que va detallar Rubio ahir tracta sobre la campanya de Nadal. Actualment, els botiguers es fan càrrec del 70% del cost de la llum ornamental d’aquestes dates i el consistori del 30% restant però Ara Reus proposa que el finançament passi a ser a parts iguals, és a dir, que el comerç pagui el 50% i l’Ajuntament l’altra meitat.\nLa tercera proposta que van comentar ahir és crear el Mediterranean Shopping Day promovent línies d’autobús perquè els turistes del voltant vinguin a comprar a la ciutat. Finalment, Rubio proposa que el Mercat Central tingui un dia cultural al mes amb música al seu interior per a revitalitzar aquest espai comercial i crear una taula de treball amb els marxants.\nComenta el contingut : Ara Reus ajudarà el comerç de la ciutat amb una plataforma 'on-line'


Treball s’obre a mantenir els de força major total i a millorar les exempcions de cotitzacions\nLa ministra de Treball, Yolanda Díaz, ahir durant la sessió de control al govern espanyol al Congrés. J.J. GUILLÉN / EFE\nMadrid“Si no aconsegueixen un acord avui els mato”, ironitzaven fonts del ministeri de Treball ahir al matí, quan la reunió amb patronal i sindicats per allargar els ERTO més enllà del 30 de juny ja feia gairebé dues hores que durava. Però va acabar sense pacte i amb el govern havent de presentar una contraproposta, que fonts de Treball asseguraven que “millora molt” la que havia posat sobre la taula a primera hora. S’espera que avui sí que hi hagi fumata blanca. En línies generals, l’executiu s’obre a dues mesures que reclamava la CEOE, amb el suport dels sindicats: mantenir els ERTO per causa de força major total, que són els que permeten mantenir tota la plantilla en atur temporal a les empreses que encara no reobrin, i també les exoneracions de les quotes a la Seguretat Social.\nAquestes eren les qüestions que van obstaculitzar que l’acord ja s’hagués produït dies enrere. La patronal reclamava que seguissin les exoneracions del 100% en les empreses que no superin els 50 treballadors i del 75% en les que sobrepassin aquesta xifra d’empleats. Això suposava una despesa important per a les arques públiques i és, precisament, el que més reticències ha creat a Treball, que planteja uns barems inferiors: Un 70% el juliol, un 60% l'agost i un 35% el setembre per a les empreses amb menys de 50 treballadors. Per a les de més de 50, seria del 50% el juliol, el 40% l'agost i el 25% el setembre, informa Europa Press.\n“L’escull ve fonamentalment per l’avaluació econòmica que en fa el govern [espanyol]”, va afirmar el secretari general de la UGT, José María Álvarez, en una entrevista a Onda Cero. El sindicalista, alhora, es va mostrar comprensiu amb l’alt cost que suposa per a l’Estat, però va subratllar la necessitat que es tiri endavant un acord abans del 30 de juny, que és quan s’esgota l’última pròrroga.\nDe fet, no hi ha cap actor de la taula de diàleg social que no comparteixi la conveniència d’arribar a un acord, però la represa progressiva de l’economia dificulta més regular la quantitat de casos diferents que hi pot haver. “Amb l’activitat parada era més fàcil. Ara cal passar el bisturí”, afirmava en declaracions a La Sextael secretari general de Comissions Obreres, Unai Sordo. Fonts d’aquest sindicat no expressaven tantes discrepàncies amb la proposta de l’executiu i creien que els “serrells” eren esmenables.\nPocs instruments d’inspecció\nÁlvarez assenyalava també altres qüestions que mantenien encallat l’acord: el frau de les empreses. Segons va explicar, alguns negocis han reincorporat una part de la plantilla i obliguen els treballadors a fer hores extra, en lloc de tornar a cridar tots els empleats. “S’està abusant dels ERTO”, lamentava, i apuntava que hi ha pocs instruments d’inspecció per controlar aquests casos. El sindicalista calculava que hi ha uns 200.000 treballadors que esperen tornar a la feina i, mentre les empreses encara no reobren, se’ls ha de mantenir la garantia que no perdran el lloc de treball.\nÁlvarez va afegir que el pronòstic és que a principis de juliol quedin un milió de treballadors en ERTO i que progressivament en vagin sortint. Ahir la ministra d’Economia, Nadia Calviño, va anunciar que entre divendres i dilluns 150.000 persones havien deixat l’atur temporal. Mentrestant, la ministra de Treball, Yolanda Díaz, té els papers sobre la taula per portar-los a un possible consell de ministres divendres, a l’espera de l’acord.\nmilions han sortit de l’ERTO\nEntre divendres passat i aquest dilluns, 150.000 persones que havien estat en ERTO han tornat a la feina. Ho va anunciar ahir la vicepresidenta econòmica del govern espanyol, Nadia Calviño, que durant la sessió de control al Congrés va xifrar en més d’un milió les persones que han sortit de l’ERTO.\nmilions d’euros, el cost dels ERTO l’últim mes\nEl govern espanyol encara ha de valorar quant haurà suposat per a les arques públiques la facilitació dels ERTO. Sobre el mes d’abril es va donar la xifra de 5.000 milions d’euros al mes, en el moment en què es va arribar al pic. Entre mitjans de maig i finals de juny, 3.370 milions, perquè s’han anat reincorporant treballadors. L’Autoritat Independent de Responsabilitat Fiscal (Airef) va estimar 21.400 milions fins al 30 de juny entre prestacions i el que deixava de cobrar en cotitzacions.\nmilions en ERTO: el pic a Espanya\nEl 30 d’abril va ser el pic en nombre de persones acollides a ERTOs a l’estat espanyol. Es va arribar a la xifra de 3,4 milions de persones en aquesta situació com a conseqüència del coronavirus. Ahir el ministre de Seguretat Social, José Luis Escrivá, va apuntar que a finals de mes en quedaran un milió i mig.\nmilers en ERTO: el pic a Catalunya\nA Catalunya es va arribar gairebé als 715.000 ERTO a mitjans de maig, el màxim durant la pandèmia. Fa uns dies es va calcular que quedaven unes 600.000 persones encara en aquesta situació. Catalunya, i especialment Barcelona i Lleida, ha sigut dels últims territoris a superar les fases de desescalada.


Després d'haver aconseguit la seva millor classificació a la graella, el pilot català diu a TV3 que l'equip "mereixia aquesta posició" i que lluitarà pels punts a la cursa\nREDACCIÓ Barcelona 27/08/2011 16:21\n260x366 Jaume Alguersuari, content pels entrenaments que ha fet. TOM GANDOLFINI / AFP PHOTO Jaume Alguersuari, content pels entrenaments que ha fet. TOM GANDOLFINI / AFP PHOTO\nJaume Alguersuari ha aconseguit, al circuit belga de Spa-Francorchamps, la seva millor classificació en una graella d'un Gran Premi de Fórmula 1. El pilot català sortirà aquest diumenge sisè, ja que només s'ha vist superat per Vettel, Hamilton, Webber, Massa i Rosberg. "Estic molt content, no esperava ser-hi. Ha estat una bona oportunitat, ja que amb la pista mullada el cotxe respon molt bé i jo m'hi he sentit còmode", ha dit Alguersuari a TV3 tot just ha baixat del cotxe.\n"L'equip ha muntat un nou DRS que funciona molt bé", ha reconegut el català, que, sobre els entrenaments, ha dit: "En sec, aquesta no hauria estat la nostra posició. L'equip s'ho mereixia, com també els punts que puguem aconseguir en la cursa".\nDe fet, Alguersuari prefereix que la cursa sigui en sec. "Tenim el 30-40% de pluja. Jo voldria que no plogués. Quedar sisè, en sec, fa que ja tingui possibilitats de ser-hi en els punts", ha comentat Alguersuari, que ha afegit: "Seria possible anar a una aturada". El català ha explicat per què prefereix que no plogui durant el Gran Premi. "Mai saps si, quan comença a ploure, continuarà plovent, mai saps què passarà. La pluja ens afavoreix, però si surto sisè i amb una carta a la mà, prefereixo una cursa en sec. Intentaré tenir un bon ritme, quedar-m'hi i acabar en els punts, aquest és l'objectiu".


Tota l’escola s’implica en la celebració de les Festes de La Salle | La Salle Torreforta\nTota l’escola s’implica en la celebració de les Festes de La Salle\nLa passada setmana tota l’escola es va volcar en la celebració de les Festes de La Salle. Uns dels qui més ho van gaudir van ser els nens i nenes d’Educació Infantil, que van participar en nombroses activitats lúdiques que els van permetre sortir de la rutina habitual.\nConcretament, dijous al matí van visitar la capella per escoltar la vida del fundador i cantar la cançó Som de La Salle. En sortir, vam fer un recorregut per diferents instal·lacions de l’edifici de Primària: despatxos de secretaria, direcció, sala de mestres, gimnàs, aules… L’objectiu era que coneguin unes instal·lacions per on habitualment no passan.\nA la tarda, a ritme de música ben actual, van anar al teatre per veure com ballaven els companys de Cicle Inicial.\nD’altra banda, divendres al matí, tota l’escola es va trobar per celebrar que Tots som La Salle. Per aquest motiu, es va celebrar una xocolatada, una batucada amb el gegant Quimet i gimcama ben divertida organitzada pels alumnes de 4t d’ESO del centre. La festa es va acabar amb un taller on van elaborar dues titelles de dit de Sant Joan Baptista acompanyat d’un nen que es van endur cap a casa.\nA més, al llarg de la setmana, els nens i nenes de l’escola van protagonitzar al teatre de l’escola diferents festivals. Músics, cantants, ballarins, imitadors… van fer passar una bona estona als companys demostrant-los un bon nivell artístic, però, sobretot, molta il·lusió per participar-hi.


Millors motors de cerca de Torrent - Internet\nMillors motors de cerca de Torrent\nEls llocs web de Torrent s’assemblen molt a les distribucions de Linux, n’hi ha tantes que és fàcil perdre la pista. Si a això hi afegiu el fet que aquests motors de cerca poden anar i venir, potser haureu de canviar els llocs regularment. El que potser desitgeu és l’estabilitat; llocs que han estat durant molt de temps.\nEls motors de cerca Torrent es poden dividir en dues categories: motors de cerca del lloc i motors de cerca meta. Els motors de cerca del lloc només cerquen els torrents indexats en un lloc web mentre que els motors de cerca rastregen les bases de dades de diversos llocs web de torrent, la qual cosa sovint condueix a millors resultats.\nPer tant, la millor manera de fer cerques de torrents és, segons la meva opinió, utilitzar motors de cerca meta a menys que siguis un seguidor privat o que prefereixi utilitzar només un motor de cerca de torrent i cap altre.\nEls motors de cerca Meta Torrent només poden ser eficaços si són ràpids i actualitzen la seva base de dades regularment, sent les actualitzacions en temps real òptimes. La segona selecció de llocs web de torrent rastrejats és el segon criteri per a un bon motor de cerca de meta torrent.\nTorrentz² - Un motor de cerca meta que fa cerques a més de 80 llocs diferents d'indexació de torrents.\nTorrentProject: un altre lloc d’indexació de meta que troba els torrents indexats per més de 300 llocs diferents d’indexació de torrents i DHT.\nCercador de torrents - Torrent Finder és el motor de cerca més complet de Bittorrent que rastreja més d’un centenar de llocs de torrent durant una cerca. És més lent que els altres dos motors esmentats ja i no enumera tots els resultats en un fotograma, però separa cada lloc del torrent en el seu propi marc, cosa que significa que els usuaris hauran de fer clic a través de desenes de llocs, cosa que dificulta la comparació.\nLlocs antics que ja no estan actius\nYoutorrent va sortir a la llum recentment. Actualment admet deu llocs web de torrent amb l’opció d’afegir-ne sis més a les preferències. La cerca és bastant ràpida i els termes de cerca relacionats ajuden l’usuari a la seva cerca. Ofereix un complement Firefox.\nPizzatorrent és compatible amb 15 llocs web de Bittorrent. La cerca sembla una mica més ràpida que la de Youtorrent i divideixen els resultats en categories, cosa que és fantàstica si cerqueu termes amplis. Ofereix un complement Firefox i Internet Explorer més una aplicació de Facebook.\nMultitorrent no és realment un meta rastrejador. Ofereix accés a la base de dades de diversos llocs web de torrent, però només és possible cercar-ne un per un. Ofereix cerques de categories encara que els altres motors no.


6è B EP (curs 2021-2022): de juny 2020\nFeina per dimecres, 10 de juny.\nFeina per dimarts, 9 de juny.\nFeina per dilluns, 8 de juny.\nFeina per divendres, 5 de juny + horaris de recoll...\nFeina per dijous, 4 de juny.\nFeina per dimecres, 3 de juny.\nFeina per dimarts, 2 de juny.


Userda 9 : de febrer 2017\nUserda 9 us convida al CINE FORUM SOBRE EL PAPILOMA pel Dia de la Dona\nEl proper divendres 3 de març Userda 9 organitza un CINE FORUM al Casal de Prosperitat, amb passe de documental + xerrada, en ocasió del Dia de la Dona 2017.\nEl documental es "Papil·loma, les dones hem de decidir" i parlarem sobre les conseqüències de la vacuna del papil·loma a les noies adolescents. És necessària la vacuna que no és obligatòria? És prou segura? Qui corre els riscos i qui obté els beneficis? S’investiga prou la relació de la vacuna amb les possibles víctimes fins i tot mortals? Per què s’ha abandonat a víctimes i familiars? Hi ha prou informació a l’abast dels pares?\nComptarem amb les ponents Montserrat Catalán, metgessa i ginecòloga de la Casa de Naixements Migjorn, amb Trinidad Cuesta, professional de la salut CE Sap Muntanya i Yolanda Garza, infermera llevadora del CAP Río de Janeiro. Us convidem a venir i a participar d'aquesta interessant jornada!\nVisitem la cervesera artesanal CESC al Poblenou\nEl passat 4 de febrer vam sortir a visitar la Cervesera CESC, proveïdor a qui des de fa un temps li comprem cervesa artesana i ecològica.\nCESC son les sigles de “Cervesera, Ecològica, Sostenible, Catalana”. Un nom que coincideix amb el del seu impulsor i productor, en Cesc, que juntament amb en Jordi, el seu soci, ens va guiar per les instal·lacions que tenen al Poblenou i ens van explicar amb tot detall el procés de producció. Vam començar coneixent els tipus de varietats de cereals principals que fan servir, i vam tastar la matèria prima que utilitzen, tota d’origen ecològic. Ens va agradar tocar i conèixer la malta i el llúpol en origen! Després vam veure els diferents passos de la producció artesanal de la cervesa, així com l’embotellat, l’etiquetatge i l'emmagatzematge.\nVam acabar tastant les diferents varietats, tant les cerveses CESC com les JK que produeixen conjuntament amb en Jordi. I tot acompanyat d’un pica-pica excepcional! Com la companyia.\nMoltes gràcies per dedicar-nos el vostre temps i amabilitat. Va ser un matí molt agradable. Fins aviat!


Escrita per abigail - de març 21, 2011\ncivilització grega història grega música\nEsta molt bé aquesta entrada, no sabia que hi han tres tipus de balls grecs i tampoc sabia que es ballen de diferent manera apart de en un cercle.\n21 de març de 2011, a les 10:45\nAquesta entrada està molt bé. Jo només sabia el ball que es balla en un cercle i agafats de les mans.\nes molt interesant aixo de les danses i de quin Deu van sorgir les danses greges i amb el videoclip de danses i els tres tipus de danses greges.\n21 de març de 2011, a les 10:58\nJo, com la Janet i la Elsa, tampoc sabia que es ballessin de diferentes maneres.\nés curiós que hi haguessin tants tipus de dances. Bona feina!\n21 de març de 2011, a les 11:49\nEls romans tenien música, balls... Tal com nosaltres!\nPodriem aprendre aquests balls grecs a classe de Llatí!\n21 de març de 2011, a les 12:01\nMolt interesant no sabia aixo dels balls\n21 de març de 2011, a les 12:03\nNo sabia pas que a França es commemoressin aquestes danses. Els grecs ja tenien un bon esperit creatiu!\nNo sabia pas que ho hagués tants tipus de balls i sembla molt interessant de veure!\n21 de març de 2011, a les 12:09\nSemba increible que fisn i tot les dnases Franseses tinguin com a origen un mite de la mitologia clàssica !\n21 de març de 2011, a les 12:12\nCom diu la Sandra és increible que la cultura francesa tingui les seves arrels en la cultura clàssica i les danses provinguin d'un mite grec.\nAixò ens dona a entendre que les clàssiques sempre estaran amb nosaltres i en qualsevol aspecte de la nostra cultura encara és vigent.\nCom a curiositat també és interesant saber que hi havia tres tipús de danses.\n23 de març de 2011, a les 17:30\nEs molt interesant aquesta entrada ja que no sabia que un mite hagués creat una dansa com la grega. Tampoc sabia que a França cada any es celebra el dia Internacional de la dansa, no sabia que la mussa de la dansa fos Terpsícore i els diferents tipus de balls dintre del Grec. Ha estat molt bona idea posar un vídeo ja que saps més del que estas parlant molt bona feina.\n23 de març de 2011, a les 19:13\nEls grecs tenien tants balls? Doncs no en coneixia tants gracies al blog els he pogut coneixer sense buscar la imformació n'hi moure un dit. Gracies per "fer-me la feina" i ensenyar-me aquesta entrada dels balls grecs.\n24 de març de 2011, a les 19:30\nMolt interessant que els mateixos herois fessin balls tenia una mica la idea que sempre estaven en batalles!!\nEs molt bona entrada, no sabia que hi havien varios tipus de balls, i fins i tot no sabia que en aquella epocaes ballava. Bona entradaa\n25 de març de 2011, a les 9:51


24/05/2020 | 381 Publicat a CF.Corbera 2019-2020\nAmb els desitjos de que tots estigueu bé i puguem conviure el millor possible amb la pandèmia, fins a deixar-la enrere, obrim les inscripcions per la temporada 2020 - 2021.\nSegons els indicis, informació rebuda i la situació vers les fases de desconfinament previstes, al mes de setembre es podrà iniciar l'activitat esportiva. Caldrà veure, arribat el moment, en quin escenari i mesures s'haurà de fer.\nPer planificar els equips que tindrem, la distribució de jugadors i per poder preveure el pressupost de la temporada vinent, necessitem saber, el més aviat possible, en quin escenari estem, ja que, les inscripcions d'equips a la Federació Catalana de Futbol, es fan durant el mes de juny.\nEnguany, la Federació Catalana de Futbol té previst la reducció de la quota de Federats. Un cop es confirmi en les properes setmanes, informarem del cost final d'aquesta. Tota família que es vulgui inscriure i en aquest moment estigui en una problemàtica que no li sigui possible, que es posi en contacte amb el club i mirarem possibilitats per resoldre la situació. Si les circumstàncies previstes no es poguessin dur a terme i la temporada no es pogués iniciar ni desenvolupar en cap moment, es retornarà els imports de les inscripcions.\nMirem endavant, seguim caminant junts i ben segur que ens en sortiren.\nDescarregei el full d'inscripcions\nSom Corbera + que futbol.\nCorbera de Llobregat, 25 de maig de 2020


Alzina de Can Padró-vista 446 vegadesAny 1964. Alzina monumental de Palau-solità i Plegamans. El poble va anar creixent al seu costat i l'arbre va acabar morint. Sota l'ombra de la seva immensa copa s'hi havien reunit els membres dels antics ajuntaments, s'hi feia l'envelat per la Festa Major, a l'estiu s'hi ballaven sardanes i la quitxalla hi anava a jugar.\nAlzina nova de Can Padró-vista 290 vegadesPrimavera 2007. A Palau – solità i Plegamans el gener del 2005 es va substituir l'antiga alzina centenària que havia mort, per aquesta. Esperem que d'aquí uns anys sigui tan majestuosa com la seva predecessora.\nBolets en els Fondos-vista 373 vegadesGener 2007. En el indret anomenat els Fondos, en el terme de Sant Llorenç Savall, llueixen els seus colors aquests bolets de soca.\nCamí de la font de la Pineda-vista 346 vegadesNovembre 2007.El camí amb el plàtan monumental al final. Terme de Riells del Fai.\nCamí de Sant Feliu de Vallcàrcara-vista 375 vegadesGener 2007. El ametllers floreixen en el camí a l’esglesiola degut a la inusual forta bonança.\nCamí dels Monjos-vista 348 vegadesMarç 2007. El camí més popular per arribar al Monestir de Sant Llorenç.\nCamí Ral-vista 349 vegadesJuny 2008. L'antic camí ral de Manresa, que, en el guiatge de caminants de Manresa a Barcelona, travessava la ciutat de Sabadell, camí del coll de Montcada buscant el Mediterrani o camí de la serra de l'Obac, buscant les terres òptimes del Bages. A la imatge un tram per la serra de l'Obac prop de la roca del Paller de Tot l'Any.\nCap del Mort-vista 238 vegadesJuny 2008. Parc Natural de Sant Llorenç del Munt.\nCascada del Rossinyol-vista 298 vegadesAny 1921. Cascada del riu Rossinyol a Sant Miquel del Fai.


Aprox. 1,307,679 USD\nAny de construcció 1818\nSuperfície total 4.251,74 sqft\nPreciosa masia catalana de pedra de l'any 1818, completament restaurada, situada en un bell i tranquil paratge del Baix Empordà, a la zona de Mont-ras, a la provincia de Girona, a només 10 minuts amb cotxe de les fantàstiques platges de Palamós, Calella de Palafrugell, Llafranc i Tamariu, a la Costa Brava.\nEs tracta d'una exclusiva finca de 395 m2 composta d'un habitatge principal, una casa de convidats, garatge i diversos trasters. És una fantàstica masia, que manté les seves característiques originals com parets de pedra vista amb voltes i bigues de fusta entre d'altres.\nLa masia està situada sobre un terreny de 20.000 m2, en un meravellós entorn envoltat de natura, amb un ampli jardí que gaudeix de la màxima privacitat i un preciós porxo amb sostre de volta i arcs de pedra, utilitzat com a menjador d'estiu.\nLa planta principal ofereix un gran i acollidor menjador amb llar de foc i una cuina oberta, una suite principal amb paret de pedra vista i sostre amb bigues de fusta, dues suites amb sortida a terrassa i un bany. Totes les habitacions disposen d'armaris encastats.\nLa casa de convidats, es troba en una planta inferior amb entrada independent des del jardí. Disposa d'un menjador amb sostre en volta i una xemeneia de pedra original de l'època, una àmplia cuina oberta al menjador, una suite, una habitació doble i un bany.\nHi ha la possibilitat d'unir les dues vivendes.\nExtres: 6 dormitoris dobles (4 en forma de suite), 6 banys complets, 1 bany de cortesia, diverses estances com salons o despatx, cuina de gas i cuina elèctrica, safareig, caldera de gasoil per a calefacció i aigua calenta, radiadors de ferro forjat, finestres amb doble vidre, 2 llars de foc, aire condicionat, fibra òptica (internet), porxo cobert de 53,7 m2, pou legalitzat d'aigua potable, connexió amb l'aigua municipal, garatge de 41,8 m2, coberta per places d'aparcament, cambres per estris de manteniment de camp i jardí de 100 m2, i llenyer de 7,7 m2.


Música a l'ESO\nCRITERIS D'AVALUACIÓ A PRIMER\nCRITERIS D'AVALUACIÓ A SEGON\nEl Barroc: prepara el control\nEscolta la Tocata i fuga en re menor de J. S. Bach,\ni segueix el moviment de les veus al musicograma\nEscolta Zadok the priest de G. F. Haendel,\ninterpretat per la BBC symphony Orchestra\nBusca les biografies de Bach i Haendel i fes una comparativa cronològica\nInvestiga com i quan es va escollir l'himne de la lliga de la Champions\nPublicat per mdl musica eso\nMúsica a l'Al-Andalus\nQualbi maadab (Fiegta) Morocco Chaabi Dance\nLa música chaabi\nChaabi significa popular. La música chaabi prové de la música arabigoandalusa perquè conté elements de la música culta d'Al-Andalus i també està emparentada amb la tradició berber.\nSe sol tocar en casaments, festes, mercats i cafès, i té una gran quantitat d'intèrprets.\nAvui en dia és una música que conté totes les músiques que agraden al carrer. Tradicionalment els cants s'acompanyaven de darbukkes i guembris, però s'han anat incorporant instruments com les congues, la guitarra elèctrica o el sintetitzador i la bateria per adaptar-se al gustos actuals.\nRecurs audiovisual : L’origen de la música àrab.\nLa música del Barroc com les altres arts busca el lluïment, l'artificialitat , l'efectisme i vol expressar sentiments de manera exagerada.\nPer això utilitza tots els elements musicals d'una forma determinada:\nmecànic, amb pulsacions regulars i constants sobretot a les obres de conjunt.\nritmes amb figures musicals molt ràpides\ncontrast en la velocitat o tempo musical: ràpid-lent-ràpid\namb notes d'ornament, filigranes musicals i grans salts entre les notes mostrant les habilitats dels instrumentistes.\nLa tonalitat és el procès de composició, utilitza l'escala major amb temps ràpid per expressar alegria i l'escala menor amb temps lent per expressar tristessa.\nApareix el BAIX CONTINU, un sistema d'acompanyament que consisteix en una melodia greu tocada per un violoncel o contrabaix sobre la qual un orgue o clavecí interpreta un acords.\nes combinen la melodia acompanyada (melodia principal amb acompanyament d'acords) i el contrapunt (diverses veus independents que sonen alhora i tenen la mateixa importància)\ncontrast entre fort i fluix\ncontrast entre un o un grup reduït d'instruments i la resta de l'orquestra formada sobretot per instruments de corda.\nMarxa per a la cerimonia dels Turcs de Lully\nutilitzada a la pel·lícula Tous les matins du monde\nfixa't en l'orquestra i el seu director, el contrast entre fort i fluix,\nel ritme mecànic i regular, els petits ornaments de la melodia i la textura (melodia acompanyada)\nSuite per a violoncel J.S. Bach\nde la pel·lícula El silencio antes de Bach\nfixa't en el ritme i la melodia\nCànon en Re major de Pachelbel\nutilitzat en la música de cinema i publicitat\nfixa't en el baix continu , la melodia acompanyada a l'inici, desprès el contrapunt (cànon),\nel ritme i els ornaments de la melodia\nVariacions del tema de Pachelbel\nPreludi clave ben temperat de Bach\nfixat en la melodia acompanyada i el contrast en la dinàmica.\nMelodia,modalitat i tonalitat\nLa melodia és la successió de sons o notes de diferent altura que expressen una idea musical.\nLes notes s'escriuen al pentagrama, les agudes a la part de dalt i les greus a la part de baix.També s'utilitzen diferents claus: la clau de sol per les notes agudes i la clau de fa per a les greus.\nNotes amb clau de sol\nnotes en clau de fa\nSegons el seu perfil hi ha diferents tipus de melodies: ondulada, ascendent,descendent, horitzontal, dentada...\nLes melodies s’enllacen formant frases musicals. Aquestes frases musicals van separades per cadències que poden ser:\n· Suspensives: donen la sensació de que no s’ha acabat, queda la música en suspens.\n· Conclusives: donen la sensació de final, de que s’ha acabat la idea musical.\nEl conjunt de frases musicals forma un tema. Cada frase i cada tema s’indiquen amb lletres, minúscules o majúscules respectivament seguint l’ordre alfabètic:\nEl compositor utilitza tres principis alhora de construir una obra:\nLa repetició A A es repeteix el tema\nEl contrast A B introdueix un tema nou\nLa variació A A’ repeteix el tema però canviant algun element de la melodia o el ritme.\nLa manera com el compositor ordena els temes s’anomena estructura o forma musical. Es representa amb un esquema gràfic o musicograma.\nLes formes simples més usuals són:\nForma Binària AABB\nForma Ternària ABA\nForma Rondó ABACA\nUna melodia es forma seguint una determinada escala musical.\nUna escala és una successió de sons ordenats que el compositor combinarà i utilitzarà per fer la seva obra.\nEl lloc que ocupa cada nota en una escala s'anomena grau. Els més importants són el I (tònica), el IV (subdominant) i el V (dominant).\nA sobre de cada grau es construeixen acords. Un acord és un grup de dues, tres o més notes que sonen alhora. Les notes dels acords s'utilitzen per crear l'acompanyament de les melodies\nEn una escala, la distància que hi ha entre dues notes seguides pot ser de to o de semitò.\nSegons la distribució d’aquests tons i semitons entre els graus hi ha dos tipus d’escales:\nMajors: amb els semitons entre les notes: tercera - quarta i setena - vuitena\nMenors: amb els semitons entre les notes segona- tercera i cinquena - sisena.\nL’ús d’una determinada escala dóna un caràcter diferent a la peça. D’aquesta manera la utilització de l’escala major dóna un caràcter alegre, mentre que l’ús d’una escala menor expressa tristesa.\nEl sistema musical té 12 notes, 7 naturals (do,re, mi, fa, sol, la, si ) i 5 alterades (sostinguts o bemolls). Les alteracions són uns signes que s’escriuen a l’esquerra d’una nota en modifiquen el so.\nPer construir les escales majors o menors seguint les distàncies de to o semitò s’utilitzen sons amb alteracions i es combinen sons naturals , amb sostinguts i /o bemolls.\nLes alteracions són uns signes que col·locats a l’esquerra de la nota ens indiquen que l’altura del seu so s’ha modificat\nSostingut puja l'altura de la nota un semitò\nBemoll baixa l'altura de la nota un semitò\nBecaire anul·la l'efecte de les alteracions anteriors\nEl sistema de composició basat en l’ús d’escales s’anomena Tonalitat.\nL’ús d’una determinada escala dona nom a la tonalitat de la obra. També parlem de modalitat segons si aquesta escala és major o menor. Així una obra escrita amb l’escala de re menor direm que està en tonalitat de re i modalitat menor o re menor.\nEl conjunt d’alteracions, sostinguts o bemolls de cada tonalitat o escala s’escriuen al costat de la clau de sol, en diem armadura.\nCada armadura correspon a dues escales, una major i una menor. Per saber la tonalitat o escala que s’ha utilitzat per fer una determinada obra ens fixarem en:\nl’armadura :la buscarem al quadre d'armadures i trobarem dues opcions\nla última nota de l’obra que acostuma a ser la tònica o primer grau de l’escala.\nDe les dues possibilitats triarem l'armadura amb el mateix nom que la última nota\n· si una obra té un sostingut a l’armadura i acaba amb la nota sol vol dir que s’ha construït amb l’escala o tonalitat de sol Major.\n· en canvi si té un sostingut a l’armadura però acaba amb la nota mi direm que és tonalitat de mi menor.\nPrepara el control\n5. Titànic ( si bemoll)


Abans d'emprendre | barcelonesjove.net\nlloguer concurs L'Hospitalet de Llobregat estranger pràctiques a l'estranger cursos solidaritat habitatge europa Treballar a l'estranger Idiomes universitat Badalona formació art cultura beques Voluntariat a l'estranger estudiants mobilitat europea voluntariat ofertes de treball a l'estranger pràctiques ajuts participar premis formació ocupacional casal cooperació Estudiar a l'estranger ocupació educació treball recerca estiu emprenedoria feina tallers Santa Coloma de Gramenet ofertes de treball\nInici » Àrees d'interès » Emprendre\nTens una idea de negoci en ment? Perfecte, és un molt bon punt de partida per començar a emprendre, però t’has preguntat si això és suficient? No, no és suficient tenir una bona idea. És molt important que abans d’emprendre tinguem clares algunes consideracions. Per encetar una empresa amb èxit hem de parar-nos a pensar si hem detectat i analitzat ells següents punts:\nInvestiga el mercat de treball\nHem de saber primer si la nostra idea ja hi és al mercat o no. Si ja s’han posat en marxa projectes similars podem avaluar la potencialitat del nostre projecte a través de l’experiència d' altres emprenedors.\nInvestiga el teu entorn\nPotser la nostra idea ja s’ha posat en marxa però on? Hem d’avaluar a quin territori seria més convenient establir el nostre negoci,\nEncararem el projecte sols o tindrem socis?\nAquest factor és decisiu per començar, sobre tot en el cas què sigui la primera vostra iniciació al màrqueting i al món empresarial. Aquest punt influirà molt, ja no tan sols amb el disseny del pla d’empresa, sinó en l’aspecte més psicològic de l’emprenedoria.\nQuins recursos tinc? Qui en pot finançar?\nMés endavant podeu trobar les formes de finançament més conegudes, però si que és important contextualitzar la nostra idea en el marc dels recursos disponibles.\nQui comprarà la nostra idea/servei?\nTot i que després acabarem de definir quins seran els nostres compradors, és molt aconsellable plantejar-se abans de començar si el nostre producte genera interès o necessitat entre el públic en general.\nAquestes reflexions mínimes són les que calen plantejar-se a priori perquè tinguem èxit posteriorment i puguem començar a definir el primer esbós del que serà el nostre negoci.\nQuadernet de les persones emprenedores\nEtiquetes: atur juvenil, emprenedoria, treball\nData del document: 11.10.2013


L’NBA eternitza Kobe Bryant amb un homenatge emotiu a l’Staples Center\nHomenatge a Kobe Bryant i la seva filla a l'Staples Center | EFE\nMés de 20.000 persones participen en el memorial de record a la llegenda dels Lakers i la seva filla Gianna\nMés de 20.000 persones, entre ells figures de l’NBA com Michael Jordan, Pau Gasol, Shaquille O’Neal, Magic Johnson o Kareem Abdul-Jabbar, han participat aquest dilluns en el memorial de record a Kobe Bryant i la seva filla Gianna, morts el passat 26 de gener al costat d’altres set persones en un accident d’helicòpter, celebrat a l’Staples Center de Los Angeles (Califòrnia)\nEn una cerimònia de dues hores i mitja de durada sota el títol A Celebration of Life i realitzada en una data especial –24 de febrer (2), 24 pel número que va lluir Kobe durant els seus últims anys als Lakers i 2 pel dorsal que solia vestir la seva filla ‘Gigi’–, milers de personalitats, esportistes, amics i afeccionats al bàsquet s’han reunit per donar el seu últim adéu a la Mamba Negra.\n“Sóc aquí perquè estimava Kobe”, ha afirmat emocionada la cantant estatunidenca Beyoncé, que ha rendit el seu particular homenatge a Bryant cantant, al costat d’un cor. També ha pujat a l’escenari Alicia Keys, que ha interpretat al piano la sonata Moonlight de Ludwig van Beethoven, i Christina Aguilera, que ha entonat l’Ave María de Franz Schubert.\nDes del presentador Jimmy Kimmel, encarregat de conduir l’acte, passant per les jugadores Diana Taurasi i Sabrina Ionescu i l’entrenador Geno Auriemma, fins al general manager de Los Angeles Lakers, Rob Pelinka, han dedicat unes emotives paraules de record a Bryant, encara que ha estat l’al·locució de Michael Jordan, amb qui Kobe va mantenir una sana rivalitat en les pistes, la que més ha emocionat entre totes elles.\nJordan: “Ha mort un tros de mi”\nEntre llàgrimes, la llegenda dels Chicago Bulls ha recordat el seu “germà petit”. “Ara hauré de veure un altre meme plorant durant anys”, ha fet broma sobre la seva viral imatge plorant, la qual cosa ha causat les riallades entre el públic. “Li vaig dir a la meva dona que no anava a fer això perquè no volia veure-ho durant els pròxims tres o quatre anys. Això és el que em fa fer Kobe Bryant”, ha assegurat. “Quan Kobe Bryant va morir, un tros de mi va morir també. Mentre miro aquesta pista, un tros de mi mor. Prometo que a partir d’avui viuré amb els records sabent que tenia un germà petit al qual vaig intentar ajudar en tot el que vaig poder. Descansa en pau, germanet”, ha finalitzat Jordan.\nEl seu excompany a la franquícia californiana Shaquille O’Neal també ha rememorat moments al costat de Bryant, amb el qual va mantenir “un profund respecte i amor mutu”. “Kobe i jo ens pressionàvem mútuament per jugar el millor bàsquet de tots sempre. I a vegades, com a nens immadurs, discutíem, ens barallàvem, fèiem broma, ens atacàvem mútuament amb comentaris en el camp. No us equivoqueu, fins i tot quan la gent pensava que estàvem malament, quan les càmeres estaven apagades, ell i jo ens clicàvem l’ullet l’un a l’altre“, ha apuntat.\nVanessa Bryant: “Divertiu-vos fins que ens retrobem al cel”\nEl moment més emotiu de la cerimònia ha arribat amb el discurs de la vídua de Kobe, Vanessa Bryant. “Estava plena de vida i tenia molt més a oferir a aquest món”, ha dit sobre la seva filla. “No podrem veure Gigi anant a escola secundària amb Natalia i preguntar-li com va ser el seu dia. No vam tenir l’oportunitat d’ensenyar-li a conduir un cotxe. No podré dir-li com de maca que està el dia del seu casament”, ha assegurat emocionada.\nLa família Bryant ha estat acompanyada per nombroses celebritats, entre elles les llegendes dels Lakers Magic Johnson, Kareem Abdul-Jabbar, Elgin Baylor, Jerry West, James Worthy o Pau Gasol, guanyador de dos anells al costat de Kobe. També han assistit jugadors actuals com Russell Westbrook, Stephen Curry, Kyrie Irving o Anthony Davis, exjugadors com Manu Ginobili, Tony Parker i Tim Duncan o l’entrenador de San Antonio Spurs Gregg Popovich, així com figures com el director Spike Lee, l’exnadador Michael Phelps, la cantant Jennifer Lopez i el raper Kanye West.\nLa cerimònia s’ha tancat amb el curtmetratge Dear Basketball, amb el qual Bryant va guanyar l’Oscar a millor curt en la cerimònia del 2018. Els diners recaptats amb les entrades per a l’acte seran destinatsa la Mamba & Mambacita Sports Foundation, fundació creada per promoure la solidaritat a través de l’esport.\nLa dona de Kobe Bryant demanda la companyia propietària de l’helicòpter de l’accident\nSegons 'TMZ', els advocats de Vanessa Bryant han presentat, davant el Tribunal Superior de Los Angeles, una queixa formal en la qual asseguren que "les condicions per volar no eren les adequades"


Curs 2018/ 19 d’Art, Mestres i creació | TAV-CC\nCurs 2018/ 19 d’Art, Mestres i creació\nBy TAV-CC / 2 Desembre, 2018 / AMiC, METEO / Deixa un comentari\nPrograma del curs 2018-19:\nLa TAV-CC proposa sota el nom de “meteo” fer un viatge amb el cos, els sentits, la creació i la paraula per entendre aspectes sobre el sistema meteorològic-climàtic, atmosfèric i mediambiental. La col·laboració entre art i ciència pot contribuir a que les obres artístiques centrades en el clima arribin a un públic el més ampli i variat possible.\nEl programa, que vol promoure i valorar la presència de les arts als centre educatius, presenta aquest curs l’exposició de l’artista convidat a l’espai expositiu de la Casa Lluvià i el tallers de suport a la Fundació Universitària del Bages durant els mesos d’octubre i novembre.\nProposem quatre tallers: dos teòrics i dos de pràctiques artístiques relacionades amb la temàtica. Per altra banda també hi haurà sessions de coordinació.\nEls centres participants realitzaran una obra artística entorn la temàtica del concepte Pont (de cultures, de gèneres, edats,…), amb la finalitat de participar en l’exposició col·lectiva que s’esdevindrà durant el mes d’abril.\nRequisits: Participar en aquesta activitat compromet a assistir a les reunions conjuntes de coordinació. Els participants que assisteixin a tots els tallers i sessions de coordinació rebran una certificació del Pla de Formació Permanent.


Nom: MAS SANT DIONÍS\nLocalització: Bordils - Rissec (Gironès)\nL'edificació actual és el resultat de diverses ampliacions i reformes efectuades al llarg del temps. La part més antiga del mas correspon a la banda posterior, cara al nord, i a la part esquerra de l'edifici actual. La casa es desenvolupa a l'entorn d'un pati interior, actualment tapat amb una coberta, on hi ha una escala de pedra que comunica amb la planta principal. Les parets són morterades i les façanes presenten restes d'arrebossats. Les estances de la planta baixa són destinades al bestiar i estan cobertes amb voltes de rajola. També hi ha diferents arcs rebaixats, alguns d'ells de pedra i altres de rajol col·locat a plec de llibre. A la part posterior ens troben alguns arcs de mig punt de pedra més antics i la porta que hi comunica és amb brancals de pedra i llinda de fusta, bastant primitiva. L'accés al pati interior es produeix a través d'una porta dovellada i una volta de canó amb arc de mig punt de pedra.\nEl pis és cobert amb cairats. L'edificació actual és el resultat de diverses ampliacions i reformes efectuades al llarg del temps. La part més antiga del mas correspon a la banda posterior, cara al nord, i a la part esquerra de l'edifici actual. La casa es desenvolupa a l'entorn d'un pati interior, actualment tapat amb una coberta, on hi ha una escala de pedra que comunica amb la planta principal. Les parets són morterades i les façanes presenten restes d'arrebossats. Les estances de la planta baixa són destinades al bestiar i estan cobertes amb voltes de rajola. També hi ha diferents arcs rebaixats, alguns d'ells de pedra...\nSegons els actuals propietaris del mas, ells conserven un document d'una escriptura que acredita l'existència del mas al segle XII, tenia el nom de Castell de Camprodon i els propietaris d'aleshores eren els Camprodon. El segle passat va passat als Peres, que són els actuals propietaris.\nEl Mas Moner i la torre havien estat del mateix propietari que el mas Sant Dionís.


corre-m'hi tots: Aquesta sí, aquesta millor que no.....\nAquesta sí, aquesta millor que no.....\nEn tenia moltes ganes, però aquest any no he pogut anar a fer la cursa d'Alcanar-Montisà. Motius no en faltaven; l'any passat la vaig trobar una de les millors curses del circuit referent a organització i recorregut, i a més aquest any era Campionat de Catalunya Individual de Curses de Muntanya.\nLa veritat és que encara no vaig tot el lleuger i cómode que voldria córrer. Una certa/bastanta por a la baixades per no tornar-me a torçar el turmell i una mica de prudència pel pla per no impactar molt fort amb el terra em fa que encara no sigui competitiu com per baixar per les Terres de l'Ebre.\nL'any passat vaig fer les dues curses, per una banda la Cursa d'Alcanar amb l'Arnau, i per altre la Cursa de Paüls que era Campionat de Catalunya. Aquest any volia millorar la meva 126 posció de categoria aconseguida l'any passat, però no ha pogut ser.\nMillor no pensar en el que no ha pogut ser i pensar en el que podrà ser. Així doncs, divendres em vaig apuntar la XII Caminada pel Massís de les Muntanyes de Prades, organitzada x l'Associació d'Amics de les Muntanyes de Prades. Aquesta és una cursa/caminada que fa anys que em miro ja que ofereix uns indrets impresionats, la majoria per senders poc coneguts i que cada any va sortint de diferents pobles del Massís. Aquest any el recorregut de 36km aprox i uns 2000D+ surt i acaba a Vimbodí. Hem conec alguna zona del recorregut que he fet previament caminat, la zona del Tillar, coves del Pere i la baixada cap a Prades. 100% recomanable\nRemarcar d'aquesta setmana l'entrenu que he fet amb els Fernandez per separat. Dijous vaig anar a Cambrils amb el Quim per fer el passeig fins a Salou, casi 14km amb 1h06', Una mitja de 4:52, quan feia casi mig any que no corria per sota de 05:00. Dissabte amb el tema de la pluja que si sortim o no sortim al final vam anar a fer un tomb per la Teixeta amb el Pep. Si dijous vaig patir una mica, dissabte va ser pitjor, 21km en 2h07' i uns 700D+. L'anecdota passant per Duesaigues, faltaven uns 15-20 minuts per acabar i planejant per la carretera per trobar l'enllaç amb el camí del panta de Riudecanyes el tiu em pregunta a veure s vaig bé, i li vaig dir que si podia una mica menys jo aniria millor, quan vaig mirar el garmin anavem a 4:30'\nPublicado por Riudecanyenc en 16:48


Com desvincular el carregador - Wallbox Academy\nL’administrador o el superadministrador del grup poden desvincular qualsevol carregador de l’aplicació i del portal de Wallbox.\n2. Desvincula el carregador a través de l’aplicació de Wallbox.\nEls superadministradors i els administradors poden desvincular qualsevol carregador a través de l’aplicació de Wallbox.\nPrem la icona d’engranatge de la cantonada superior dreta per accedir al menú de configuració.\nAccedeix a les Opcions d’instal·lació.\nUna vegada dins del menú, prem el botó Desvincular carregador. El carregador quedarà desvinculat del teu compte.\n3. Desvincula el carregador a través del portal de Wallbox.\nEls superadministradors i els administradors poden desvincular qualsevol carregador a través del portal de Wallbox.\nA la pàgina Carregadors, desplaça el cursor sobre el carregador que vols desvincular.\nFes clic al símbol de tancament (X) per desvincular el carregador.\nApareixerà un modal de confirmació.\nFes clic a ACCEPT. El carregador quedarà desvinculat del teu compte.


El Govern espanyol recorda que Puigdemont és un fugit de la justícia - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 16 d'Abril de 2018. 22:40h.\nL'endemà de l'entrevista en 'prime time' a TV3\nEl portaveu del Govern espanyol i ministre d'Educació, Íñigo Méndez de Vigo, ha recordat que l'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont és un "fugit de la justícia" i considera que és "absolutament inviable" que torni a ser president de la Generalitat. "Que un fugit de la justícia pugui ser president d'una comunitat autònoma és absolutament inviable" ha assegurat el ministre en una entrevista a 8tv.\nEl ministre d'Educació ha manifestat que "el que ha de fer és posar-se a disposició de la justícia". "Puigdemont és un fugit de la justícia, una persona que ha comès actes presumptament delictius però que ha marxat per evitar l'acció de la justícia, no ha fet cap favor als que s'han quedat aquí que estan en presó preventiva".\nMéndez de Vigo ha reclamat un govern que "s'ocupi de tots els catalans, no només dels sescecionistes" i ha demanat no buscar "candidats impossibles" a la presidència de la Generalitat. El portaveu de l'Executiu espanyol ha defensat la "legitimitat" de l'aplicació de l'article 155 de la Constitució.\nSobre la candidatura de Jordi Sánchez el ministre ha assenyalat que la seva situació "depèn d'un jutge", tot i que "és molt difícil pensar que algú que aspira a ser president de la Generalitat pugui ser-ho des de la presó" i ha ofert "diàleg" dins de la llei.\nCifuentes s'aferra al càrrec


Deu restaurants de la Ràpita participen en les XIX Jornades del Llagostí - Imagina Ràdio\nDeu restaurants de la Ràpita participen en les XIX Jornades del Llagostí\nDeu restaurants de Sant Carles de la Ràpita acullen durant un mes les XIX Jornades Gastronòmiques del Llagostí, des d’aquest divendres dia 12 de novembre fins al pròxim 12 de desembre. Aquests establiments oferiran menús on aquest crustaci en serà el protagonista. Els deu establiments son Albert Guzmán, Arrosseria Llansola 1921, Cal Manú, Can Vicent, Can Batiste, Casa Ramon Marinés, Freddy caliu familiar, Maria 1941, Miami Can Pons i Txapo & Noves Algues. Els menús oscil·len entre els 35 i els 45 euros i es poden consultar a la pàgina web de la regidoria de Turisme.\nL’objectiu d’aquesta edició és oferir a la ciutadania un producte de qualitat del territori a través de propostes culinàries innovadores i de cuina tradicional marinera. Com ha explicat l’alcalde de la Ràpita, Josep Caparrós, “arrenquem les jornades gastronòmiques per excel·lència de la Ràpita a partir d’un producte tan identitari com és el llagostí, que és un dels productes estrella de la mar de l’Ebre i dels restaurants de la Ràpita, amb la finalitat que la gent disfrutéssem de la gastronomia rapitenca quilòmetre 0 i del nostre territori”.\nLa captura de llagostí ha augmentat considerablement amb relació a la de l’any anterior, a causa de la reducció d’activitat que va suposar la pandèmia. El secretari de la Confraria de Pescadors Verge del Carme, Joan Balagué, declara que “estem en un bon any de captura de llagostins, ja que ara com ara s’han capturat 49 tones i encara queden els dos últims mesos”.\nArticle anteriorUna avaria a Alcanar deixa sense llum diversos municipis del Montsià\nArticle següentGairebé 500 persones inscrites al 56è Dia del Camí de Muntanya a Riba-roja d’Ebre


Calonge. Sant Antoni celebra la setena edició de la Cantada d’Havaneres i Boleros al Collet amb les entrades esgotades\nPublicat el Dimecres, 14 Juliol 2021 14:59 Escrit per Ajuntament de Calonge\nLa Cantada d’Havaneres i Boleros de Sant Antoni arriba a la setena edició amb la participació de 5 grups, i l’estrena d’un espectacle: “ADN ARJAU, 25 ANYS – Diari de Bord”. Enguany els grups Peix Fregit, Arjau, Boira, Neus Mar i Port Bo seran els protagonistes de les dues nits que tindran lloc al parc del Collet de Sant Antoni el proper cap de setmana. D’aquesta manera el tradicional escenari de la platja de Sant Antoni es canvia pel Collet, un turó a tocar del passeig, que manté el mar com a paisatge de fons i que permet aplicar les mesures de seguretat necessàries per evitar la propagació de la Covid19.\nEntre les novetats d’enguany de la cantada destaca l’estrena de l’espectacle “ADN ARJAU, 25 ANYS – Diari de Bord”, la presentació del cinquè treball d’estudi d’aquest grup d’havaneres de Palafrugell. Es tracta d’un disc que, sota el segell Música Global Discogràfica, representa un viatge per la història musical de la formació. En l’espectacle hi participaran els músics i cantaires del gèneres que més els han influït Ricard Balil, Fonso Carreras, Francesc “Xiqui” Ramon i Josep Bastons. Com a gran novetat, l’actuació inclourà versions úniques de les havaneres “El meu avi” i “Tamariu” amb l’acompanyament sonor de la Simfònica de Cobla i Corda de Catalunya.\nLa nit del divendres Arjau estaran acompanyats per Peix Fregit, grup que es va constituir formalment sota la direcció de Josep Bastons el 1972. Al llarg dels anys hi han hagut diversos canvis en els seus components, però sempre han mantingut el seu esperit. Després de trenta anys al capdavant del grup, el 2007 Bastons es va retirar i es va incorporar Norbert Torrecillas, que actualment canta la segona veu i acordió. Pere Molina - primera veu i guitarra-, i Jordi Tormo - tercera veu- completen la formació. El grup ha actuat arreu de Catalunya, Madrid, Valladolid, Illes Canàries, Japó i diverses ciutats europees.\nLa nit de dissabte la Cantada d’Havaneres i Boleros de Sant Antoni la protagonitzaran els grups Boira, Neus Mar i Port Bo. El grup Boira, que en l’edició passada de la cantada no va poder actuar a Sant Antoni degut al confinament comarcal, va néixer a Lleida el 1998, apadrinat per Jose Luis Ortega Monasterio. La renovació constant del seu repertori és una de les característiques del grup, que opta preferentment per les composicions mes actuals, sense oblidar les havaneres més tradicionals i conegudes. El grup està format per Ramon Bordes, segona veu, guitarra i director musical, Jordi Carulla, tenor i primera veu, i Antoni Castell, acordionista i tercera veu.\nPer la seva part, Neus Mar és una de les poques veus femenines solistes d’aquest gènere. La cantant s'endinsa al món de l'havanera l'any 2008 de la mà de Càstor Pérez, i durant aquests anys s'ha fet un lloc en un món tradicionalment de formacions vocals majoritàriament masculines i també mixtes. Neus Mar ofereix un repertori amb temes propis, cançó mediterrània i gèneres habituals del cant de taverna. Està acompanyada d'Emilio Sánchez a la guitarra i Pep Rius al contrabaix, Sonia Zurriaga a l’acordió i Enric Canada a la percussió, tots ells músics de llarga trajectòria professional.\nEl cartell del dissabte el completarà Port Bo, formació nascuda l’any 1966 a Calella de Palafrugell amb motiu de la presentació del llibre Calella de Palafrugell i les havaneres. Amb més de cinquanta anys a l’esquena, el grup continua amb un nivell de gran qualitat i un repertori heretat en gran part dels vells cantaires de Calella format per havaneres, clàssiques i noves, valsos mariners, balades, boleros, sardanes i cançó catalana.\nLa cantada està organitzada per l'Ajuntament de Calonge i Sant Antoni, sota la direcció i presentació del periodista Francesc Sànchez Carcassés, qui també conduirà la retransmissió de la cantada el dissabte a través de Televisió Costa Brava i de la Xarxa de Televisions Locals. Aquest esdeveniment arriba a la setena edició com una de les ofertes musicals de l’estiu més consolidades de la Costa Brava. Enguany serà la cinquena vegada consecutiva que es programen dues nits seguides d’havaneres i boleros.\nL’Ajuntament de Calonge i Sant Antoni ha decidit traslladar la Cantada d’Havaneres i Boleros al paratge del Collet. Aquesta decisió s’ha pres tenint en compte la situació sanitària actual. Així, doncs, per segon any consecutiu tornarà a haver-hi un canvi d’emplaçament, ja que habitualment es feia a la platja de Sant Antoni. Aquesta decisió permetrà complir amb totes les mesures de seguretat per evitar la propagació de la Covid-19, i mantenir les dues nits de concerts, amb un aforament limitat, registre d’assistents ientrada prèvia gratuïta, entre d’altres.


CSIF denuncia que s'estan cancel·lant vacunacions als majors de 80 anys per falta de dosi a Castelló\nEl sindicat alerta que “si continuem rebent menys dosi de les necessàries, tardarem més de 6 mesos a vacunar a aquesta població”\nLa Central Sindical Independent i de Funcionaris (CSIF) ha denunciat que la falta de vacunes contra el coronavirus està obligant als centres de salut de Castelló a descitar a pacients majors de 80 anys que havien d'haver rebut la seua dosi aquesta setmana i que, a causa de la falta de subministrament suficient, ara hauran d'esperar a ser novament citats.\nDes de CSIF han explicat que “aquesta setmana en els deu centres de salut de la capital de la Plana s'ha vacunat a una mitjana de 700 persones majors de 80 anys”. “Si tenim en compte que, segons les dades de l'Institut Nacional d'Estadística (INE) en la capital de la Plana hi ha més de 9.200 majors de 80 anys que necessitarien dues dosis per a completar el programa, la qual cosa suposa unes 18.400 dosis, a aquest ritme serien necessàries més de 26 setmanes per a completar la vacunació d'aquest col·lectiu, això és, més de sis mesos”, han alertat.\nEn aqueix sentit, han apuntat que “a més dels perjudicis que aquesta situació ocasiona als pacients, aquesta improvisació trastoca totalment la programació d'uns centres de salut que ja es troben de per si mateix saturats, impedeix als professionals sanitaris desenvolupar de manera adequada les seues tasques i dificulta qualsevol tipus de planificació per al personal”.\nDes del sindicat han recordat que “el principal problema és que les dosis necessàries segueixen sense arribar a la Comunitat Valenciana, que ha rebut prop de 100.000 vacunes menys de les que li correspondrien en funció de la seua taxa de població. Una situació de discriminació que està originant aquest desori i la improvisació de tenir que descitar a pacients perquè, a l'hora de la veritat, no hi ha vacunes suficients per a ells”.\nPer això, des de CSIF han reclamat de nou a la Generalitat Valenciana que “prenga cartes en l'assumpte i reivindique les dosis que corresponen a la Comunitat en funció de la seua població per a garantir que s'immunitza de manera adequada a tota la ciutadania i, especialment, als col·lectius que presenten un major risc, com és el cas de la població de major edat”.


Fidel Albiac s'amaga: el revés que no s'esperava de Rocío Carrasco\nFidel Albiac segueix la trajectòria de Rocío Carrasco | Catalunya Diari\nEl sevillà ha estat testimoni del comportament de Rociíto\nper Daniel H. Marín 25/03/2022 10:10h\nFa més de dues dècades que Fidel Albiac lluita contra rumors que no es corresponen amb la realitat, però no pensa canviar d'estratègia.\nSap que el més encertat és posar tots els conflictes que té a les mans dels tribunals, ja que creu en la justícia. És just el que li passa a la seva dona, Rocío Carrasco, que fa un any va trencar el silenci per a explicar a tothom que havia sigut una dona maltractada.\nFidel Albiac no vol parlar amb cap periodista. Està amagat en un discret segon pla mentre la seva dona triomfa a la televisió. El mediàtic advocat sap què està fent Rociíto amb les dones que han passat pel mateix que ella.\nAntonio David Flores, gran enemic de Rociíto i Fidel, vol entelar aquest èxit, però no ho aconseguirà.\nFidel Albiac s'ha de defensar de les acusacions d'Antonio David Flores | Catalunya Diari\nEl 8 de març, Dia de la Dona, la parella va organitzar un concert que pretenia recaptar fons per a la fundació Ana Bella.\nAquesta associació ajuda les víctimes de violència masclista i, gràcies a la iniciativa de Carrasco, està tenint més repercussió que mai. Antonio David ha posat en dubte que Rocío estigui ajudant aquesta entitat, i ella ha desmentit aquest rumor.\nFidel és conscient que la líder de la fundació Ana Bella ha parlat amb la Marina Esnal, redactora del diari 'La Razón'. Aquesta font assegura que Rociíto sí que ha contribuït a la causa benèfica amb què està tan compromesa, però o ha pogut donar la xifra exacta de diners que li ha donat perquè «encara estan fent comptes».\nFidel Albiac té problemes: «Necessitem fons»\nFidel és conscient que està casat amb una de les persones més famoses de la crònica social, però ell no vol ser un personatge públic.\nLa filla de Rocío Jurado s'ha proposat ser una estrella i ho ha aconseguit, però el seu marit prefereix amagar-se a l'anonimat. Això, però, no vol dir que estigui desconnectat de l'actualitat; sap perfectament tot el que s'està explicant.\nFidel Albiac està molt orgullós de Rocío Carrasco | Europa Press\nAntonio David ha posat en dubte que Rocío hagi fet servir els diners que va guanyar al concert per a ajudar la fundació Ana Bella. La periodista Marina Esnal s'ha posat en contacte amb la responsable de l'organització, que ha desmentit l'antic col·laborador de 'Sálvame'.\nSegons ha explicat, la iniciativa de Carrasco ha ajudat moltes dones maltractades.\n«Aquesta petita notícia ha servit perquè moltíssimes dones ens truquin per a demanar-nos ajuda. Mai havien dit que havien estat maltractades, i gràcies al concert s'han atrevit a trucar-nos, i això ha sigut molt positiu. Per a atendre aquesta allau de trucades necessitem fons», explica la responsable de l'organització benèfica.\nAlbiac sap la tasca que Rocío ha fet per a ajudar les dones que han travessat mateix malson que ella, i n'està orgullós. El matrimoni travessa el seu millor moment, perquè s'han adonat que no hi ha res ni ningú que els pugui separar.\nFidel Albiac canvia de plans i sorprèn Rocío Carrasco\nFidel és l'única persona que ha donat suport incondicional a Rociíto, actitud que no deixa de sorprendre-la. Fins que l'advocat no va aparèixer a la seva vida, tothom la traïa, i gràcies a ell això s'ha acabat.\nAlbiac sap millor que ningú com funciona el món del cor, per això ha pres una decisió important.\nEstava negociant amb un pavelló molt important de Sevilla per a organitzar un nou concert, però, per motius que no se saben, ha pensat que el més encertat és canviar de plans i cancel·lar l'esdeveniment.\nEl soci del matrimoni ha rebut una trucada de 'La Razón', però no vol parlar amb ningú.\nAnar a portada Última hora Cor Última hora Violència Masclista Última hora Rocío Carrasco Última hora Parella


La llei que empara el dret d'autodeterminació del Quebec arriba a judici després de setze anys\nAssassinada a trets la monja catalana Isabel Solà a Haití\tAssassinada a trets la monja catalana Isabel Solà a Haití\nLa llei que empara el dret d’autodeterminació del Quebec arriba a judici després de setze anys\nFou aprovada per l'assemblea quebequesa a final del 2000 en resposta a la Clarity Act canadenca\nLa ressaca del referèndum sobre la independència del Quebec celebrat el 1995 fou complicada. Les iniciatives legals i les impugnacions es van disparar després de la derrota dels independentistes per 50,58% a 49,42%. Per una banda, l’estat federal canadenc va aprovar la Clarity Act (Acta de la Claredat) el juny del 2000 per establir els mecanismes de negociació per a convocar referèndums d’independència a les províncies. Per una altra banda, l’assemblea quebequesa va aprovar el desembre del mateix any la llei 99, que regulava el dret de secessió unilateral del Quebec i establia el criteri del 50%+1 vot per validar la independència.\nLa llei quebequesa fou combatuda amb contundència per advocats i partits de defensa dels drets dels anglòfons. L’advocat Brent Tyler i el líder del Partit de la Igualtat, Keith Henderson, van portar la llei als tribunals perquè consideraven que era inconstitucional.\nSetze anys després, ni Tyler té la llicència d’advocat ni el Partit de la Igualtat existeix, però els dos demandants han estat convocats a judici sobre la llei 99. Es jutjarà si la llei respecta els límits constitucionals canadencs i el marc referent a l’autodeterminació que va establir l’Acta de la Claredat pocs mesos abans de ser aprovada. Els impulsors de les demandes diuen que cal tombar la llei 99 encara que el moviment independentista no passi pel millor moment perquè ‘vivim damunt de la cornisa d’un volcà, que mai sabem quan entrarà en erupció’.


Entrevista a Marina Sáez Rubio, autora del cartell de la Festa Major\nEntrevista marina saez rubio autora del cartell de la festa major\nLa il·lustradora Marina Sáez Rubio, nascuda i veïna de Gràcia, ha estat la guanyadora del 26è Concurs del cartell de la Festa Major de Gràcia d’enguany, organitzat per la Fundació Festa Major de Gràcia.\nDels concursos de cartells de festa major que se celebren, el de Gràcia és força conegut, tant per la seva dotació econòmica, com pel ressò popular i mediàtic que obté el cartell guanyador. En el meu cas jo treballo com il·lustradora i, de tant en tant, participo en algun concurs, així que vaig decidir provar presentant-me aquest any, sense cap esperança de guanyar.\nMaterials amb què es fan els guarniments com: les tisores, les ampolles de plàstic, una garlanda, la xarxa dels refrescos, el paper de diari, diferents elements que els he caracteritzat com si fossin un dels personatges que van a la festa.\nPlàsticament, penso que eren els que més joc em donaven. A més tenen una geometria molt reconeixible, per tant, fàcils d’identificar.\nCom el tema era el reciclatge, per la seva composició vaig fer servir diferents papers reciclats de la meva feina amb infants, concretament, papers de mascares de carnaval que, convenientment manipulats amb la tècnica del collage, em serviren per donar forma a la meva proposta de cartell. Aquesta és una tècnica que molts il·lustradors van fer servir per crear àlbums infantils els anys setanta del segle passat, com l’obra de Paul Rand del qual cal destacar l’ús del color i la forma.\nEstic molt contenta, el dia del premi vaig quedar-me molt parada. Malgrat tot suposo que encara no sóc conscient de tota la repercussió que té aquest premi. No obstant això, ara sí que he anat fitxant-me, amb altres samarretes de la festa.\nCom va sorgir el seu interès per la il·lustració?\nHe dibuixat sempre, des de petita. Recordo que a l’escola quan agafàvem un llibre de la biblioteca ens feien fer una fitxa bibliogràfica amb un dibuix del conte, posant el nom de l’autor, de l’il·lustrador i de l’editorial. Després vaig estudiar arquitectura i belles arts, finalment la il·lustració s’ha convertit en la meva professió.\nL’any passat vaig guanyar el premi del cartell de la festa major d’Alella. Per altra banda, també vaig rebre el premi REL del Laboratori d’Art i Cultura Digital, que organitza Tantàgora, organitzadores del FLIC Festival, pel projecte editorial multimèdia amb perspectiva de gènere La Finestra Indiscreta.


Repensant l'ensenyament de l'economia a la Universitat - Blog d'Economia i Empresa\nECONOMIA – A 9 de Novembre de 2016.\nEn ple desplegament del Grau en Economia es posen a debat quins han de ser els pilars de l’ensenyament en l’economia a la universitat. Aquest tema ha recuperat la seva actualitat en els darrers anys a partir de la crítica expressada per diversos col·lectius d’estudiants reclamant una major pluralitat en els plans d’estudi d’aquest àmbit de coneixement.\nEn la seva cinquena edició, la Revista Oikonomics dedica el seu dossier a un tema d’especial rellevància com és la reflexió sobre l’ensenyament de l’economia a la universitat.\nI és que la crisi econòmica ha intensificat les veus crítiques procedents de diversos col·lectius d’estudiants i de professors que estan plantejant la necessitat d’una formació econòmica més plural alhora que amb un enfocament interdisciplinar.\nEn el marc de la segona jornada organitzada per l’Àrea d’Economia dels Estudis d’Economia i Empresa de la Universitat Oberta de Catalunya, tres professors del Grau d’Economia van plantejar el seu punt de vista per a crear un posterior debat sobre el tema. Us fem un petit resum de les seves intervencions i us convidem a deixar un comentari si ho considereu pertinent.\nDR. JOSEP LLADÓS\nProfessor agregat dels Estudis d’Economia i Empresa\nPlanteja la seva intervenció en els següents conceptes principals:\nMarginalisme: reivindicar la ciència econòmica mitjançant una major sofisticació formal. Idea que es reactiva als 70 amb el neoclassisme i l’argument de la maximització de la utilitat marginal dels agents i el mercat com a gran generador d’equilibri.\nLimitació de les expectatives. El marginalisme creix en una època de liberalisme sota un discurs basat en paràmetres que busquen millores (marginals) de l’estoc de coneixement existent. En canvi es penalitza el coneixement trencador i interdisciplinar ja que acaba amb el desenvolupament empíric assolit.\nRol marginal de la ciència econòmica. Hi ha desenvolupaments teòrics que intenten explicar la realitat econòmica però sempre sobre la base existent ja que s’entén que es basa en models amb reconeixement científic. Reproduïm mateixos escenaris, fràgils, amb variacions.\nNeutralitat: La neutralitat de l’economia és un mite ja que sempre incloem en la ciència els valors. L’economia és una ciència social, i qualsevol investigador en ciència social, quan observa, contamina, ja que analitza i interpreta. Això no és negatiu però és important veure que no estem parlant d’una ciència exacte.\nOblidem els fonaments morals de l’economia. L’objecte és la finalitat dels nostres actes, por ser social, col·lectiva, personal, privativa…\nEl valor d’ús d’un economista és baix, ja que som incapaços d’explicar el que succeeix a partir de proposicions que no siguin del tot evidents.\nPatim l’absència de rendició de comptes i de bons models de referència:\nNo s’avaluen les diagnosis, no es reconeixen els fracassos ni s’avança a partir de l’anàlisi dels errors.\nNi en l’àmbit de la comunicació, ni de la responsabilitat pública es veu un reconeixement de mèrits.\nNosaltres busquem l’equilibri entre eficiència i equitat.\nDR. ALBERT PUIG\nDirector del Màster en Anàlisi de l’entorn econòmic\nL’ensenyament de l’economia avui: de l’escola bressol a l’escola de negocis\nExplicar com l’hegemonia del model neoclàssic ha afectat la professió de l’economista, l’ensenyament de l’economia a les universitats i, en general, a la transmissió de coneixements d’economia a la societat.\nExemple: l’Institut d’Estudis Financers (del patronat del qual en formen part les principals entitats bancaries) subministra formació de forma gratuïta en economia i finances a les escoles de Catalunya. El professorat són empleats i jubilats de banca. Realment la Generalitat no té millor manera d’ensenyar economia i finances?\nEl què anomenem model neoclàssic és el resultat d’introduir als treballs dels clàssics del segle XVIII (Adam Smith, David Ricardo,…) les aportacions dels autors marginalistes del segle XIX. Per tant, en la seva base estan els treballs dels clàssics del XVIII i, conseqüentment es contemporani amb la Revolució industrial i la consolidació del capitalisme. Això fa que la nova classe dominant del sistema, la burgesia, es faci amb el poder polític i estimuli la creació d’una teoria econòmica ajustada als seus interessos, i per tant al poder. D’aquesta manera, la teoria neoclàssica no explica el capitalisme sinó que el justifica.\nLa ciència econòmica tracta de respondre preguntes essencials sobre la vida i per tant ho fa sempre des de la subjectivitat, l’ètica i els valors morals. L’ètica del model neoclàssic penja dels seus supòsits com que el benefici individual porta el benefici col·lectiu, que hi ha un mercat que ajusta l’oferta i la demanda, etc. Aquests supòsits justifiquen determinants comportaments dels agents, com l’egoisme i l’individualisme, transmetent que cada un és responsable i que la col·lectivitat és menys rellevant. Així pot justificar polítiques d’austeritat com les actuals a Europa o d’anteriors com la de Reagan o Tatcher. El conjunt d’argumentacions matemàtiques serveixen per a fer veure que darrera les teories neoclàssiques no hi ha ni plantejaments ètics ni reflexions morals.\nEl control tant dels sectors polítics, universitaris o mitjans de comunicació fa que, juntament amb el suport del poder, es puguin mantenir les teories neoclàssiques i fins i tot que certs tecnòcrates tinguin un accés abusiu en la presa de decisions. Decisions i prediccions que a més s’han demostrat falses i que no han servit per solucionar crisis com l’actual, models que no han explicat ni predit. La professió d’economia per tant ha de recuperar molta humilitat i molta modèstia i no abusar del mètode matemàtic per solucionar problemes econòmics que necessiten ser estudiats considerant l’entorn social, polític, cultural,…\nHi ha dues tendències importants en l’ensenyament de l’economia. Per un costat la reducció dels continguts en economia en les titulacions relatives a la gestió empresarial (a banda de la cada vegada major presència en alts càrrecs de les empreses de persones que no venen dels estudis d’economia sinó per exemple d’enginyeries). La segona tendència és la manca de pluralitat en l’ensenyament de l’Economia, pluralitat necessària si de veritat ens creiem que en els processos formatius de les nostres titulacions hem de potenciar l’esperit crític dels nostres estudiants o hem de orientar-los cap a pràctiques professionals ètiques i responsables.\nDe cara al futur sembla difícil que això canviï, tot i que en el nostre cas, dins dels marges existents, hem estat sensibles als debats actuals.\nDR. JOAN TORRENT\nL’economia és una ciència social i per tant intenta estudiar el comportament humà, que és dinàmic i complex i per tant difícilment explicable amb un paradigma. L’economia per tant ha de ser plural i no podem esperar que el pensament neoclàssic sigui capaç d’encertar sempre el comportament de l’economia.\nCal diferenciar, economia científica o acadèmica de la mediàtica, sempre sota més pressions.\nLa paraula clau per entendre l’economia és el valor, la seva explicació i la seva distribució.\nÉs evident que l’economia és plural i explicar-la des d’un eix únic no és fidel a la realitat, però cal demanar-se perquè aquesta pluralitat no entra en les aules, i a més la disminució de crèdits en els nous graus no ajuda a què així sigui. Tampoc ho fa la rellevància de les escoles de negoci sobre els graus pròpiament econòmics.\nEls models i les matemàtiques sí poden explicar l’economia. El problema són els supòsits prefixats. Però la relaxació dels models han permès que siguin cada vegada més fidels a la realitat. Si el nucli central de l’economia ha durat 200 anys és perquè part de la interpretació neoclàssica de la realitat ha de ser correcte. Altra cosa és l’ús de les interpretacions per part de l’economia mediàtica.\nEls economistes sí sabem preveure les crisis, de fet la teoria dels cicles de Kondratiev, Kitchin o Juglar ho estudia des del segle XIX. Sabem que el capitalisme te una institució bàsica que és el mercat, que assigna bé però distribueix malament. Sabem que és cíclic i que les crisis existeixen. Elements com la corrupció o la cobdícia, nucli de les crisis en els cicles, i és quelcom que psicòlegs o sociòlegs també haurien de preveure, i ningú els acusa de no haver-ho previst. És a dir, abans de valorar com es gestiona i reparteix el valor, cal estudiar com són les persones en la seva intervenció econòmica, i això pertany a la nostra disciplina però també a d’altres.\nMolts dels problemes econòmics generats per la crisis tenen a veure amb la relaxació dels supòsits clàssics. El problema financer no és perquè hi hagi molts bancs, sinó perquè n’hi ha pocs, són opacs i per què no es compleixen els criteris d’assignació de la competència perfecta. Ha estat la primera crisi de la globalització, ens falta aparell per descriure els efectes de la globalització i tenim problemes disciplinaris per entendre-la.\nEn quant als reptes futurs, l’economia corre el risc de convertir-se en una “comodity”. Deixem treballar a l’economia científica i acadèmica i anem avançant i polint errors. Valorem-nos. Tenim una oportunitat com a disciplina, que és que estem en una època en que estan passant una sèrie de fets que els economistes som els que les podem explicar: nous processos d’intercanvi, nous comportaments… Per abordar la pluralitat de comportaments, el mètode, a través de la resolució dels problemes, és bo, i que cadascú des de la seva orientació intenti donar-ne solucions.\nOriol Fàbregas Pujol10 novembre, 2016 a les 6:52 pm\nAgraeixo que dediqueu espai i temps en discernir sobre els fonaments de la ciència econòmica i el seu ensenyament. La retroalimentació o replantejament d’un sistema i la seva concepció dinàmica són fonamentals per a la seva salud i el bé de tots.\nUs animo a seguir investigant i sobretot, vosaltres que en sabeu, teniu el deure de difondre les idees crítiques amb el sistema ja que és l’única manera que la majoria fem presa de conciència i en darrer terme, fem camí cap a una societat més justa.\nPau16 desembre, 2016 a les 12:12 pm


EL BITLLET | «Amb N de neguit i nervis», per Joan Alfons López\nAmb N de neguit i nervis\n«El Nàstic de Tarragona viu un present ple de neguits i nervis. No només a la graderia, també de portes endins»\ndimarts, 14 de gener 2020 - 00:01h\nEl Nàstic de Tarragona viu un present ple de neguits i nervis. No només a la graderia, també de portes endins. És normal: l’equip ha arribat a la meitat del viatge d’aquesta temporada ocupant places de descens a Tercera, quelcom impensable a principis de campanya. El que va començar amb una anècdota, ara preocupa i molt. La situació és força delicada i arriba un inici d’any amb set partits al endavant on els tarragonins juguen contra cinc dels primers classificats.\nI la gresca comença ja: en dotze dies, tres rivals potents posen a prova les pors d’un Nàstic que acabarà el gener jugant a Llagostera, rebent el Barça B i viatjant a Andorra. En altres paraules: un camp incòmode físicament i mentalment, un rival superior en qualitat tècnica i un projecte que barreja una idea ben executada amb màniga ampla en el vessant econòmic.\nI tot després d’una Copa que ha estat la imatge del Nàstic 2019-2020: els grana tenen qualitat però no la demostren. El projecte per al primer equip és història i ara es vol adaptar el vaixell al nou capità, Toni Seligrat. I és que la tripulació segueix cometent les errades que feien amb Xavi Bartolo, deixant clar un cop més que el problema no era d’entrenador. Els rivals, amb només aproximar-se a l’àrea, ja veien mig gol a la butxaca.\nAquest Nàstic és extremadament tou. Uns miren cap a la porteria assenyalant un Bernabé que no transmet seguretat. Altres miren a la defensa i el pèssim rendiment de la línia en general i n’hi ha que miren a un centre del camp de circumstàncies des del passat estiu. Sigui per un nap o per una ceba, el Nàstic tremola sempre. I si la base del pilar tremola, imagineu la planta més elevada.\nAmb l’arribada de l’equador de la lliga, sembla que s’ha assumit internament que l’objectiu grana ja no és un altre que no sigui quedar quinzè a la taula, primera plaça que confirma la continuïtat directa a la categoria. Quina llàstima haver de lluitar per això però, ja que estem obligats a fer-ho, fem-ho bé. Un any més, sense obviar el pèssim treball als despatxos en el vessant esportiu, toca salvar la nau a la desesperada amb una afició que no acaba de trepitjar una tifa quan ja veu la següent dirigint-se a l’altre peu. Diuen que la unió fa la força. Dnocs en la desgràcia, com viu el Nàstic actualment, encara més. Tot sigui per evitar el desastre dels desastres.\n"Cap a l'escola, per Xènia Bussé" "🖋 EL BITLLET | De coales i Instagram"


XVII Cap de Setmana Ibèric de la Ruta dels Ibers\nDel 14 al 15 d'octubre Diversos municipis de Catalunya\nRecreació històrica durant el Cap de Setmana Ibèric\nConeixeu el llegat arqueològic protohistòric més important de l’Occident de la Mediterrània? El tenim aquí, en els 16 jaciments que formen la Ruta dels Ibers, que el 14 i 15 d'octubre podeu descobrir amb les activitats gratuïtes que s'hi organitzen amb motiu del Cap de Setmana Ibèric. Moltes de les propostes ens permeten fer una immersió en la societat d’aquella època des d’un punt de vista diferent, descobrint la seva gastronomia, les seves relacions comercials i la seva organització social a partir de recreacions històriques, visites teatralitzades, tallers familiars, exposicions i degustacions.\nAquest Cap de Setmana l’organitza, des de l’any 2001, el Museu d’Arqueologia de Catalunya, amb el suport dels gestors i ajuntaments dels diversos jaciments arqueològics de la Ruta dels Ibers. Hi participen una vintena de centres i jaciments, des de la Fortalesa dels Vilars d’Arbeca i el conjunt monumental d’Olèrdola fins al poblat ibèric de Castell (Palamós) o els jaciments d’Ullastret o del Puig de Castellet, a Lloret de Mar.\nJaciments de la Ruta dels Ibers


Patates d'Àlaba a Mercadona - Mercadona\nL'aposta de Mercadona pels productes frescos i, concretament, per la fruita i la verdura de proximitat, ha fet que la cadena de supermercats hagi comprat 495.000 quilos de patata d'Àlaba amb Euskolabel durant aquesta campanya, xifra que suposa un increment del 70 % respecte a la campanya anterior. La patata, del proveïdor alabès Udapa S. Coop, s'ha venut als supermercats del País Basc i Navarra entre setembre del 2018 i abril del 2019, dates de durada de la campanya.\nAixí, en els darrers cinc anys, Mercadona ha adquirit 1,2 milions de quilos de patata d'Àlaba amb Euskolabel; les compres d'aquest producte les ha anat incrementant gradualment, en relació amb el seu creixement al País Basc.\nTot això reflecteix la importància que Mercadona atorga a treballar conjuntament amb el sector primari per avançar cap a una Cadena Agroalimentària Sostenible. És per això que manté acords estables amb 9.000 agricultors, 5.500 ramaders i 12.000 pescadors.\nMercadona manté relació comercial amb 1.308 pimes basques i el 2018 ha fet compres a proveïdors bascos per valor de 442 milions d'euros, cosa que ha suposat un increment del 4,5 % respecte a l'any anterior. Així mateix, ha invertit 73,5 milions d'euros al País Basc.\nMercadona té 18 botigues al País Basc (cinc a Vitòria, una a Barakaldo, Basauri, Santurtzi, Berango i Leioa, tres a Bilbao i una a Irun, Eibar, Oiartzun, Sant Sebastià i Elgoibar) i una plantilla de 1.640 persones amb ocupació estable i de qualitat.\nDurant el 2019 té previst obrir dos supermercats més, a Gernika-Lumo i a Galdakao, i també concloure la reforma de totes les botigues situades a Vitòria i iniciar reformes a Biscaia i Guipúscoa per adaptar els seus centres bascos al Nou Model de Botiga Eficient de la companyia, que suposa un estalvi energètic de fins el 40 % respecte a una botiga tradicional i incorpora múltiples millores per a treballadors i clients. La nova secció "A punt per Menjar", de menjar acabat de fer, estarà disponible en 10 supermercats bascos al llarg del 2019.\nA més, la companyia ha iniciat la segona fase de la construcció del seu bloc logístic a Vitòria, que assorteix els supermercats del País Basc, Navarra, La Rioja, Cantàbria i Burgos. Per a això el 2018 ha invertit 56 milions d'euros, destinats a posar en marxa l'àrea de congelats i a iniciar la construcció d'una planta d'elaboració de pa i una nova nau de secs, totalment automatitzada.\nEn el marc de la seva responsabilitat social empresarial, la col·laboració de la companyia amb organitzacions socials basques s'ha traduït en la donació de 921 tones de productes de primera necessitat. Ha mantingut col·laboracions amb els Bancs dels Aliments d'Àlaba, Biscaia i Guipúscoa, i amb el menjador social Nuestra Señora de los Desamparados de Vitòria.\nMercadona renova el seu compromís amb el Banc dels Aliments del Campo de Gibraltar (Cadis)


‘Diumenges solidaris’ en suport a l’activitat assistencial i investigadora | Fundació Privada Sant Pau\n‘Diumenges solidaris’ en suport a l’activitat assistencial i investigadora\nEl Recinte Modernista posa en marxa els ‘Diumenges solidaris’. L’objectiu d’aquesta iniciativa, que tindrà lloc cada primer diumenge de mes, és destinar els ingressos generats per la venda d’entrades del programa de visites a projectes assistencials i d’investigació desenvolupats per l’Hospital i l’Institut de Recerca de Sant Pau, així com als programes d’acció social que impulsa la Fundació.\nLes tres primeres jornades, previstes els dies 5 de juliol, 2 d’agost i 6 de setembre, estaran dedicades a les línies d’investigació sobre el coronavirus que s’estan desenvolupant a Sant Pau.\nTot i que d’ara endavant l’entrada sigui de pagament, el Recinte Modernista ha introduït diferents mesures per seguir garantint l’accés de determinats col·lectius socials. En concret, els primers diumenges de mes continuaran sent gratuïts per als majors de 65 anys, els menors de 12 i els titulars del carnet Amic Veí.


Biodiversitat local | Fundación Tierra\nSom part de la natura tot i que el nostre estil de vida urbà ens n'allunyi. Per això, propiciar petites actuacions que permetin recuperar els ecosistemes naturals que en algun moment hem anorreat és un deure amb les futures generacions. En algunes ocasions la Fundació Terra ha plantejat projectes de restauració de l'entorn natural, especialment, en l'àmbit local.\nL'anomenat "Pantà de la Foixarda" és un dels tres sots de les pedreres que hi hagué a la muntanya de Montjuïc al costat de l'actual Museu Nacional d'Art de Catalunya i als peus de l'Estadi Olímpic.\nLa reserva natural de l’aiguamoll de Molins de Rei. Del 1996 al 2006.\nL'aiguamoll de Molins de Rei es una zona humida originalment formada per una llacuna d'aigua dolça de 6,2 ha amb una fondària de entre 30 i 150 cm. Al seu voltant hi ha crescut una rica varietat de vegetació de ribera i de zones aquàtiques. Hi destaca la presència d'espècies arbòries com ara el vern, l'àlber, el pollancre, el salze i el tamariu.\nL’aiguamoll de Molins de Rei: 10 d'anys de zona humida\nLa idea de l'aiguamoll de Molins de Rei va néixer el 1994 quan els tècnics de la recent creada Fundació Terra observaren que en un antiga extracció d'àrids feta en un meandre abandonat del riu Llobregat per les obres de l'autopista Barcelona-Tarragona el 1962. La zona havia estat replantada amb pollancres feia uns 30 anys i cada vegada que el riu inundava la ribera, aquest indret romania molt temps amb una làmina d'aigua permanent a causa de la impermeabilització dels sediments fluvials en el sòl.\nAiguamoll de Molins de Rei\nEspai natural periurbà creat artificialment el 1995 sobre un antic meandre situat al marge esquerre del riu Llobregat a 10 km al NW de Barcelona. Entre el 1996 i el 2006 ha estat una zona humida de 6 ha idònia per a observar aus aquàtiques i passejar.


Opinió amb independència. Divendres, 22 de febrer de 2019 20:05 h\nEls taxistes tornen a esclatar contra les companyies com Uber i Cabify. Després de conèixer l'última proposta del Govern, han decidit anar a la vaga indefinida i ocupar la Gran Via de Barcelona, com l'estiu passat. A les mobilitzacions hi ha hagut nou taxistes detinguts per desordres públics, després que ataquessin cotxes VTC i mobiliari urbà. Per si algú ho dubtava, de moment ningú ha estat acusat de rebel·lió o sedició ni cap taxista està en presó preventiva, tot i la violència manifesta i l'ocupació il·legal de via pública. Llegir-ne més


IB3N | La sinistralitat augmenta a les carreteres espanyoles\nIB3 Notícies > espanya > La sinistralitat augmenta a les carreteres espanyoles\nLa sinistralitat augmenta a les carreteres espanyoles\nS'associa a les conseqüències psicològiques derivades del confinament\nAugmenta la sinistralitat a les carreteres espanyoles des que va finalitzar l’estat d’alarma el passat 21 de juny. El Fiscal de Sala Coordinador de Seguretat Viària, Bartolomé Vargas, ha anunciat avui en roda de premsa que des d’aleshores hi han mort 106 persones. Xifra significativa si tenim en compte que el trànsit s’ha reduït considerablement des de l’inici de la pandèmia.\nVargas ha associat l’increment d’accidents a les conseqüències psicològiques derivades del confinament, com ara la son, l’estrès i la pèrdua de concentració. Així mateix, també ho relaciona amb una concepció d’immaduresa i irresponsabilitat dels conductors.


Federació Local de CGT - Sabadell: 01/04/16 - 01/05/16\nCOMUNICAT DE LA CGT DE SABADELL DAVANT L'ATAC FEIXISTA AL CSA OBRERA\nDimecres passat el Centre Social Alliberat l'Obrera va patir un atac per part d'un grup feixista. Aquest Centre Social, de marcat caràcter revolucionari, ha estat durant els últims dies el punt de mira d'aquests grupuscles feixistes, patint pintades i amenaces com la de dimecres. Des de la CGT volem mostrar el nostre rebuig a aquestes accions i mostrar el nostre suport incondicional al jovent organitzat i combatiu de Sabadell davant els atacs feixistes. Per això, volem manifestar:\nLa CGT som una organització anarcosindicalista i llibertària, i per tant, antirracista. El moviment obrer català sempre ha estat divers, format per persones autòctones i immigrades, el que considerem una qualitat en el treball constant cap a l'empancipació social. No importa l'origen de la gent que hi participa, la força del moviment obrer català està en la solidaritat i el suport mutu de la classe treballadora, vingui d'on vingui, contra la burgesia i el seu sistema capitalista.\nLa CGT som una organització anarcosindicalista i llibertària, i per tant, antifeixista. El feixisme no és més que una eina que la burgesia utilitza quan veu que perd el control del carrer per a aturar el moviment obrer, en tota la seva diversitat de lluites, en el seu camí cap a l'emancipació de la classe treballadora i la revolució social. La divisió social en termes nacionals és una inventiva de la burgesia per a dividirn-nos, per nosaltres, l'única unitat vàlida, és la unitat de la classe treballadora.\nVolem mostrar el nostre suport a tot el jovent organitzat i combatiu de Sabadell, que amb la seva praxi està generant espais de desobediència i llibertat, d'autoconsciència i transformació social com és el CSA l'Obrera. Ens calen més ateneus, més centres socials, més sindicats, per fer front a l'ofensiva capitalista i a la seva extensió que és el feixisme.\nVolem agrair molt sincerament la resposta antifeixista de tot el moviment organitzat de Sabadell, especialment als companys i companyes de la PAHC i del Moviment Popular de Sabadell, que en qüestió de minuts van aconseguir aplegar més de dues centes persones per a fer front a l'atac feixista de dimecres.\nFinalment, convoquem a tot el poble treballador de Sabadell a participar del CSA l'Obrera, i molt especialment a l'assemblea oberta que tindrà lloc diumenge a les 19h a la mateixa. Només organitzant-nos, només amb suport mutu, només amb la mobilització i l'acció directa podrem vèncer el feixisme.\nPer la unitat de la classe treballadora contra el feixisme. Nativa o estrangera la mateixa classe obrera. Contra el feixisme ni un pas enrere!\nSecretariat Permanent de la Federació Local de la CGT de Sabadell.\nPublicado por D.G en 16:09 Enlaces a esta entrada\nCOMUNICAT DE LA CGT DE SABADELL DAVANT L'ATAC FEIX...


ARCA: ARCA proposa a l'Ajuntament de Palma un compromís en l'erradicació de les pintades a Ciutat.\nDemanam un acord unànim al proper Ple amb un escrit basat en tres punts proposats per ARCA\nARCA proposa que al proper Ple de l'Ajuntament de Palma s'aprovi un compromís per unanimitat de tots els grups municipals per prevenir i actuar contra la proliferació de les pintades a la nostra ciutat que atempten contra la imatge global i contra el Patrimoni en particular.\nL'esmentada proposta, a criteri d'ARCA hauria de comptar amb tres apartats clars:\nReconéixer el problema de les pintades a la nostra ciutat. Reconéixer el greu problema paisatgístic que provoca i l'agressió a béns particulars i col.lectius, essent especialment greu quan es practiquen sobre pedra viva, pedra de marés o altres elements patrimonials.\nCompromís per prevenir, restaurar i investigar els autors de les agressions. A tal fi s'harien de decidir en un termini de temps breu quines accions de vigilància, investigació i protecció, aixì com criteris de restauració s'han de seguir.\nEstablir complicitats efectives amb les altres administracions per dur a terme els propòsits esmentats.\nD'aquesta proposta s'haurien de derivar accions immediates per unanimitat amb el compromís de la societat per tal d'aturar la proliferació d'aquest incivisme que ja afecta a la muntanya de Palma i als arbres a més dels carrers.\nSabem que un dels punts a discutir al Ple tracta sobre el greu perjuduci de les pintades sobre el Patrimioni. Se podria aprofitar per acordar una transaccional per unanimitat o trobar qualcuna altra fòrmula.\nEn qualsevol cas ARCA vol recordar que la ciutadania sempre agraeix el consens i l'efectivitat per protegir el Patrimoni i la seva restauració.