Davallada del 20% dels nous estudiants de filologia catalana - Jornada\nDavallada del 20% dels nous estudiants de filologia catalana\nCLARA BARBAL/ MARTA CURULL, Lleida I 15 de DESEMBRE del 2017\nEn cinc anys hi ha hagut una caiguda de 200 a 159 en la xifra d’alumnes que comencen el grau de llengua catalana a les universitat dels Països Catalans\nA la sortida de la classe de Gramàtica Catalana, a la Facultat de Lletres de la Universitat de Lleida (UdL), busquem estudiants de primer curs del Grau d’Estudis Catalans i Occitans. Ens responen gairebé a l’uníson: la Cristina, l’Elena, l’Andrea i la Laura són les quatre úniques estudiants de primer curs de l’ex-Filologia Catalana.\nEn només quatre cursos, la Universitat de Lleida ha perdut la meitat d’alumnes de nou accés al grau d’Estudis Catalans: mentre que el 2013 n’hi van accedir vuit, al curs actual en són només quatre. Aquesta tendència es dona a la majoria d’universitats públiques dels Països Catalans, segons les dades facilitades pels mateixos centres entre els anys 2010 i 2017.\nEl 2010, la Universitat de les Illes Balears (UIB) tenia 37 nous alumnes a Filologia Catalana; aquest curs, 10 alumnes han començat primer. La Universitat de Barcelona experimenta la caiguda més crítica. El 2010 va iniciar el curs amb 92 alumnes de nou accés al grau, la xifra es redueix gairebé a un terç (37) el setembre de 2016. La Universitat de València, que és la que gaudeix de més bona salut, també ha notat un lleuger descens d’alumnat de nova matrícula: 60 el curs 2013/2014 i 48 el curs actual.\nLa Universitat de València, que és la que gaudeix de més bona salut, també ha notat un lleuger descens d’alumnat de nova matrícula: 60 el curs 2013/2014 i 48 el curs actual\nEn conjunt, els nous estudiants de filologia catalana a les universitats dels Països Catalans ha baixat dels 200 de 2013 als 159 que han començat a cursar aquests estudis aquest 2017.\nLa conseqüència més immediata de la disminució d’alumnes en aquests estudis és la reducció pressupostària dels departaments de filologia, amb afectacions sobre la recerca i la docència. I més enllà de l’àmbit acadèmic, la pèrdua de filòlegs té conseqüències en l’ús del català? «Una llengua no sobreviu sense especialistes, però tampoc pot viure només amb filòlegs. Els imprescindibles són els parlants», considera Jaume Guiscafrè, director del departament de filologia de la UIB.\nDavant la pèrdua d’especialistes, existeix el perill d’homogeneïtzació de la llengua catalana amb l’espanyola si no es té cura de la correcció lingüística a causa de la proximitat geogràfica i la posició dominant de la segona.\nDiversitat de causes\nCom expliquen els experts la davallada d’estudiants de filologia catalana? La directora del Grup d’Estudis de Llengües Amenaçades, Carme Junyent, apunta al «procés d’homogeneïtzació lingüística mundial» a favor de l’anglès, on la majoria de llengües que es parlen al món estarien amenaçades.\nJaume Guiscafrè assumeix que hi ha un «descrèdit cíclic» de les arts i les humanitats, que afecta particularment l’estudi de la llengua i la literatura pròpies. En el cas de les Balears, el professor assegura que l’oferta de filologia anglesa ha estat un «factor decisiu» en la davallada d’alumnes de la catalana i fins i tot de l’espanyola, tot i que aquesta triplica la quantitat d’alumnat. També apunta als «infames» anys del govern del Partit Popular de José Ramón Bauzà, entre 2011 i 2015.\nJaume Guiscafrè assumeix que hi ha un «descrèdit cíclic» de les arts i les humanitats, que afecta particularment l’estudi de la llengua i la literatura pròpies\nEl director del departament de filologia catalana de la UV Emili Casanova assenyala «la castellanització» de les comarques interiors del País Valencià, fins ara lingüísticament molt fortes i bressol dels estudiants de llengua al territori. Les dades de l’Enquesta d’ús i coneixement del valencià dels anys 2010 i 2015 ho corroboren: el nombre de persones que usen el català a casa a les zones valencianoparlants baixa més de 5 punts en aquest període.\nUna República salvaria el català?\nQuines solucions es plantegen per millorar la realitat lingüística del català? Carme Junyent sentencia que una República no salvarà el català. «L’oficialitat a les llengües dominants, no els cal i a les subordinades, no els serveix de res. L’irlandès, per exemple, és una llengua que ho va tenir tot i en canvi no va aconseguir arrencar en el seu ús». Per a l’acadèmica, el que salva una llengua són els seus usos espontanis i calen propostes innovadores en aquest sentit: «si tots els recursos que s’han destinat a l’escola es lliuressin també a l’esplai i a l’esport, com a àmbits d’ús espontani, el català gaudiria de millor salut».\nJaume Guiscafrè, en canvi, creu essencial que hi hagi una aposta pública per les universitats per mantenir els estudis i la investigació en llengua catalana. «Si desapareix l’ensenyament de la llengua en una universitat, es perd la connexió amb l’entorn parlant més immediat, el dialectal».\nEn el cas valencià, el membre de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua Emili Casanova assumeix com a «problemàtic» el decret de plurilingüisme del govern del Botànic. Per blindar el català a les aules, la conselleria ha presentat un pla lingüístic on l’anglès hi té major pes. «A banda de la docència, un professor de llengua catalana també exerceix de recuperador de la llengua i de conscienciador de la importància del seu ús. L’administració no el pot deixar sol», clama.


El Barcelona, sense Dejan Bodiroga, s'ha convertit en el primer líder de la lliga ACB després de guanyar contundentment per 93-47 un Jabones Pardo Fuenlabrada que ha donat una imatge molt pobra. L'equip de Svestislav Pesic s'ha donat un festival de bàsquet i al descans ja guanyava per més de 20 punts de diferència. En la resta de partits amb presència catalana, el Caprabo Lleida s'ha emportat el derbi contra el Casademont i el DKV Joventut i el Manresa han perdut contra el TAU Vitòria i el Aunacable Canàries, respectivament.\n29/09/2002 - 00.00 Actualitzat 09/11/2006 - 08.57\nL'equip de Svetislav Pesic ho ha deixat tot resolt en el segon quart després d'un parcial de 22-3 que ha situat el marcador en una diferència de 28 punts, 44-16, en el minut 18. Gregor Fucka i Rodrigo de la Fuente han trencat una vegada i una altra la zona del Fuenlabrada, que ha fet aigües per tots costats, amb llançaments triples. I si fallaven hi havia Juan Carlos Navarro i Roberto Dueñas per prendre el relleu anotador. El Barcelona ha estat una màquina de precisió que ha guanyat i ha divertit. La primera jornada de la Lliga ACB s'ha completat amb aquests resultats: Lucentum Alacant, 60- Estudiantes, 67 Breogán, 78- Unicaja de Màlaga, 79 DKV Joventut, 74- TAU Vitòria, 75 Pamesa València, 81- Caja San Fernando, 69 Fórum Valladolid, 89- Granada, 71 Reial Madrid, 91- Càceres, 58 Caprabo Lleida, 80- Casademont Girona, 75 Canàries Aunacable, 82- Bàsquet Manresa, 57


Donació d'òvuls | Avantmèdic\nCada cop hi ha més dones amb problemes d'esterilitat. Amb el programa Donació d’Òvuls, col·labores amb el somni d'altres dones i parelles de ser mares i pares. És un acte preciós de solidaritat i és fàcil de compaginar amb la teva vida diària (treball, família, estudis, aficions...).\nPer poder ésser donant s’han de complir uns requisits mínims:\n1 Tenir entre 18 i 33 anys.\n2 Tenir una funció ovulatòria normal.\n3 No patir cap malaltia genètica que pugui representar un risc per a la possible receptora.\n4 No ser adoptada ni haver nascut gràcies a una donació, ja que necessitem conèixer la vostra anamnesi familiar.\n5 Disposar de plena capacitat d'obrar, trobar-te en bon estat de salut psicofísica.\n6 Has d'estar sana, no tenir cap malaltia de transmissió sexual o hereditària, ni tenir antecedents familiars amb malformacions relacionades amb cromosomopaties, genopaties o metabolopaties. El personal especialitzat de ARA Avantmèdic avaluarà la teva situació i et farà un assessorament personalitzat.\nSi vols ser donant, et realitzarem un reconeixement mèdic, físic i psicològic. Ens informarem sobre el teu estat de salut, antecedents clínics personals i familiars per realitzar una completa anamnesi. També recollirem les teves característiques fenotípiques per poder garantir el màxim de similitud amb la dona receptora.\nDe la mateixa manera, també es necessari realitzar unes analítiques de sang per analitzar diferents estudis genètics, serològics, immunològics, de malalties de transmissió sexual, entre altres. Tots els estudis es realitzen al nostre centre i sense cap cost.\nLa donació és anònima i sempre garantim la confidencialitat de les teves dades tal com estableix la Llei vigent i el nostre equip mèdic està sempre disponible per a resoldre personalment els teus dubtes sobre el procés, tècnica i altres aspectes legals.\nSi tots els resultats són correctes, començarà el període de donació. Un cop et vingui la regla hauràs de venir per començar amb el procés d'estimulació ovàrica hormonal per obtenir un nombre elevat d'òvuls.\nEl procediment consisteix a administrar les hormones, via subcutània, que estimulen la proliferació i la maduració dels fol·licles dels teus ovaris on es troben els òvuls. Les dosis són diferents per a cada dona i, fins i tot, poden variar en el transcurs del procés d'estimulació depenent de la resposta a la medicació pautada a fi d'evitar un Síndrome d'Hiperestimulació Ovàrica (SHO). Aquesta estimulació té una durada aproximada d'entre 10 i 12 dies i es requereixen analítiques i ecografies vaginals seriades.\nPer recuperar els oòcits, s'utilitza la tècnica de punció ovàrica. Aquesta, requereix d'una sedació (no és una anestèsia general ni hi ha necessitat d'intubar, pots respirar per tu mateixa en tot moment). La intervenció té una durada d'uns 15 minuts i, generalment, transcorregudes dues hores després de la punció, ja podràs tornar a casa. L'obtenció dels òvuls es realitza mitjançant punció via transvaginal sota control ecogràfic.\nLa donació no tindrà en cap cas caràcter lucratiu o comercial. La compensació econòmica només estarà referida a les molèsties físiques i despeses de desplaçament i laborals que es puguin derivar de la donació. Aquesta compensació s’efectua directament a la donant el dia que es procedeix a l’extracció dels òvuls, un cop rebuda l’alta.


Una fotografia de natura de Roberto García-Roa, investigador del Cavanilles, premiada per la revista ‘BMC Ecology’\nInici > Una fotografia de natura de Roberto García-Roa, investigador del Cavanilles, premiada per la revista ‘BMC Ecology’\nRoberto García-Roa, investigador d’Etologia a l’Institut Cavanilles de la Universitat de València, ha sigut guardonat en el concurs de fotografia de la revista ‘BMC Ecology’ amb ‘l’overall second runner-up’ per la seua fotografia ‘Connections’. L’obra mostra tres organismes interaccionant entre si: una aranya cranc depredant una abella i un dípter oportunista aprofitant la situació i alimentant-se de l’abella.\nRoberto García-Roa és actualment investigador postdoctoral al Departament d’Etologia de l’Institut Cavanilles de Biodiversitat i Biologia Evolutiva (ICBIBE) de la Universitat de València.\nEl científic explica que, en paral·lel a la investigació, les jornades de camp ofereixen la oportunitat de fer fotografies de l’entorn natural. En particular, aquesta fotografia reflecteix la connexió entre organismes. El seu títol Connections pretén destacar aquest fet. “La fotografia mostra la dependència d’uns organismes sobre els altres, i en aquesta línia com és important la conservació dels ecosistemes de manera global”, explica García-Roa.\nEl científic i fotògraf ha guanyat diferents premis de fotografia científica coneguts arreu del món, com ara el primer premi de fotografia de la British Ecological Society el 2015 i el premi de la categoria Ecosistemes i Comunitats el 2016 d’aquesta mateixa societat. També una de les seues fotografies va ser preseleccionada en la categoria Ecologia i Ciència Mediambiental de la Royal Society el 2016, i ha guanyat el concurs mensual d’abril de la BBC Wildlife Magazine sobre cries a la natura.\nEl seu projecte a la Universitat de València se centra a estudiar, utilitzant com a model la mosca de la fruita Drosophila melanogaster, el conflicte sexual (la divergència dels interessos evolutius entre mascles i femelles), l’envelliment i els mecanismes inherents a aquests esdeveniments. Roberto García-Roa també tracta de respondre a escala global diferents preguntes de tipus macroecològic i macroevolutiu utilitzant altres grups d’ectotermes, com per exemple els rèptils i els amfibis.\nData d'actualització: 11 de setembre de 2017 10:10.


dilluns 18 de febrer Presentació de l’assignatura\ndimecres 20 de febrer Tema 1: La delimitació del camp de treball (1)\nAbast, mètodes i objectius de la fonètica. L’estudi de la producció, de les característiques acústiques i de la percepció de la parla. Models de producció, models de percepció i teoria fonètica. Fonètica general, fonètica de les llengües particulars i aplicacions de la fonètica.\ndilluns 25 de febrer Tema 1: La delimitació del camp de treball (2)\nFonètica i lingüística. Fonètica i fonologia. El paper de la fonètica en el marc de les ciències del llenguatge. La fonètica com a àmbit interdisciplinari. Les eines bibliogràfiques.\ndimecres 27 de febrer Tema 1: La delimitació del camp de treball (3)\nLectura de: LADEFOGED, P. An academic life.\nLectura de: FANT, C. G. (2004) "More than half a century in phonetics and speech research", in FANT, G. Speech Acoustics and Phonetics. Dordrecht: Kluwer Academic Publishers (Text, Speech and Language Technology, 24). pp. 1-14.\ndilluns 3 de març Tema 2: El mètode experimental en fonètica (1)\nTeories i hipòtesis. Delimitació del camp de treball.\ndimecres 5 de març Tema 2: El mètode experimental en fonètica (2)\nPreparació del corpus de treball.\ndilluns 10 de març Tema 2: El mètode experimental en fonètica (3)\nDeterminació de les variables.\nAvaluació (modalitat c): lliurament de la proposta de treball de curs\ndimecres 12 de març Tema 2: El mètode experimental en fonètica (4)\nSelecció dels informants. Obtenció del corpus. Tècniques d’anàlisi de la producció i mètodes d’estudi de la percepció.\ndilluns 17 de març Vacances de Pasqua\ndimecres 19 de març Vacances de Pasqua\ndilluns 24 de març Vacances de Pasqua\ndimecres 26 de març Tema 2: El mètode experimental en fonètica (5)\nLa quantificació dels resultats: nocions bàsiques d’estadística. Refutació i validació de les hipòtesis.\ndilluns 31 de març Tema 2: El mètode experimental en fonètica (6)\nLa presentació dels resultats de la recerca.\ndimecres 2 d’abril Tema 3: La producció dels sons de la parla (1)\nAspectes neurofisiològics: el cervell i el control del moviment. Els mecanismes subglòtics i la respiració.\nAvaluació (modalitat a): lliurament del primer examen parcial (Temes 1 i 2)\ndilluns 7 d’abril Tema 3: La producció dels sons de la parla (2)\nLa fonació: laringe i cordes vocals. L’articulació: el tracte vocal; cavitat bucal i cavitat nasal.\ndimecres 9 d’abril Tema 3: La producció dels sons de la parla (3)\nMètodes d’estudi de la producció de la parla.\ndilluns 14 d’abril Tema 3: La producció dels sons de la parla (4)\nLa planificació en la producció de la parla. Plasticitat, economia i adaptabilitat en el gest articulatori. La variabilitat en la producció dels sons de la parla: la coarticulació.\ndimecres 16 d’abril Tema 3: La producció dels sons de la parla (5)\nLa relació entre les unitats lingüístiques i el gest articulatori en els principals models de producció.\ndilluns 21 d’abril Tema 4: Les característiques acústiques dels sons de la parla (1)\nParàmetres per a la descripció acústica dels sons de la parla: freqüència, amplitud i temps. Sons periòdics i sons aperiòdics. Els sons complexos: fonamental i harmònics. La ressonància.\nAvaluació (modalitat a): lliurament del segon examen parcial (Tema 3)\ndimecres 23 d’abril Tema 4: Les característiques acústiques dels sons de la parla (2)\nLa teoria acústica de la producció de la parla: model de font i filtre. Classificació dels sons de la parla en funció de la font i del filtre.\ndilluns 28 d’abril Tema 4: Les característiques acústiques dels sons de la parla (3)\nLa classe serà a l’aula 302 de la Facultat de Filosofia i Lletres\ndimecres 30 d’abril Tema 4: Les característiques acústiques dels sons de la parla (4)\nLa classe serà a l’aula P-33 de la Facultat de Psicologia\nVariació i invariabilitat acústica en els sons de la parla. Vocals: estructura formàntica i camp de dispersió; fonamental, durada i intensitat intrínseques; relació entre les propietats acústiques i articulatòries.\ndilluns 5 de maig Tema 4: Les característiques acústiques dels sons de la parla (5)\nOclusius orals i nasals: correlats acústics del mode i lloc d’articulació; explosió, VOT i transicions. Fricatius: correlats acústics del lloc i mode d’articulació; estructura del soroll de fricció i transicions. Laterals i vibrants: correlats acústics de lloc i mode d’articulació.\ndimecres 7 de maig Tema 4: Les característiques acústiques dels sons de la parla (6)\ndilluns 12 de maig Segona Pasqua\ndimecres 14 de maig Tema 5: La percepció dels sons de la parla (1)\nEtapes en el procés de l’audició. Oïda externa. Oïda mitjana: la cadena d’ossets. Oïda interna: la còclea i l'òrgan de Corti. El nervi auditiu i la neurofisiologia de l’audició; la codificació dels sons en el nervi auditiu. Models de la còclea i teories de l’audició.\nAvaluació (modalitat a): lliurament del tercer examen parcial (Tema 4)\ndilluns 19 de maig Tema 5: La percepció dels sons de la parla (2)\ndimecres 21 de maig Tema 5: La percepció dels sons de la parla (3)\ndilluns 26 de maig Tema 5: La percepció dels sons de la parla (4)\nLa classe serà a l’aula 303 de la Facultat de Filosofia i Lletres\ndimecres 28 de maig Tema 5: La percepció dels sons de la parla (5)\ndilluns 9 de juny Avaluació (modalitat a): lliurament del quart examen parcial (Tema 5)\nAvaluació (modalitat b) : lliurament de l'examen final (Primera convocatòria)\nAvaluació (modalitat c): lliurament del treball de curs (Primera convocatòria)\ndilluns 1 de setembre Avaluació (modalitats a i b): lliurament per correu electr�nic de l'examen final (Segona convocatòria)\nFonètica (2007-2008) - Calendari de classes\nLast updated: 25/07/08 12:36


TALLER MULTIGENERACIONAL _LOWLIGHT, UNA COMUNITAT MALLA. ARTS VISUALS\nA càrrec de Tirso Orive Liarte. Dissabtes 24 i 31 d'octubre i 7, 14, 20 i 21 de novembre.\nDescans per dinar"_LOWLIGHT_ neix impulsada per la curiositat de crear un grup en forma de taller de dibuix expandit. La intenció del taller és activar una metodologia basada en tecnologies o pedagogies pobres per iniciar un joc de correspondències contingents entre els integrants del grup en clau de ficció útil. El taller està dirigit a un grup de persones amb l'ànim d'activar un exercici compartit d'especulació sobre el món de què formem part. Sent el grup un mediador per entrellaçar les múltiples línies de vida de cada un dels éssers particulars que el conformen.\nLa proposta neix de dues preguntes inicials que es desenvoluparia durant la residència i que esdevé en una metodologia que anomenem "de la contribució": Quina podria ser la millor manera d'intervenir un grup i quin seria el marc ideal per poder treballar en grup? Sota un enfocament potencialment democràtic, la idea seria situar aquestes preguntes inicials en una sèrie de pràctiques compartides o relacionals.\nAmb això, i assumint el potencial heterogeni del grup, l'objectiu proposa assolir formes de relació encara per definir. La metodologia d'aquesta investigació passaria, doncs, pel treball en equip per generar la resta de derivades d'aquesta. La proposta de laboratori _LOWLIGHT_ consisteix, en definitiva, a crear un taller a manera de lloc de trobada i traspassar-ho a escena.\nEl taller es dirigeix, en algun sentit, a explorar l'idea de veu i tacte dins l'Espai Escènic. Està formulat com una sèrie d'encontres a diversos espais i a cada encontre s'ofereixen nous materials susceptibles de ser investigats i que es vagin articulant i travessant dins l'estructura del taller.\nEl treball de Tirso Orive Liarte es vincula a les arts plàstiques i sonores des una pràctica escènica. En la actualitat dissenya en col-laboració peces sonores i visuals via _streamming_ amb Primos Germanos i Dibujos Grabados. També crea peces instal·latives per a espais específics: '3D-dinner' a Schloss Akademie-Solitude (2017), 'GLOSSTROP' a Antic Teatre i Pradillo (2019). 'Culture Future' a la Biblioteca La Laguna i 'Le Feu Couvert', una performance multigeneracional, a l'Auditori del Teatro Leal, 'Hair Extruding' a La Escocesa en2019 i Art Nou 2020.\nDe dissabte 24 d'octubre de 2020 a dissabte 21 de novembre de 2020\nHorari: d'11 a 17 h en format continu


Vi-FRANC. Ramon Francàs: El Gramona Celler Batlle 1999, el millor\nEl vicepresident de Gramona, Xavier Gramona, ha comunicat aquest dimarts que el Gramona Celler Batlle 1999, un extraordinari cava del que queden poquíssimes ampolles, ha copat el podi entre les referències més prestigioses del tast a cegues fet a la Fàbrica Moritz de Barcelona el passat 27 de maig en que grans caves d’aquest celler de Sant Sadurní d’Anoia es van servir amb grans xampanys. Gramona diu que “creiem que és una dada rellevant ja que es tracta de l'ampolla que més temps porta desgorjada, 4 anys. Això ens dóna una informació important quan a capacitat d'evolució i guarda dels nostres caves”. L’Enoteca Gramona 2000 en les seves dues versions, Brut i Brut Nature, per aquest ordre, també s'han posicionat entre els vins millor puntuats. Amb aquest gran tast Gramona va voler visualitzar que l’excel·lència dels escumosos rau en les llargues criances.\nXavier Gramona aprofita per anunciar la comercialització després de l’estiu de productes de la seva Enoteca. Només disposen de 1.500 ampolles d’Enoteca 2000 Brut Nature, a un PVP recomanat de 110€, i 2.300 d’Enoteca Brut a un PVP recomanat de 120€. La seva intenció en marcar la diferència de preu és que “el mercat valori la dificultat i l’excel·lència de l'elaboració d'un dosatge únic que prové de soleres centenàries i irrepetibles que només poden utilitzar aquells cellers que conserven la tradició familiar generacional”.\nPublicat per Ramon Francàs en 1:45


Mark Carney i la realitat estratègica del col·lapse del sistema atlantista [Matthew Ehret – Matt Ehret's Insights, 25.08.2021] - L'HORA\nMark Carney i la realitat estratègica del col·lapse del sistema atlantista [Matthew Ehret – Matt Ehret’s Insights, 25.08.2021]\nEl fet incòmode del qual massa comentaristes tendeixen a fugir per por, ignorància o deshonestedat intel·lectual, és que el sistema financer mundial està assegut a la vora d’un col·lapse financer global d’una bomba de rellotgeria de derivats de 1.200 bilions de dòlars (1.200.000.000.000.000) que l’exgovernador del Banc d’Anglaterra, Mervyn King, va declarar el setembre del 2019 que és a la vora de l'”Harmagedon financer”. Aquesta fosca realitat es coneixia molt abans que es llancés la pandèmia COVID durant l’Esdeveniment 201 de l’octubre del 2019.\nÉs aquest col·lapse financer que s’acosta el que subjau en l’impuls bèl·lic contra la Xina que certs geopolítics occidentals temen que configuri el nou sistema que pretenien controlar. El francès Bruno Lemaire va exposar aquest temor de la manera més sincera el juliol del 2019 quan va dir:\n“Tret que siguem capaços de reinventar Bretton Woods, les Noves Rutes de la Seda es podrien convertir en el nou ordre mundial”.\nLlavors, quin paper hi juga el Canadà en això i com afecta a la reorganització de l’actual govern canadenc que ara es dirigeix a unes eleccions anticipades el 20 de setembre del 2021?\nPer què Chrystia Freeland, una becària de Rhodes més experta en el canvi de règim que en la banca, rep les regnes de l’ordre econòmic del Canadà en aquests temps difícils?\nPer respondre aquestes preguntes, hem de revisar el paper de Mark Carney, enviat especial de l’ONU per a l’acció climàtica, excap del Banc d’Anglaterra i principal organitzador de la propera cimera COP26 que tindrà lloc al Regne Unit el proper mes de novembre.\nL’ecoguerrer Carney torna a prendre el timó\nQuan Mark Carney va deixar el càrrec de governador del Banc del Canadà el 2013 per convertir-se en el primer governador no britànic del Banc d’Anglaterra des de la creació del banc central privat el 1694, es va fer saber clarament que aquest tecnòcrata canadenc format a Oxford havia estat seleccionat per alguns poders de molt alt nivell.\nDesprés de formar-se durant anys com a banquer d’inversió de Goldman Sachs, on les seves activitats van contribuir a alimentar la bombolla que va estar a punt d’enfonsar l’economia mundial el 2008, Carney va ser incorporat a la direcció del Banc del Canadà per assumir el paper de banquer central canadenc pulcre i de mentalitat conservadora que navega pel caos que el seu antic patró va ajudar a crear.\nVa ser llavors quan Carney es va convertir en membre del Grup dels 30 de la Fundació Rockefeller, membre del consell de la Fundació del Fòrum Econòmic Mundial i participant destacat als esdeveniments de Bilderberg i Davos.\nQuan encara era governador del Banc del Canadà, Carney va rebre les claus del Consell d’Estabilitat Financera (FSB) del Banc de Pagaments Internacionals (BPI) de mans del seu col·lega de Goldman Sachs, Mario Draghi, el 2011, on va gestionar la regulació global dels derivats (també coneguda com l’espoleta de l’arma internacional de destrucció financera massiva que ara és a punt d’esclatar).\nDesprés de servir set anys com a governador del Banc d’Anglaterra (2013- març del 2020) el sistema econòmic mundial s’ha estirat fins als seus límits i el col·lapse que s’acosta s’ha accelerat per una pandèmia global.\nDesprés de 7 anys a la City londinenca, Carney ha tornat al Canadà per donar forma al programa Build Back Better, que essencialment estableix una política de descarbonització en una era post-COVID.\nEl 10 d’agost de l’any passat, es va anunciar per primera vegada que Mark Carney (àlies: el guerrer ecològic dels banquers) estava dirigint un grup de treball per reiniciar l’economia (titulat “Pla de Recuperació Canadenc de la Pandèmia”) que tenia com a objectiu posar en marxa les reformes del Green New Deal establertes durant la cimera del Gran Reinici del Fòrum Econòmic Mundial del 14 de juliol del 2020.\nEl frau del Gran Reinici\nCom he exposat al meu recent document El frau del Gran Reinici, aquest programa és poc més que una tapadora per a la despoblació global i el govern mundial dirigit pels mateixos piròmans que han incendiat completament l’economia mundial.\nFent-se ressò del programa del Gran Reinici Verd, Freeland va assenyalar el 18 d’agost que el col·lapse dels llocs de treball, el tancament irreversible de les empreses, el creixement immanejable d’un dèficit de 343.000 milions de dòlars i l’eliminació gradual dels Beneficis de Resposta d’Emergència hauran de ser verds i estar impulsats per l’objectiu de la descarbonització. Quan se li va preguntar per la descarbonització en concret, Freeland va afirmar que “per descomptat, n’ha de formar part. Crec que tots els canadencs entenen que el reinici de la nostra economia ha de ser verd”. Després va somriure i va afirmar que aquesta crisi és en realitat una meravellosa oportunitat.\nEn demanar una nova jerarquia de valors que doni forma al nou sistema que Carney i Freeland (tots dos tecnòcrates formats a Oxford) creuen que entrarà en funcionament en poc temps, Carney va declarar que “la gran prova de si aquesta nova jerarquia de valors prevaldrà és el canvi climàtic”.\nPer a qualsevol que estigui fart de la religió immoral i monetarista dels mercats lliures que han governat el món durant els darrers quaranta anys de decadència postindustrial, guerra i especulació, la proposta de canviar la nostra “jerarquia de valors” pot semblar una alenada d’aire fresc. El problema és que l’impuls d’una economia verda de bons verds, xarxes verdes, impostos sobre el carboni, comerç de drets d’emissió i banca verda tendirà a fer que la humanitat en el seu conjunt pateixi immensament i desposseirà els Estats nació del potencial industrial productiu necessari per resistir la voluntat d’una oligarquia transnacional.\nIgual que totes les nacions, l’economia del Canadà és extremadament dependent dels combustibles fòssils, i tots els intents realitzats per crear xarxes d’infraestructures verdes han donat lloc a pujades massives dels preus de l’energia per als consumidors, a una electricitat poc fiable i propensa a les apagades, i a subvencions massives dels contribuents per mantenir la viabilitat financera de les indústries verdes. Aquests problemes han requerit l’aparició de grups de treball de reinici verd que utilitzen una pandèmia per forçar canvis que mai serien acceptats democràticament en circumstàncies “normals”.\nEl grup de treball Carney/Freeland per al Gran Reinici\nDurant els darrers anys, tant Carney com Freeland han estat posant les bases d’un nou sistema de càlcul del “valor” destinat a reduir tant la sobirania nacional com la capacitat física de les nacions per sostenir la vida humana, mentre que simultàniament (i de manera força irònica) causen un greu dany al medi ambient.\nPer començar, el Grup de Treball de Carney sobre Divulgació Financera Relacionada amb el Clima, codirigit pel multimilionari novaiorquès Michael Bloomberg, pretén obligar totes les empreses del món a declarar totes les activitats que generin diòxid de carboni o alterin els suposats estats d’equilibri natural que els ecologistes de la torre d’ivori suposen que regeixen tots els estats naturals.\nEl 26 de febrer del 2020, Carney es va unir a Sir David Attenborough en el llançament de “la Iniciativa de Finances Privades Verdes de la COP26 per garantir que cada decisió financera professional tingui en compte el canvi climàtic. El marc adequat per a la presentació d’informes, la gestió de riscos i els rendiments incorporarà aquestes consideracions i ajudarà a finançar una transició de tota l’economia. Per aconseguir el zero net, totes les empreses, bancs, asseguradores i inversors hauran d’ajustar els seus models de negoci a un món amb baixes emissions de carboni”.\nSir Attenborough ha estat un amic de tota la vida del príncep Felip i un guru neomaltusià que ha intentat ensenyar al món que tots els nostres mals no provenen dels sistemes imperialistes (als quals la seva carrera està vitalment lligada), sinó de l’excés de població. Una recent crida als líders perquè corregeixin aquest problema utilitzant la tapadora de la COVID19 és un dels innombrables testimonis d’aquesta filosofia misantropa.\nEl Pacte Climàtic dels Banquers Verds, del qual Carney en va ser pioner, garantiria que les empreses considerades “brutes” mai rebessin préstecs dels bancs i qualsevol assegurança que rebessin tindria primes elevadíssimes com a càstig per les seves formes d’agredir el clima. Com a brillant model de “bon comportament ecològic”, Carney ha citat el seu antic patró, Goldman Sachs, que ja ha descartat qualsevol finançament futur per a perforacions petrolíferes, projectes de carbó tèrmic o desenvolupament de l’Àrtic.\nAl seu document “Fifty Shades of Green“, Carney ha afirmat que totes les empreses brutes (marrons) amb mala qualificació climàtica no rebran préstecs o rebran préstecs a nivells d’interès tan elevats que seran dutes a la fallida de forma artificial (gravant els contaminadors fins a la mort).\nCom va dir Carney el setembre del 2019, “les empreses que s’anticipin a aquesta evolució seran recompensades amb escreix. Les que no ho facin, deixaran d’existir”.\nAixò vol dir que totes les empreses que treballin al llarg de la Nova Ruta de la Seda de la Xina a Euràsia, l’Orient Mitjà i l’Àfrica no existirien en el món de Carney, al mateix temps que qualsevol empresa occidental que pogués participar realment de manera positiva en la dinàmica multipolar es veuria privada de tot crèdit i moriria.\nDesprés que les empreses hagin demostrat la seva ecologia, amb el simple fet que se’ls aprovin els crèdits bancaris no n’hi haurà prou per dur a terme la seva activitat. En aquest sentit, Carney i els seus col·legues del Banc d’Inversió en Infraestructures del Canadà planegen emetre bons verds, que avui dia només representen el 5% de totes les emissions de bons a nivell mundial, però que Carney espera que aviat arribin als “3,5 bilions de dòlars en inversions en el sector energètic [necessaris] cada any durant dècades” que es requereixen per “mantenir l’escalfament per sota d’1,5 graus”.\nEn reconfigurar el sistema econòmic canadenc a aquest nou sistema de valors en el moment oportú per a la cimera COP26 del novembre del 2021 al Regne Unit, en què actuarà com a assessor britànic sobre el clima i organitzador principal, Carney espera que el model canadenc s’internacionalitzi perquè el canvi climàtic “afecti el valor de pràcticament tots els recursos financers.”\nUn nou sistema de valor econòmic\nEl problema de la visió post-COVID de Carney és que el “valor” no està lligat a l’augment del nivell de vida, de la raó creativa humana o dels poders productius nacionals del treball que han caracteritzat el creixement creatiu de la civilització humana durant els darrers segles, sinó a allò que és TOTALMENT OPOSAT.\nPosant en valor la reducció de l’activitat humana, la reducció de la petjada de carboni, la reducció dels rastres de l’activitat humana sobre la terra, el potencial per sostenir la vida no només es reduirà conscientment sinó que s’incentivarà financerament.\nSota un Green New Deal, la humanitat estarà imposant efectivament formes d’energia, i pràctiques sobre nosaltres mateixos que asseguraran que mai participem en cap projecte a gran escala característic de la Nova Ruta de la Seda, la Ruta de la Seda Polar, la Defensa dels Asteroides, etc… i mai serem capaços d’alliberar-nos d’una classe maltusiana de banquers supranacionals que gestionin un ordre mundial postestatal des de dalt.\nSi el món és realment tan tancat, finit i entròpic com les ments misantropes d’un tecnòcrata format a Oxford com Mark Carney, Chrystia Freeland o David Attenborough, llavors aquest tipus d’ordre mundial post-COVID seria certament el camí a seguir.\nSi, per contra, resulta que vivim en un sistema obert, un univers creatiu i antientròpic i expressem la característica de ser una espècie que transcendeix els nostres “límits de creixement” fent nous descobriments i traduint aquests descobriments en nous avenços científics i tecnològics, llavors no només caldria apartar Freeland, Carney i altres Green New Dealers de tots els llocs d’alta responsabilitat, sinó que les nacions haurien d’unir-se en l’aliança multipolar que dona valor a l’augment del potencial de la humanitat en lloc de matar la nostra espècie amb un vessament de sang del segle XXI.\nMatthew Ehret és redactor en cap de la revista Canadian Patriot Review, i professor titular de la Universitat Americana de Moscou. És autor de la sèrie de llibres Untold History of Canada i Clash of the Two Americas. El 2019 va cofundar la Rising Tide Foundation (RTF), amb seu a Mont-real. Considereu la possibilitat d’ajudar aquest procés fent una donació a la RTF o convertint-se en un col·laborador de Patreon a la Canadian Patriot Review.\nFont: Matt Ehret’s Insights


De l'horta a la plaça i de la plaça als barris, el diumenge 29 de gener. 18-01-2017 | Samarucdigital\nDe l'horta a la plaça i de la plaça als barris, el diumenge 29 de gener\nEl diumenge 29 de gener, la plaça de l'Ajuntament de València tornarà a ser el centre neuràlgic de l'agricultura de l'Horta que l'envolta. Josep Manuel Pérez, Cap de Secció de la Regidoria d’Agricultura i Horta de l'Ajuntament de València, anticipa a Samarucdigital el contingut de "De l'Horta a la Plaça i de la Plaça als Barris".\nEs tracta d'alguna cosa més que repetir la jornada de l'any passat. És un toc d'alerta a la ciutadania sobre la riquesa de l'Horta de València, el seu aprofitament agrícola i el seu manteniment sostenible. En 2016 l'assistència multitudinària va estar per sobre de les previsions més optimistes dels organitzadors. Samarucdigital es va fer ressò de la festa.\nEnguany es preveu un increment del nombre de parades de fruites, verdures i productes elaborats. De nou amb la perspectiva de responsabilitat social i mediambiental. Tindran cabuda els productes ecològics certificats pel Comitè d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana (CAECV), els recolzats per Sistemes de Garanties Participatius (SPG). De la mateixa manera estaran presents els promotors de projectes d'inserció laboral a través del treball agrícola, les institucions i municipis de l'Horta, i es desenvoluparan actes públics al voltant de la problemàtica de referència.\nDe l'Horta a la Plaça i de la Plaça als Barris ve a ser l'inici de València, Capital Mundial de l’Alimentació Sostenible. L'acte central tindrà lloc a l'octubre, el Dia Mundial de l'Alimentació. Però tot l'any estarà quallat d'activitats públiques.\nL'èxit de València en la competició amb Tel Aviv per convertir-se en Capital Mundial de l'Alimentación Sostenible es deu al patrimoni inigualable d'esta ciutat, la seua horta mil·lenària, la seua albufera i els recursos turístics i mediambientals amb què compta.\nAgricultura Agricultura Ecològica Ajuntament de València Alimentació Capital Mundial de l’Alimentació Sostenible Comité d’Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana -CAECV Horta de València Josep Manuel Pérez Plaça de l’Ajuntament de València València


Més personal per al Cedre\nLa coordinadora del centre diu que cal reforçar infemeria durant la visita de la Comissió Legislativa de Sanitat\nANA Andorra la Vella 29/07/2016 18:43\n651x366 El ministre de Salut, Carles Álvarez Marfany, amb membres de la Comissió Legislativa de Sanitat i del Ministeri i el SAAS / M.F. (ANA) El ministre de Salut, Carles Álvarez Marfany, amb membres de la Comissió Legislativa de Sanitat i del Ministeri i el SAAS / M.F. (ANA)\nLa coordinadora del centre sociosanitari El Cedre, Anna Flujas, ha posat en relleu que actualment hi treballen un centenar de persones que atenen 147 usuaris, dels quals 120 hi estan les 24 hores i la resta, en règim de centre de dia. La voluntat, ara com ara, seria la d'incrementar el personal d'infermeria, especialment a les nits, ja que tal com ha explicat, només hi treballa una persona en aquest torn, que atén els 120 usuaris. També seria òptim incorporar auxiliars d'infermeria que poguessin refoçar la plantilla, especialment als matins, quan s'han de rentar i donar esmorzar als padrins i al vespre, per als sopars i posar-los al llit. És per això, ha afegit, que es durà a terme un estudi per saber de quant personal es tractaria, tenint en compte que "les càrregues de treball augmenten". Flujas ha fet aquestes manifestacions després de la visita que els membres de la Comissió Legislativa de Sanitat i Medi Ambient han fet a diverses instal·lacions sociosanitàries, acompanyats del ministre de Salut, Carles Álvarez Marfany.\nMarfany ha destacat que esperava que aquesta visita hagués estat "satisfactòria" per als membres de la comissió i el fet que al Cedre s'hagi corregit, amb una "nova governança", els problemes de coordinació que hi havia. Álvarez ha posat en relleu les instal·lacions del centre i el funcionament i ha afegit que un altre aspecte que es vol fer és "consolidar" la direcció del SAAS, de qui depèn El Cedre, de tal manera que hi hagi una subdirecció que faci de coordinació entre ambdues parts. Pel que fa a la llista d'espera, ha manifestat que és "minsa" i que de moment es va cobrint la demanda i quant al conveni amb les residències a través del qual el Govern subvenciona places, ha manifestat que ara com ara també s'està treballant en una reestructuració sociosanitària i que llavors també es concretarà les funcions de cada centre i aquestes possibles subvencions.\nPel que fa a les necessitats especifiques del Cedre, Flujas ha concretat que a banda d'una inferemera a la nit n'hi ha una de dia per planta i que pel que fa a auxiliars, n'hi ha tres per torn a dues de les plantes i altres quatre en altres dues. També ha remarcat que després d'un període de fusió amb la residència Solà d'Enclar ara s'està intentant comptar amb "equips fixos per unitat funcional" i que es consensua amb els treballadors els horaris de cara al 2017 perquè siguin els que millor convinguin tant als empleats com al centre. També es treballa per potenciar la formació.\nÁlvarez Marfany ha acompanyat els consellers generals, juntament amb membres del SAAS i del Ministeri, en aquesta visita al centre hospitalari, al centre d'atenció primària de Sant Julià de Lòria i al Cedre. Els consellers l'han valorat de manera positiva. Així, el president de la comissió legislativa, Carles Jordana, l'ha qualificat com de "molt productiva i profitosa" i ha remarcat els recursos de què disposa el país si bé el que cal millorar és la gestió ja que creu que fins ara el problema ha estat en què han estat "mal gestionats".\nDe la seva banda, la consellera liberal Carine Montaner ha remarcat que és "un gran dia" per a ella ja que els polítics han de veure la realitat "in situ" per saber de què estan parlant. Ho ha posat com a exemple en el treball del pressupost, ja que així es pot saber què cal per millorar certs aspectes i ha destacat que seran vigilants amb la partida per al personal del Cedre, ja que ha reiterat la manca d'infermeres.\nLa consellera del Partit Socialdemòcrata, Rosa Gili, ha valorat que ella, com a membre d'una comissió, "no havia fet mai" una visita així i l'ha valorat positivament. Ha remarcat que serveix per "fer-te una imatge" del que estàs parlant i ha afegit que El Cedre li havia causat "bona impressió" ja que el que sembla que "grinyolava" era la coordinació i ha afegit que vigilaran aquesta voluntat que els han manifestat de "seguir millorant", ja que ha insistit en què cal que el sistema funcioni de la manea correcta.\nA l'últim, la consellera d'SDP, Sílvia Bonet, ha manifestat que és important "entendre" que el SAAS "no és només l'Hospital" i que caldrà veure les millores que es volen introduir al sistema sociosanitari a través del pacte d'Estat i com funcionen per fer un sistema "millor i més sostenible".\nPrecisament, sobre aquest pacte d'Estat, els grups han manifestat que encara no han rebut la proposta.\nI quant a la dimissió de Josep Casals com a director de Salut, Álvarez li ha agraït la seva dedicació reiterant que ha estat per "cansament" i no per desavinence,s i ha dit que es farà una "petita reestructuració" tot i que la feina, ha afegit, no s'atura. També ha confirmat que es vol reforçar l'actual equip, però "sense presses".


Rdr – En Plenes Facultats\nTag Archive for: Rdr\nEts aquí: Inici1 / Rdr\n28 de juliol de 2017 /0 Comments/in Noticias Novedades /by En Plenas Facultades\nQuè s’ha de fer si algú es passa amb els porros i la cosa pinta malament?\nUna de les coses més comuns que poden passar quan els porros no senten bé, és una pàl·lida (o una blanca, groga…). Com us explicàvem en aquesta entrada, és una baixada de tensió.\nQue només passa les primeres vegades (i que després el cos s’acostuma) és un mite. Pot passar també si es té la tensió baixa, si fa molta calor, si hi ha molt de cansament o hem begut poca aigua, així que s’ha d’anar amb compte sobretot a l’estiu o en contextos de festa.\nTambé és més habitual que passi si es barregen porros i alcohol.\nAixí que el millor és portar a la persona a un lloc tranquil (i amb aquesta calor, a l’ombra i amb aire fresc, si pot ser), estirar-la en una postura còmoda i aixecant-li les cames (uns 45º) per a que la sang torni al cervell, i un cop comenci a recuperar-se podem donar-li aigua, un suc o una peça de fruita. Millor acompanyar a la persona fins que es vagi trobant millor, però sense atabalar-la 😉\nI tingueu en compte que si a una persona li passa més d’una vegada, segurament és un avís de que els porros no li senten bé.\nhttps://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/fum_verd-e1438182030488.jpg 280 450 En Plenas Facultades http://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/epf-cat-logo.png En Plenas Facultades2017-07-28 08:31:032017-07-28 08:31:03Algú s’ha passat amb els porros?\n3 de juliol de 2017 /0 Comments/in Actividades, Noticias Novedades /by En Plenas Facultades\nI per fi… aquí teniu els videos amb algunes de les fotos que es van fer durant el desenvolupament de les activitats a la Universitat de Vic durant els dies 2 i 9 de maig del curs 2017/2018.\nhttps://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/Cartell-orientacions.jpg 2100 1500 En Plenas Facultades http://www.enplenesfacultats.org/wp-content/uploads/epf-cat-logo.png En Plenas Facultades2017-07-03 13:07:472017-07-03 13:26:52Videos de les activitats a la UVic curs 2017-2018


Fundació Palau: El Poesia i + 2020 reivindica el poder transformador de l’art i la cultura | Bonart\nFundació Palau: El Poesia i + 2020 reivindica el poder transformador de l’art i la cultura\nEl Poesia i+, el festival d’irradiació poètica més important i de referència de fora la capital, organitzat per la Fundació Palau a Caldes d’Estrac, ha donat a conèixer la programació completa de la seva 15a edició.\nDel 2 al 12 de juliol, el festival se celebrarà en un format híbrid, combinant recitals i concerts presencials, amb aforament una mica més reduït de públic, i actuacions retransmeses en directe via streaming, però sense renunciar a l’ànima del festival: una trobada entre públic, artistes i l’entorn natural del Maresme.\nEl festival, un dels més actius i innovadors de la creació poètica i artística contemporània, ha presentat avui la seva programació completa, un cartell ple de poesia i d’encreuaments creatius. Als primers noms que es van desvelar fa unes setmanes (Christina Rosenvinge, Irene Solà + Estampa, Blanca Llum Vidal + Los Sara Fontán, Bernardo Atxaga, Laia Estruch i Clàudia Cabero) se li sumen poetes, músics i artistes en tota mena de formats.\nLes entrades es posen a la venda avui mateix al web del festival http://poesiaimes.cat. La inauguració el dia 2 serà gratuïta; la resta de nits seran de pagament: 15 euros l’entrada individual i 78 l’abonament general.\nLa imatge del festival: la pausa, la coma, els silencis\nDesprés d’uns mesos confinats, comencem a recuperar l’espai públic i les activitats a l’aire lliure. I en tot aquest temps de confinament és quan s’ha gestat aquesta edició tan especial del Poesia i +, la quinzena: des del confinament, mirant a través de la finestra i esperant que passi el temporal per tornar a fer aquelles coses senzilles que fèiem sense donar-hi gaire importància. I llegint. La poesia ha estat en aquests moments, més que mai, un bàlsam, un pal·liatiu, una companya de viatge. I ens ha ajudat a entendre que ens hem de relacionar amb la natura des d’una altra posició.\nLa imatge d’aquest any, doncs, presenta la poesia com un bàlsam i també com una catarsi: evoca l’art i la cultura com un element transformador i de comunitat en un moment tan crític. La poesia i el seu poder expandit en totes les arts ens inspira, ens transporta i, d’alguna manera, ens pot curar. Només ens cal tornar la mirada cap a les coses petites, senzilles, al marge d’una mirada superior o de domini. La natura ens acull, com la poesia.\nDavant de tant de soroll i tanta negativitat —i pensant en una normalitat que contamina i tensa el nostre entorn natural—, es posa en valor un valor essencial de la poesia: la pausa i els silencis. Aquest festival defuig els grans formats i la bulímia cultural, suposa una coma entre tanta activitat frenètica. I una manera d’ocupar els espais del Maresme més amable, més fràgil.\nEls organitzadores volen que, cada cop que algú es topi amb una peça de comunicació del festival, trobi un cert alleujament, una alenada de positivitat i hi trobi, segons el format, una qualitat gairebé meditativa. No hi ha grans paraules o eslògans brillants: només un bocí del Maresme que acull el festival, un tros de cel, uns núvols o unes gotes de mar.\nLa imatge, ideada per Soon in Tokyo, té diversos suports: cartells, la programació de la web i uns vídeos creats per Soon in Tokyo, Joaquín Urbina y Javi Tles. En diàleg amb la imatge, a la Fundació Palau es podran veure una sèrie de quatre videopoemes de María José Llergo, que també ha cedit la música i la veu per al vídeo principal.\nMascaretes personalitzades de Frederic Amat i Top Manta\nLa mascareta s’ha convertit ja en un element clau de la “nova normalitat” amb el qual, segurament, conviurem una bona temporada. Per a aquesta nova edició, el Poesia i + posarà a la venda mascaretes del festival, creades per l’artista Frederic Amat i produïdes pel col·lectiu Top Manta.\nGran lector de poesia i amant de la paraula, Frederic Amat és un artista que defuig les categoritzacions i les etiquetes, que no ha deixat de buscar nous reptes creatius. Un artista plàstic sense límits que ha treballat en tota mena de suports i que també s’ha caracteritzat pel seu constant compromís social i cultural. És per tot això que el festival ha pensat en ell a l’hora de crear la imatge de les mascaretes del Poesia i +, un alfabet desendreçat amb què es pot reescriure el món.\nLa producció de les mascaretes ha anat a càrrec de Top Manta, una marca que el Sindicat Popular de Venedors Ambulants va impulsar el 2017 amb l’eslògan “Roba legal, gent il·legal”. Això els ha permès crear llocs de treball, obrir una botiga al barri del Raval i engegar un taller de serigrafia que treballa per a la mateixa marca i per a altres col·lectius.\nDavant la crisi de la Covid-19, han impulsat i donat suport a tot tipus d’iniciatives solidàries. Han reconvertit la botiga que tenen al carrer d’En Roig, al barri de Raval de Barcelona, en un taller de costura, on produeixen mascaretes, bates i altres elements de protecció per al personal sanitari i per a totes les persones que en necessitin. En menys d’un mes ja n’han fabricat més de 14.000 unitats, que han repartit a diversos centres sanitaris catalans i han fet donacions a l’Ajuntament de Barcelona/Barcelona Activa, a més d’una desena d’entitats i associacions d’arreu del territori que treballen amb col·lectius vulnerables.\nA la imatge, mascareta Frederic Amat.\nEtiquetes: El Poesia i + 2020 · Fundació Palau


La història del cinema « Música ESO « Pàgina 6\nPàgina d'inici » Música 4 » Música i cinema » La història del cinema\n5. El cinema mut\nDes de les primeres pel·lícules de Germans Lumière (1895) fins a The Jazz Singer, el 1927, el cinema va ser majoritàriament mut.\nTot i que les pel·lícules mancaven de so, el cinema no era exclusivament mut: en els seus primers trenta anys d’història, les imatges s’acompanyarien de narradors, músics (i fins i tot orquestres) o intertítols amb diàlegs, per a compensar la falta d’àudio.\nDesprés d’un període nefast degut a la primera guerra mundial, entre 1914 i 1918, s’entra des de 1919 en un període d’expansió. Tot i què a Europa també es fan pel·lícules, els EUA esdevenen la capital del cinema, i atreu els actors i directors més grans. El sistema hollywoodienc, fundat sobretot el culte a l’estrella, l’star-system, assegurarà el seu triomf gràcies a Mack Sennett, autor del cinema burlesc, amb actors com Charles Chaplin, Buster Keaton o Harold Lloyd.\nHarold Lloyd (1893-1971) va estar entre els actors més populars del seu temps. Va fer prop de 200 pel·lícules, tant mudes com parlades entre els anys de 1914 a 1947.\nEn les seves pel·lícules hi havia escenes d’habilitat física per les quals se’l recorda encara actualment. Malgrat que Lloyd havia perdut dos dits (el polze i l’índex) en un accident durant el rodatge d’una pel·lícula el 1919, sempre va actuar sense que el doblessin en les escenes de perill.\nBuster Keaton (1895-1966), fou un gran actor, guionista i director nord-americà de cinema mut còmic. Es va caracteritzar principalment per la seva mímica corporal mentre mantenia un rostre inexpressiu en tot moment.\nPerò el més famós va ser Sir Charles Chaplin (1889-1977). Va ser actor, compositor, productor i director de cinema. Està considerat com un dels millors mims i pallassos de la història del cinema. Actuava, dirigia, escrivia els guions, componia la música i produïa les seves pròpies pel·lícules. Chaplin fou una de les personalitats més creatives de l’època del cinema mut i va influir molt en altres actors.\nEl seu principal personatge era Charlot, conegut com The Tramp. Charlot és un rodamón amb aires refinats de gentilhome. La seva vestimenta típica era una corbata estreta, unes sabates i uns pantalons balders, un barret fort i un bastó de bambú. La cara adornada amb un bigoti esquifit.\nAquí teniu un recull de les seves millors pel·lícules, carregades d’una gran crítica social:\nPàgines: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13


Primera visita dels alumnes de 2n de l’escola Joan Maragall a Ràdio Nova i l’Ajuntament |ÀUDIO i FOTO| - vilanovainformacio.cat - Portal de Comunicació de Vilanova del Camí\nPrimera visita dels alumnes de 2n de l’escola Joan Maragall a Ràdio Nova i l’Ajuntament |ÀUDIO i FOTO|\nUn grup d’alumnes de segon de l’Escola Joan Maragall ha fet aquest matí de divendres una excursió especial. Han vingut a Ràdio Nova a conèixer les instal·lacions de l’emissora municipal i també han visitat l’Ajuntament. Eren una vintena d’alumnes de la classe 2n B, anomenada L’Arc de Sant Martí. Ens ho han deixat ben clar abans de marxar amb una salutació gravada\nEl grup ha anat primer fins al Mercat Municipal de Sant Hilari per fer una passejada ràpida i després han fet una aturada més llarga a l’Edifici d’Entitats on la nostra companya Marissa Martínez els ha explicat quins són els serveis municipals ubicats en aquest immoble. Però sobretot els ha donat detalls de la tasca que realitza el departament de comunicació i els ha parlat dels mitjans de comunicació locals: Butlletí Vilanova Informació, Ràdio Nova i webs municipals.\nEls infants han gaudit sobretot de la visita a la redacció i als estudis tècnics de Ràdio Nova on un grupet ha pogut gravar una breu entrevista amb les impressions de la seva visita. El que més els ha sorprès ha estat la insonorització dels estudis, amb les portes de nevera, i el més atractiu ha estat poder parlar pel micròfon i escoltar després la gravació de les veus.\nA continuació el grup ha anat fins a la casa gran, l’Ajuntament vilanoví, on han pogut visitar les dependències policials i la sala de plens, on han estat rebuts per l’alcaldessa vilanovina Noemí Trucharte. La curiositat dels petits no té límits i han fet passar una estona divertida a l’alcaldessa. Li han preguntat l’edat, si coneixia a les seves mares o altres familiars, quants policies hi ha a Vilanova, perquè no tenim Mossos… L’activitat s’emmarca en el coneixement que des de l’escola fomenten dels espais i equipaments municipals. És una visita que acostumen a fer a 2n.\nAquest ha estat el primer grup que ha viscut l’experiència, però durant el mes de febrer seran una seixantena en total els alumnes de segon del Joan Maragall -és a dir les tres classes- les que acabaran fent aquesta visita.\nNo és primera vegada tampoc que rebem als escolars vilanovins, una activitat molt gratificant també per nosaltres\n16 jul. 2018 - Ajuntament, Grups municipals, Notícies, Política, Ràdio\nEl Banc de Sang activa la campanya ‘Omple la bossa de vida’ per fer front a les 35.000 donacions que caldran durant l’estiu\n16 jul. 2018 - Notícies, Salut, Societat\n16 jul. 2018 - Ajuntament, Economia, Notícies\nAquest lloc web utilitza cookies per millorar la seva experiència. Aceptar més informació


Barcelona es blinda contra el terror | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nBarcelona es blinda contra el terror\nLa Rambla, el Portal de l’Àngel i la Sagrada Família mantenen barreres i pilones per impedir atacs terroristes\nBarcelona 13 GEN 2018 - 21:05\tCET\nUna jove passeja per l'encreuament dels carrers Marina i Mallorca, al costat de la Sagrada Família. MASSIMILIANO MINOCRI\nEl rellotge marcava les 16.57 del passat 17 d’agost. Younes Abouyaaqoub va fer un cop de volant a la furgoneta blanca que conduïa pel carrer Pelai. Va accedir a la part central de la Rambla i va començar a zigzaguejar. 16 persones van morir i 137 persones van resultar ferides en l’atemptat de Barcelona i en el posterior de Cambrils. La capital catalana va quedar magolada. Cinc mesos després, ha canviat la seva fisonomia per prevenir-ne nous atacs. Un record d’aquella cicatriu són les barreres amb què s’han protegit llocs emblemàtics de la ciutat —La Rambla, els voltants de la Sagrada Família, el Portal de l’Àngel o la Catedral—.\nLa Junta de Seguridad Local de Barcelona es va reunir sis dies després dels atemptats. Va prendre diverses decisions: més efectius patrullant els carrers i un nou subgrup multisectorial —Guàrdia Urbana, Mossos, Bombers, Policia, Guàrdia Civil, emergències i mobilitat— amb una missió clara: analitzar els riscos i les debilitats de seguretat de la ciutat per solucionar-los. A meitat de novembre, aquest subgrup va demanar a la junta tot un seguit de mesures. Es van aprovar immediatament. En qüestió de dies, es van blindar els llocs més icònics i turístics de la capital.\nEls pilons del passeig, de 200 quilos, són els més resistents del mercat\nL’Ajuntament de Barcelona va explicar que les mesures exigides pel subgrup són compatibles amb el model de ciutat pel qual aposta l’equip de govern de BComú. Cert o no, dies abans que els comerços comencessin la campanya de Nadal, el consistori ja havia instal·lat obstacles provisionals en el centre de Barcelona i en la zona de la Sagrada Família.\nJardineres gegantines, galledes de formigó, pivots i pilones s’han cronificat. Tres dels quatre carrers que envolten la basílica de la Sagrada Família (Marina, Sardenya i Provença) van ser peatonalitzades. Allí s’han instal·lat jardineres i galledes. El blindatge del temple el complementa el nou sistema de seguretat instal·lat per la fundació que construeix l’obra ideada per Gaudí, i que ha transformat els accessos en una mena d’arc de vigilància d’un aeroport. L’objectiu s’ha complert: els vehicles i vianants que accedeixen al temple ja no es barrejaran.\nDes dels atemptats, i també abans d’aquests, agents amb armes llargues vigilaven els accessos de la Rambla i del Portal de l’Àngel. Allà segueixen. Ara, a més, una furgoneta com la que conduïa Younes no podria accedir a la Rambla a la velocitat amb què ho va fer. El Consistori ha instal·lat les pilones més resistents que existeixen al mercat. Cada accés al passeig central té diverses pilones Antibelier-H268 de la marca Benito. Un obstacle d’acer d’una altura de 1500 mm i un diàmetre de 273mm. Aquestes pilones es poden omplir de formigó i aconsegueixen un pes de 200 quilos. Un obstacle gairebé imbatible per a un vehicle que pretengui arrasar el passeig.\nAmics de la Rambla —l’associació d’amics, veïns i comerciants de la Rambla i plaça Catalunya— va ser una de les entitats més afectades per l’atemptat de l’agost. El seu president, Fermín Villar, sosté que després del 17 d’agost “el nivell anímic” no és fàcil de recuperar. “L’acte terrorista és una nova cicatriu en la història de la Rambla. Ara hem de treballar per retre homenatge a les víctimes en el primer aniversari dels atemptats”, admet. “Considerem que les barreres són necessàries, però els agents han de seguir allà. No només per garantir la seguretat antiterrorista, sinó per evitar el tripijoc”, manté Villar. El president d’Amics de la Rambla sosté que les pilones Antibelier-H268 són una barrera adequada. “L’única pega que tenim és que a més de les pilones s’han col·locat unes galledes de formigó que potser seran ideals per a aquells que s’hi asseguin a consumir menjar take away, per la qual cosa necessitarem més neteja en el passeig”.\nBarna Centre —que integra els comerciants, entre d’altres, de l’avinguda de la Catedral i el Portal de l’Àngel— també celebra que s’hagin instal·lat testos gegants i un altre tipus de barreres. “Els testos ens donen seguretat i humanitzen l’entorn, encara que ens van dir que seran substituïdes per d’altres de formigó”, diu la gerent, Isabel Rodríguez.\nNingú a l’Ajuntament és capaç, ara per ara, de donar una data perquè es retirin algunes de les barreres. De la mateixa forma que els ciutadans s’han acostumat a veure a policies amb armes llargues per les voreres, sembla que les pilones també han arribat per quedar-s’hi.\nPilons a la Rambla quatre mesos després de l’atemptat


Maquines virtuals OVF per docència — Escola d'Enginyeria de Telecomunicació i Aeroespacial de Castelldefels — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nMaquines virtuals OVF per docència\nUna màquina virtual VM OVF (Open Virtualization Format) és un programari d’ordinador que simula una computadora: mitjançant software es recrea un maquinari sobre el que s’instal·la un sistema operatiu i programari. Hi ha moltes aplicacions per crear/executar màquines virtuals, com poden ser VirtualBox i VMware.\nLes màquines virtuals permeten tenir configuracions especifiques hardware i software en un entorn controlat que no afecti a l’ordinador on s’executen. Es poden empaquetar en format OVF permetent el seu transport i desplegament en ordinadors que tinguin el programari per llegir/executar aquestes màquines virtuals. Aquesta tecnologia complementa les possibilitats dels escriptoris virtuals en Windows 10 i és una bona alternativa quan es treballa amb altres sistemes operatius.\nEl servei de màquines virtuals per a la docència posa a l’abast dels estudiants les màquines virtuals creades, configurades i empaquetades per diferents assignatures per tal de poder realitzar les pràctiques en els seus dispositius mitjançant un lector de màquina virtual.\nEls professors coordinadors que ens ho sol·liciten reben suport tècnic per crear les màquines virtuals quan volen implementar aquesta solució a la seva assignatura. Actualment l'assignatura de SO usa aquesta tecnologia. Les màquines es dipositen en un repositori perquè puguin ser descarregades pels estudiants. Accés al repositori de màquines virtuals (usuaris de l'EETAC autoritzats). Manual d'ús i preguntes més freqüents FAQ.


Olp, Pallars Sobirà: 2014\nJa tocava....Els nens volien fer rafting.\nDegut a l'edat dels petits, fins aquest any, no haviem considerat fer rafting.\nEnguany ha estat l'estiu del debut. Només cal veure les cares per saber com van gaudir. Salutacions al Jaumet (el monitor) de Casa Pey que va fer les delícies dels nens.\nPublicat per Soc a 15:47 1 comentaris\nEtiquetes de comentaris: pallars sobira, roc roi; jaumet; rafting\nEl cel del Pallars és moltes vegades uns dels espectacles recurrents a la muntanya.\nDurant el mes d’agost (totes tirades amb el mòbil) vaig aquestes fotos:\nEns han robat el Montsent del Pallars\nOn para la muntany de Surp?\nMordor al Pallars\nNo en tenen prou amb el Montsent, que se'n porten el Monteroio\nEl sol intenta sortir al Pic de l'Orri\nPublicat per Soc a 15:28 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: cel, estiu, pallars, pallars sobira


★Carousel en català al Teatre Grec. - Teatre Musical\n4 maig, 2018★Carousel en català al Teatre Grec.\n►Daniel Anglès dirigirà “Carousel” al teatre Grec de Barcelona el 28 i 29 de juliol.\n►Un Rodgers i Hammerstein en català amb més de 80 artistes en escena.\n►L’espectacle estarà protagonitzat per Miquel Fernàndez en el paper de Billy Bigelow i Nina en el paper de Nettie Fowler.\n► “Carousel” estarà dirigit per Daniel Anglès i comptarà amb la direcció musical de Xavier Torras i les coreografies d’Oscar Reyes. i amb un repartiment de luxe: Miquel Fernández, Diana Roig, Anna Moliner, Ivan Labanda, Nina, Fèlix Herzog, Cisco Cruz, Beth Andrews, Jaume Costas, Joan Mas, Anna Pomar, Mireia Sanmartín, Clara Solé, Beatriz Macías, Cristina Miralles, Toni Luque, Oscar Reyes i el Cor Aules\n►La música d’un dels grans compositors històrics de Broadway estarà interpretada per una orquestra de 38 músics i les lletres i el llibret d’Oscar Hammerstein II, un dels lletristes més importants del gènere, estaran adaptades al català per Daniel Anglès i Marc Gómez.\n►L’espectacle original del 1945 amb música de Richard Rodgers, i llibret i lletres d’Oscar Hammerstein II està basat en Liliom de Ferenc Molnár. El 1945 es va estrenar a Broadway i va guanyar 8 premis, entra els quals millor musical, millor direcció, millor llibret i partitura, millor coreografia.\n►L’espectacle s’ha anat reposant diverses vegades al West End de Londes, la darrera el 2017, i a Broadway el 2018 que està nominat a millor reposició, a millor actor, a millor actriu, entre altres.\n►El 2003, Daniel Anglès i Xavier Torres van treballar junts a “Jugant a Rodgers” un espectacle de petit format de El musical més Petit, que homenatjava aquest compositor de Broadway.


Ovidi Montllor: 20 anys de vacances (10 de març) | CATACULTURAL\nOvidi Montllor: 20 anys de vacances (10 de març)\n9 marzo, 2015 Activitats, ActualitatCatacultural\nEl 10 de març, farà 20 anys justos que se’n va anar Ovidi Montllor, i el festival BarnaSants commemora l’efemèride reivindicant la figura de l’artista\nUn programa especial d’El Matí de Catalunya Ràdio recordarà la figura del cantautor d’Alcoi\nCrític, mitjà col·laborador del BarnaSants, publica demà un reportatge d’investigació firmat per Feliu Ventura\nA les 20:30 al Mercat de les Flors tindrà lloc Homenatge a T, obra de teatre de la companyia d’Alcoi La Dependent que conjuga poesia, música i imatge\nBarcelona, 9 de març de 2015.\nDemà farà 20 anys justos que Ovidi Montllor se’n va anar de vacances i el Festival BarnaSants segueix reivindicant la seva figura. Demà, dia 10 de març, diverses iniciatives commemoraran l’efemèride.\nDes de primera hora del matí, el programa El Matí de Catalunya Ràdio ha preparat un programa especial que s’emetrà en directe des del Casinet d’Hostafrancs de Barcelona, un dels escenaris del BarnaSants. L’espai dirigit per Mònica Terribas parlarà del llegat del cantautor d’Alcoi en una conversa amb Pere Camps, director del BarnaSants, i en una taula rodona amb l’escriptor alcoià Jordi Tormo, autor del llibre Ovidi Montllor, un obrer de la paraula; Feliu Ventura, Quico Pi de la Serra i Jana Montllor, filla de l’Ovidi. El programa també analitzarà l’auge dels grups valencians, amb actuacions de Feliu Ventura, d’Hugo Mas i Arthur Caravan, i dels grups Batà, Zoo i Auxili.\nTambé el digital Crític, que basa el seu contingut en el periodisme d’investigació, s’ha sumat a recordar la figura d’Ovidi Montllor. Demà publica un reportatge en clau de crònica literària que inclou fotos i material inèdit, i que ha dut a terme al llarg dels darrers mesos el cantautor de Xàtiva Feliu Ventura. Els subscriptors del mitjà podran llegir-lo a partir de demà a www.elcritic.cat, i el reportatge serà obert el divendres 13.\nEl vespre del dia 10, se celebrarà a la sala del Mercat de les Flors que porta el nom d’Ovidi Montllor Homenatge a T, un espectacle multidisciplinari que conjuga poesia, música i imatge, de mà de la companyia d’Alcoi La Dependent. Un còctel poètic que pren com a base la coneguda cançó d’Ovidi Montllor Homenatge a Teresa.\n← Programa de cinema Per amor a l’art: Manuel Delgado presenta el 10 de març al Museu Nacional el documental Les statues meurent aussi, d’Alain Resnais i Chris Marker\tLas bodas al estilo las Vegas vuelven a Tommy Mel’s Barcelona (13 i 14 de marzo) →


Setmana per la Pau | Escola Avet Roig\nData Abril 7, 2016 Abril 7, 2016 per ESO\nLa setmana per la pau ja és a prop, per això hem organitzat un conjunt d’activitats solidàries. Aquest any el tema de la setmana és REFUGIATS…… Per què?. I a més a més vindrà un convidat molt especial que és el senyor Timoté Dorgo Dolo professor de l’Escola de Mali MAMADOU TOLO amb qui la nostra escola fa anys que col.labora.\nLes principals activitats són les següents:\nDilluns 11: Xerrada-conversa a càrrec de Timoté Dorgo (en anglès o francès) sobre la vida a Mali i els refugiats en aquest país per a famílies i professors a les 17.30h. Lloc: Sala d’audiovisuals del Centre. Apunteu-vos-hi: ltomas@avetroig.com\nDimarts 12: Jornada Solidària amb mercat, tallers, berenar i altres activitats. Lloc: Pati de l’escola de l’Avet Roig (obert a les famílies a partir de les 16.00).\nDivendres 15:Tast de vins solidari pro Mali. A càrrec de Lluís Romero (sumiller i autor del llibre Grans vins a petits preus). Lloc: La Jaima a les 20h. Encara us hi podeu apuntar: romerolluis@hotmail.com\nA més rebreu informació facilitada per la Ces (Coordinadora d’entitats solidàries) on es detallen totes les activitats relacionades amb la Setmana per la pau. Us animem a participar.\nAlumnes de 4t d’ESO a les proves Cangur 2016


Al mes de febrer es registra un 25% més de persones aturades respecte a l'any 2009\nEl mes de febrer de 2010 deixa una xifra de 597.287 persones registrades com a aturades a les oficines del Servei d'Ocupació de Catalunya, cosa que significa un increment interanual del 24,6% (117.800 aturats i aturades registrades més que fa un any). L'augment de l'atur català continua sent superior a la mitjana de l'Estat espanyol, i aquest mes se situa en 6 punts percentuals per sobre de la xifra estatal. Barcelona és la primera província on més creix l'atur al mes de febrer (9.264 persones aturades més respecte al mes anterior).\nEl sector que més incrementa l'atur continua sent la construcció, amb un creixement interanual del 46% (33.202 persones aturades més). Tot seguit trobem el sector serveis, que també presenta uns resultats força negatius, amb un increment del 23,4% respecte a l'any anterior (65.709 persones aturades). Lleida continua sent la província que més incrementa interanualment el nombre de persones en situació d'atur, concretament en un 27,7%, seguida de Girona, amb un 24,9%. Tarragona i Barcelona les segueixen molt de prop.\nPer sexe, els homes continuen sent el grup que més incrementa el nombre d'aturats, a causa de la destrucció d'ocupació que encara experimenta el sector de la construcció, representant el 53,6% de les persones aturades davant de les dones, que constitueixen el 46,4%. Tal com s'ha observat durant aquest any, l'increment interanual masculí ha estat per sobre del femení, però la distància entre ambdós grups s'escurça. En aquest sentit, els homes han patit un creixement interanual del 26% (65.960 aturats més), i les dones del 23% (51.840 aturades més).\nATUR COL•LECTIU IMMIGRANT\nLes persones immigrades representen el 22,2% dels nous aturats i aturades registrats a Catalunya entre els mesos de febrer de 2009 i 2010. L'atur registrat de les persones immigrades ha experimentat un increment interanual del 32,3%, percentatge que es tradueix en 32.431 persones més.\nEls contractes totals a Catalunya augmenten un 4,2% respecte al febrer de 2009 (6.132 contractes més que l'any passat). La contractació temporal augmenta un 7,8%, dada que significa 9.361 contractes temporals més, i la indefinida en canvi registra una caiguda del -12,8%. Si ens fixem en els resultats respecte al mes anterior, podem veure com la contractació indefinida registra resultats força positius, concretament hi ha un 13,7% més d'aquesta modalitat contractual. Els contractes temporals també creixen, exactament un 5,3%. En relació a la resta de l'Estat, podem dir que Catalunya presenta uns resultats més positius, ja que augmenta tant la contractació respecte a fa un any com respecte al mes anterior. També cal destacar l'augment de la contractació indefinida respecte al mes de gener.\nEl mes de gener es tanca amb 502.297 persones aturades a Catalunya que rebien una prestació per atur. D'aquestes persones beneficiàries, el 61,6% percebia una prestació contributiva, el 37,2% un subsidi i un 1,2% la Renda Activa d'Inserció. Si ens fixem en els increments interanuals, cal destacar el fort increment de les persones beneficiàries de subsidi, amb un augment del 127,7% respecte a l'any anterior. L'increment de persones beneficiàries de prestació contributiva ha estat, en aquest cas lleugerament, un 5,7%. La delicada situació de la protecció social reflectida per l'augment tan significatiu de les persones beneficiàries de subsidi és preocupant. Finalment, podem dir que al mes de gener de 2010, a Catalunya van sol•licitar el Programa Temporal de Protecció per desocupació i inserció un total de 68.835 persones i d'aquestes sol•licituds, 46.380 es van aprovar.\n• Recorda als poders públics que, en aquest escenari, el prioritari és la recuperació econòmica, la creació d'ocupació i la protecció social, i no l'estabilitat pressupostària.\n• Denuncia que els recursos públics necessaris han de provenir d'una fiscalitat progressiva i de la lluita contra el frau, i no de la retallada de la despesa i dels ajuts públics.\n• Insta el Govern a dinamitzar l'activitat econòmica i a afavorir la modernització amb ajuts sectorials selectius, així com a implementar plans de xoc específics per als territoris que registren taxes d'atur més elevades que la mitjana de Catalunya.\n• Reclama al Govern de Catalunya que impulsi mesures adreçades als joves, sobretot els que tenen una baixa qualificació, perquè puguin adaptar-se a un nou model productiu basat en la qualificació professional dels treballadors i treballadores.\nFeu clic per veure les declaracions de Cristina Faciaben, secretària de Socioeconomia de CCOO de Catalunya.


Agafa el carnet!!! | www.ampavalldaura.com\n← Xerrada-Col·loqui EDUCAR EN L’AUTONOMIA PERSONAL\nCOMUNICADO POSICIONAMIENTO ANTENA →\nDurant aquesta setmana et lliuraran el teu carnet de soci de l’AMPA. El teu carnet no només t’identifica com a soci per accedir a tots els serveis del l’AMPA així com a les activitats que organitzem. També et servirà per ANAR DE COMPRES, en alguns comerços del barri obtindràs descomptes i promocions per fer una mica més assequible la cistella de la compra.\nJa hem formalitzat acords amb botigues de roba, centres d’estètica, complements, clíniques dentals, serveis de cura personal, complements, joguines, perfumeries, alimentació i menjar preparat, assegurances…. i seguim creixent.\nNo oblidis portar el teu carnet a la cartera.\nLa llista de comerços associats creix i s’actualitza diariament. (descarrega aquí)\nEls comerços i entitats col·laboradores, estaran identificats en la porta, perquè vegis que el teu carnet… si que serveix.\nTens tota la informació AQUÍ !!!\nSi ets comerç i vols adherir-te, aquí tens tot el que cal saber i contacte.\nAquesta entrada s'ha publicat en anuncis, Documentació, Escola de Pares, ExtraEscolars, Jocs Educatius, Projectes i etiquetada amb carnet, comerç, descomptes, families. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\nUna resposta a Agafa el carnet!!!\n13 Març, 2013 a les 10:58 AM\nQuina bona idea! Amb aquesta crisi que cada vegada ens colla més, aquesta iniciativa serà molt ben rebuda. Felicitats a l’AMPA !!


Agenda: Jornades de la Tonyina a Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant (29/05/2021 - 13/06/2021) | femturisme\nJornades de la Tonyina a Vandellòs…\nEntre els mesos de maig i juny s'acostumen a celebrar cada any aquestes jornades gastronòmiques, dedicades a la tonyina. Durant uns dies, un bon nombre de bars i restaurants del territori preparen menús i tapes (“tonyi-tapes”) amb aquest peix blau com a ingredient protagonista.\nÉs una bona oportunitat per tastar propostes culinàries, basades en la qualitat i en la creativitat dels restauradors del municipi que any rere any demostren que hi ha moltes maneres diferents i originals de cuinar aquest peix tan típic de la zona. A més, els participants de les jornades poden guanyar premis, com ara experiències gastronòmiques i invitacions a activitats, perquè s'organitzen sortejos.\nRuta la mar de pirates i llegendes… (a 13.1 km)


Sta. Magdalena asisteix a la presentació de la Ruta Camins de l'Ordre de Montesa - Santa Magdalena de Polpis\nInici » Sta. Magdalena asisteix a la presentació de la Ruta Camins de l’Ordre de Montesa\nSta. Magdalena asisteix a la presentació de la Ruta Camins de l’Ordre de Montesa\nL’alcalde de Sta. Magdalena, Sergio Bou, ha assistit a Sant Mateu, a la presentació de la Ruta Camins de l’Ordre de Montesa, que discorre pels municipis, que en el seu moment, van pertànyer a l’Ordre de Montesa i que ha portat a un ciclista, Tono Chamorro a recórrer un total de 13 localitats.\nChamorro va partir des de Montesa i finalitzava aquest estiu el seu recorregut en Sant Mateu. Es tracta d’un recorregut de més de 300 quilòmetres per poblacions unides per la història d’aquesta ordre. Per a la realització la ruta de Montesa, el ciclista s’ha recolzat en l’historiador Josep Cerdà Ballester.\nLa intenció del ciclista, que és de Llaurí, no és una altra que establir llaços d’unió entre totes les poblacions que van pertànyer en el seu moment a aquesta important ordre, conjugant esport, història i cultura.


Vendre pis o casa a Olot i Garrotxa - Venta - Cubus Immobiliària\nActualment tenim 956 demandes registrades per comprar casa o pis a la Garrotxa. En els últims 7 anys, a Cubus Immobiliària hem venut més de 300 habitatges. Disposem d’una àmplia cartera de més de 15.000 clients registrats. Aprofita-ho i ven fàcilment amb Cubus Immobiliària!\nCom treballem per vendre el teu habitatge\nComercialitzem el teu habitatge en equip, amb coneixement, segons la normativa vigent, evitant moltes pèrdues de temps i maldecaps. Al segle XXI, volem ser la teva assessoria immobiliària a la Garrotxa, igual com tens la teva assessoria fiscal o el teu metge. Cobrem els honoraris sobre la base dels resultats. Treballem en exclusiva, o sense, segons com et sentis més còmode.\nLa comercialització d’un immoble és una tasca complexa: càrregues (registrals, urbanístiques, fiscals, administratives, …), adequació, fixació del PVP, visites, resolució d’objeccions, finançament, redacció del contracte d’arres, obtenció del finançament per al client, escriptura, comptadors, impostos, etc. Nosaltres t’aportem comoditat. Des del principi fins al final, fem tota la feina amb un tracte personalitzat i amb gran experiència.\nAtès que en determinades operacions hi intervenen diferents professionals, ho gestionem/coordinem: arquitectes, arquitectes tècnics, assessors fiscals, advocats, topògrafs, enginyers, constructors, instal·ladors, industrials, companyies de subministraments, administracions (Ajuntament, Consell Comarcal, Generalitat de Catalunya, govern Estat espanyol, …).\nT'ajudem a vendre el teu pis o casa a Olot i la Garrotxa. Contacta amb nosaltres!


ca cintó, n m\nTira de fusta, plàstic o un altre material que envolta els costats d'una embarcació per sobre el folre exterior per protegir-ne el buc, utilitzada especialment en remolcadors i altres embarcacions auxiliars.\nfinta d'atac finta d'atac\nca finta d'atac, n f\nes finta de ataque\nfr feinte d'attaque\nen feint of the attack\nFinta executada com a preparació d'un atac.\nfinta d'entrada finta d'entrada\nca finta d'entrada, n f\nes finta de entrada\nFinta ofensiva consistent a avançar la cama d'atac per simular una acció d'atac i tornar a posar-la tot seguit en la posició inicial.\nfinta d'estic finta d'estic\nca finta d'estic, n f\nes finta con el stick\nfr feinte de crosse\nen feint with the stick\nFinta executada amb l'estic.\nfinta de bot finta de bot\nca finta de bot, n f\nes finta de bote\nfr feinte en course\nen running fake\nFinta executada al llarg d'una correguda mentre el jugador fa botar la pilota.\nfinta de cames finta de cames\nca finta de cames, n f\nes finta de piernas\nfr feinte de corps\nen body fake\nen body feint\nFinta del jugador en possessió de la pilota executada amb les cames.\nfinta de cap finta de cap\nca finta de cap, n f\nes finta de cabeza\nfr feinte de la tête\nen head fake\nFinta consistent a simular un salt i sortir corrent fent botar la pilota per davant del defensor.\nfinta de cos finta de cos\nca finta de cos, n f\nes finta con el cuerpo\nfr feinte du corps\nFinta executada amb el cos.\nfinta de desmarcatge finta de desmarcatge\nca finta de desmarcatge, n f\nes finta de desmarque\nfr feinte de démarquage\nen unguarding fake\nen unguarding feint\nFinta consistent a seguir una trajectòria determinada i canviar-la immediatament després per alliberar-se d'un marcatge.


Mas diu que està "net de corrupció" i que ell no porta la gestió econòmica de CDC - Empordà\nMas diu que està "net de corrupció" i que ell no porta la gestió econòmica de CDC\nEncara no ha decidit si anirà a la Meridiana l'Onze de Setembre però ha reconegut que no ho descarta perquè aquest any "es dóna una circumstància diferent"\nACN 03.09.2015 | 13:31\nArtur Mas durant l´entrevista d´aquest dijous ACN\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, ha assegurat que ell està "net de corrupció". "Jo sí, jo estic net de corrupció. Jo no he comès irregularitats personalment", ha apuntat a Rac 1. Sobre el partit, ha explicat que ell no porta la gestió econòmica de CDC, però es refia "plenament" de les persones responsables. "Coneixent aquest persones, estic segur que CDC no ha actuat irregularment", ha dit. El president ha argumentat que Teyco no va fer cap donació a la CatDem els anys 2010 i 2011 i en canvi va seguir rebent contractes, i ha opinat que es posa Convergència en el punt de mira perquè "ja està sota sospita" i se sap que sense ella, el procés "no tindria la mateixa solidesa".\nMas ha indicat que ell s'ha comportat "amb uns termes d'honestedat fins i tot remarcats, grans", i ha posat d'exemple quan va cobrar una quantitat com a regidor de Barcelona i va enviar una carta al govern municipal posant en qüestió que li correspongués aquell cobrament, i va retornar els diners tot i que ja li havien ingressat en el compte corrent.\nPel que fa al partit, ha remarcat que ell no el porta econòmicament, però que se'n refia de les persones que el gestionen, i ha posat l'exemple de Daniel Osàcar.\nHa insistit que algú va voler muntar un "espectacle televisiu" avisant els mitjans d'aquests escorcolls a poques setmanes d'unes eleccions decisives. Ha insistit que algun periodista els va avisar també a ells la nit anterior però no els va concretar què passaria exactament ni què buscaria la Guàrdia Civil. Mas ha dit que no sap si és un atac directe contra el procés ni tampoc critica el jutge, però sí el fet que s'amplifiqui filtrant l'escorcoll a diversos mitjans. En demanar-li per què això afecta sempre CDC i no d'altres partits, ha argumentat que el seu partit "ja està sota sospita i és fàcil anar per aquesta via". A més, ha afegit que també "se sap que sense CDC, aquest procés no tindria la mateixa solidesa, com tampoc el tindria si no fossin altres".\nDesprés que dimecres augurés que es produirien més "muntatges" d'aquestes en les properes setmanes, ha aclarit que no té cap avís, però sí experiència, i ha recordat que l'any 2012 ja es va filtrar un informe policial que després no ha estat reconegut que parla d'uns comptes a l'estranger de Mas.\nEl president ha reiterat que la de CDC no és l'única fundació de partit que va rebre diners de Teyco, tot i remarcar que no són donacions il·legals, i ha tornat a dir que "no són a canvi de res concret". "No hi ha un intercanvi d'un favor", ha reblat. Com a argument, ha esgrimit que aquesta empresa sempre ha tingut contractes de l'administració i en canvi hi ha anys que no va fer cap donació, com per exemple el 2010 i el 2011.\nNo descarta anar a la Meridiana\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, ha explicat que encara no ha decidit si anirà a la Meridiana l'Onze de Setembre però ha reconegut que no ho descarta perquè aquest any "es dóna una circumstància diferent". "Aquest any seré candidat, estic en una llista i estarem ja en el procés electoral. No en la meva condició de president, sinó de candidat, m'ho puc plantejar", ha argumentat en declaracions a Rac 1. Ha afegit que si la convocatòria fos com la d'anys anteriors, fora d'eleccions, llavors no hi aniria, en coherència amb la postura que ha mantingut fins ara, quan va considerar que el fet de ser president de la Generalitat aconsellava una posició "més equilibrada i neutral".\n"Altres vegades tenia clar que no, ara m'ho vull pensar d'aquí a l'11", ha insistit Mas, que ha recordat que encara queden dies, i ha dit amb ironia que espera que li facin un lloc si es decidís finalment per participar-hi.


Hossein Mousavian: "EUA respectarà l'acord encara que guanyi Trump"\nHossein Mousavian: "EUA respectarà l'acord encara que Trump sigui el president"\nL'exnegociador nuclear iranià assegura que la comunitat internacional ha acceptat ara el que l'Iran va proposar fa 10 anys\nBARCELONA 17 de de gener del 2016. Actualitzada 18 de de gener del 2016 a les 15:39\nEntre el 2003 i el 2005, Hossein Mousavian va formar part i era el portaveu de l’equip iranià que negociava la qüestió nuclear amb la Unió Europea. El president de l’Iran era aleshores el reformista Mohammad Khatami i, significativament, el cap de l’equip negociador era l’avui president Hassan Rouhani. L’actual ministre d’Exteriors, Mohamed Zarif, també formava part llavors de l’equip. Mousavian va ser així mateix president de la comissió de relacions exteriors del Consell Nacional de Seguretat de l’Iran. Avui es dedica a l’activitat acadèmica a la Universitat de Princeton, als EUA, però manté intacta la relació amb els seus antics col·legues i és per tant una veu molt autoritzada.\n–Per què l’acord nuclear no va ser aleshores possible i ara sí?\n–El març del 2015 vam presentar als negociadors europeus una proposta que contenia exactament els mateixos principis que l’acord d’ara. El 2005 no va ser possible perquè la posició dels EUA era que l’Iran no podia enriquir urani, no volia ni una sola centrifugadora a l’Iran. El 2013 la posició dels EUA va canviar i ja no era d’«enriquiment zero» sinó de «bomba zero». L’Iran sempre va estar disposat a firmar un acord de «bomba zero» però no pas d’«enriquiment zero» perquè això hauria privat l’Iran dels seus legítims drets sota el Tractat de No-Proliferació Nuclear (TNP).\n–¿Però fins a quin punt les sancions van contribuir a flexibilitzar també l’actitud de l’Iran?\n–L’acord que Iran va acceptar el 2015 es basa en els mateixos principis que Iran acceptava abans de les sancions.\n–¿M’està dient que les sancions no van afectar la posició iraniana?\n–Les sancions han fet molt de mal a l’economia iraniana. Però si l’objectiu de les sancions era la qüestió nuclear, l’Iran no va claudicar. Si l’objectiu era causar perjudicis a l’Iran, llavors ho van aconseguir. La percepció dels Estats Units era que si s’imposaven sancions i hi havia un consens internacional per fer-ho, l’Iran alçaria la mà i renunciaria a l’enriquiment. Es van equivocar. Després d’imposar les sancions, l’Iran va augmentar la capacitat i el nivell d’enriquiment.\n–Els republicans dels EUA van intentar, sense èxit, impedir l’aixecament de sancions. ¿Hi veu cap risc de descarrilament?\n–Quan l’acord es va firmar, hi va haver una oposició molt forta, tant a Washington com a Teheran. No em preocupa l’Iran; hi ha sectors contraris a l’acord, però el lideratge iranià va aconseguir que l’acord fos ratificat pel Parlament, el Govern, el president, el líder suprem i el Consell de Seguretat Nacional. El Congrés dels EUA no l’ha ratificat. Crec que mentre Obama sigui president, l’acord s’aplicarà.\n–A Obama li queda un any.\n–Crec que Estats Units no violarà l’acord, encara que guanyin els republicans, i fins i tot si Donald Trump és el president. Però el poden soscavar, amb sancions sota un altre paraigua. Si ho fan, EUA no podrà tenir relacions econòmiques amb l’Iran. O sigui que privarien els EUA del nou mercat iranià amb milers del milions de dòlars en projectes.\nPraga apunta a energia i Ucraïna com a prioritats de la presidència txeca de la UE\nSerà obligatori reservar i pagar una entrada per anar a Venècia el 2023\n–¿Què hauria passat abans amb la captura de les patrulleres?\n–Hauria sigut impossible alliberar els marines. Gestionar la crisi tan ràpid va ser possible perquè el secretari dels EUA [John Kerry] va poder parlar amb el ministre d’Exteriors iranià [Mohammad Zarif]. Això fa pocs anys era impensable.\nIran Estats Units\nEntrevista a SER Catalunya Jordi Pujol: «Per la gran majoria de la meva família sí que posaria la mà al foc»\nGuia de visionaments 08:00h Les sèries clau per a la setmana del 23 de maig\nMeteorologia 08:00h Temps a Barcelona avui, divendres, 1 de juliol: disfruteu l’últim dia de calor continguda\nEl 37% la pateixen 08:00h La infecció que afecta moltes dones a l’estiu: així pots prevenir-la\nMobilitat 08:00h Una usuària en cadira de rodes viu aquesta lamentable situació al metro de Barcelona\nPrevisió meteorològica 07:55h Temps a Catalunya avui, divendres, 1 de juliol: calma abans de l’episodi de calor del cap de setmana


Albergínies farcides de carn i verdures - El Gourmet Català Albergínies farcides de carn i verdures - El Gourmet Català\nLes albergínies farcides són un dels plats de més èxits pels sopars romàntics. Omplen però, alhora, són lleguers, a més de tenir una bona presentació. Així mateix, el farciment és la clau del triomf en aquesta recepta i que aquí, a Catalunya, es fa servir molt habitualment. Per això, us presentem una recepta de cookpad.com que proposa una recepta d’albergínies farcides de carn i verdures i que ha estat elaborada per Cuinats Jotri.\nSi les preferiu més lleugeres, també les podeu farcir de pernil i formatge tendre de cabra de la Formatgeria Laura.\nAlbergínies farcides de sabor i qualitat\nIngredients per a les albergínies\n400 gr. de carn picada (pot ser de pollastre, porc, vaca, barreja, etc.)\nUna mica sucre per al tomàquet\nIngredients per a Beixamel\nFormatge emmental per sobre de la beixamel per gratinar\nPrimer de tot, preparació de la beixamel: En una paella amb una mica d’oli calent tirem la ½ ceba molt picada, incorporem la farina i cuinem perquè no sàpiga a farina crua, li incorporem la llet i cuinem una mica.\nIncorporem la ratlladura de nou moscada, salpebrem i sense deixar de remoure cuinem durant 10 minuts a foc mitjà. Reservem fins al seu ús.\nPreparació de les albergínies: Les albergínies es parteixen per la meitat, se li fan uns talls a la carn sense arribar a tallar la pell.\nS’emboliquen en paper film i es posen al microones a màxima potència 18 minuts, quan estiguin li traurem la carn amb una cullera (amb cura de no cremar-nos), trossejarem i reservem.\nEn una paella amb una mica d’oli ofeguem els alls picats i tot seguit ofeguem la ceba picada, i hi afegim una mica de sal.\nAfegim el xampinyó picat i escalfem. Afegim el tomàquet ratllat i li posem una mica de sucre, a meitat de la cocció de 20 minuts afegirem la carn de l’albergínia trossejada.\nQuan estigui la ceba escalfada afegim la carn picada, salpebrem i sofregim fins que estigui daurada.\nOmplim les albergínies en una font per coure, les banyem amb la beixamel amb el formatge ratllat per sobre i al forn preescalfat a 220 graus posem al forn durant 15 minuts.