Més per Menorca vol fer extensiva la satisfacció per haver-se acomplert un altre dels acords pactats per a la governabilitat, signat el passat 12 de juny (poc després de sortir Més per Menorca del Govern) entre la formació menorquinista i l’Executiu que presideix Francina Armengol.\nDe fet, el punt signat en els Acords de Governabilitat respecte aquest tema diu textualment així:\nAprovació definitiva del projecte de modificació de la Compilació de Dret Civil, en el qual s’inclou la successió intestada a favor dels consells insulars, la modernització de la Societat Rural Menorquina i l’aplicació de la “definició” a Menorca, entre d’altres.\nLa reforma de la Complicació del Dret Civil de les Illes Balears, que conté tres llibres, un per a cada territori insular, recull tot una sèrie de figures jurídiques històriques pròpies que han prevalgut durant segles a cadascuna de les illes, tot i tenir llargs períodes mancades de vigència i restar ajornades o inaplicables per mor d’èpoques absolutistes a l’Estat espanyol, com la instauració dels Decrets de Nova Planta de principis del segle XVIII (Segle XIX a Menorca), els quals aboliren les institucions pròpies als territoris històrics no castellans.\nEl Dret Civil balear és, idò, l’herència d’un corpus jurídic sobreviscut i originari de la Carta de Franquesa que va atorgar el rei Jaume I de Mallorca (1301). La Compilació balear, per tant, es diferencia del dret civil que regeix a la resta de l’Estat espanyol, amb l’excepció de Catalunya, Aragó, Navarra, País Basc i Galícia, que també disposen de dret civil propi. Així, idò, en l’esperit secular d’aquests drets antics hi rau l’origen, la història, els costums, la cultura i la llengua del nostre poble.\nPer altra part, el reformat Dret Civil balear té la seva particular rellevància perquè és un instrument potentíssim per a millorar la cohesió i justícia socials, ja regula l’activitat privada de les persones en l’àmbit de la mateixa comunitat i constitueix alhora un element social d’identificació. La revisió de la Compilació del Dret Civil de les Illes Balears representa l’enfortiment, l’ampliació, l’actualització i el desenvolupament d’un cos legislatiu propi, i també l’adaptació a les noves realitats i necessitats dels ciutadans.\nEn aquest sentit, en la reforma destaquen tres figures jurídiques, entre d’altres, en benefici de Menorca:\n1.- La successió intestada (els difunts que no han deixat testament fet) a favor dels consells i ajuntaments (fins ara s’emportava l’herència l’Estat).\n2.- L’herència en vida, per la qual es podrà atorgar la successió i transmissió de patrimoni i béns als hereus sense esperar la mort del causant.\n3.- La Societat Rural Menorquina (o el que és popularment conegut com a contracte d’amitgeria d’explotacions agràries), que deixa de ser una societat mercantil per passar a societat civil particular i on es contempla i valora l’aportació laboral de la dona i els seus drets contractuals.\nPer tot plegat, Més per Menorca celebra l’aprovació de la modificació de la Llei que permet noves lectures del Dret Civil en benefici de concedir disposicions normatives que beneficien la vida dels ciutadans, en aquest cas, dels menorquins i menorquines.


Detenen un home que extorquia directors de banc de la comarca - somVallès\nDijous, 6 d'agost de 2009 | 05:00h\nLa investigació policial es va posar en marxa el passat 23 de març a Mollet del Vallès, quan el director d’una entitat bancària va denunciar que un desconegut l’amenaçava i li exigia el pagament de 15.000 euros. A principis de juliol, els Mossos van tenir constància de noves trucades de l’extorsionador a altres directors de banc del Vallès. Donada la continuïtat dels fets, la Unitat Central de Segrestos i Extorsions de la policia catalana es va fer càrrec del cas. Finalment, Lázaro va ser arrestat en un polígon de Santa Perpètua, a tocar de la AP-7, quan estava a punt de recollir els diners de la última de les seves víctimes.\nA l’interior del cotxe del detingut els Mossos van trobar nombrosa informació sobre la vida personal i familiar de diversos directius d’entitats bancàries, però també d’altres caps d’empreses tant del Vallès Oriental com de l’Occidental.


Què fer / En família / Espais d'interès / Casa Milà - "La Pedrera"\nAl cèntric passeig de Gràcia de Barcelona, trobem la Casa Milà o La Pedrera, una unió entre fantasia i funcionalitat que converteixen aquesta obra arquitectònica en una visita indispensable. És aquí on Antoni Gaudí va culminar la seva carrera, concebent un edifici modernista i adequat a les noves necessitats socials, sense oblidar mai la seva font d'inspiració principal: la natura i les formes orgàniques.\nL'encàrrec de Pere Milà de construir un edifici d'habitatges, va donar l'oportunitat a Antoni Gaudí, entre el 1906 i el 1912, de fer realitat una de les seves obres més completes, la Casa Milà. Ocupant tot un xamfrà del Passeig de Gràcia de l'Eixample de Barcelona, l'arquitecte va aixecar un edifici d'estil modernista sorprenent, organitzat al voltant de dos patis interiors que proporcionen ventilació i llum als pisos. El protagonisme de les formes corbes i sinuoses a La Pedrera és rotund, tant a l'exterior com a l'interior. La façana de la Casa Milà és el mar en moviment, on les onades juguen amb les algues de ferro forjat que serveixen de reixa als balcons. Els grans blocs de pedra són una mena de pell que recobreix l'esquelet d'un edifici alliberat de parets de càrrega.\nLa Pedrera és, de fet, el sobrenom despectiu amb què va ser batejada popularment la casa pels habitants d'una Barcelona que van quedar bocabadats davant les modernes formes gaudinianes. Declarada Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO des del 1984, la Casa Milà, us permet visitar tres espais: unes golfes de somni, estructurades a base d'arcs catenaris de maó; el terrat, on les xemeneies recorden les siluetes de guerrers entre les dunes del desert, i finalment un pis d'època.\nDe dilluns a diumenge, i festius, de 9 a 20:30h.


L’Ajuntament, a través d’Emprén Santa Pola, participa un any més en l’organització de l’esdeveniment Focus Pime i Emprenedoria | santapola\nL’Ajuntament, a través d’Emprén Santa Pola, participa un any més en l’organització de l’esdeveniment Focus Pime i Emprenedoria\nArriba una nova edició de Focus Pime i Emprenedoria. El pròxim 17 de juny, es parlaran de canvis, reptes i oportunitats que l’economia verda pot suposar per al nostre model econòmic i les possibilitats que tenen al seu abast les empreses per a acostar-se i abordar els nous hàbits de consum fomentant la sostenibilitat en els seus models de negoci.\nManuela Baile, Regidora del Servei Emprén Santa Pola, en el seu compromís de suport i promoció a les persones emprenedores, us convida que formeu part del primer esdeveniment Focus Pime i Emprenedoria d’aquesta temporada sobre economia verda i transició ecològica.\nEls reptes i oportunitats de l’Economia Verda seran el fil conductor del primer Focus Pime i emprenedoria de la temporada.\nL’esdeveniment tindrà lloc el dijous 17 de juny a les 10.00 hores en format en línia.\nL’objectiu de l’esdeveniment és establir les bases de l’economia verda i donar a conéixer les possibilitats que pimes i emprenedors/es tenen a l’abast per a fomentar la sostenibilitat i adaptar els seus models de negoci a les noves necessitats i requeriments de l’entorn.\nL’esdeveniment està organitzat per CEEI Elx, i un gran nombre d’entitats de l’ecosistema emprenedor CV, entre elles l’Ajuntament de Santa Pola.\nL’assistència és gratuïta prèvia inscripció, accedint a www.focuspyme.com\nFocus Pime i Emprenedoria és una iniciativa promoguda i finançada per la Generalitat Valenciana a través de l’Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (IVACE), dins de la seua política de suport a l’emprenedoria innovadora. Focus Pime i Emprenedoria d’Economia Verda i transició ecològica, posarà el focus en els canvis, reptes i oportunitats futures que aquest nou model econòmic suposa.\nEn aquesta sessió, a través d’un debat col·loqui, s’explicaran de manera senzilla i pràctica, els conceptes que giren al voltant de l’economia verda, com són economia sostenible, empreses verdes, transició ecològica, etc. i com pot afectar l’entorn socioeconòmic en el qual ens movem.\n10.30 a 11.00 h\nEn aquesta sessió s’exposaran les iniciatives, ajudes o subvencions que s’estan convocant a nivell regional, nacional i europeu, per a agilitar la transició ecològica, fomentar l’emprenedoria verda, la millora del model productiu de les pimes per a fer-les més sostenibles, etc.\nEn aquesta sessió, s’aportaran bones pràctiques sostenibles en l’empresa, quines estratègies de sostenibilitat es poden incorporar, com comunicar aqueixes bones pràctiques (màrqueting de sostenibilitat), etc. De fet, els missatges i accions en aquest sentit -com que un supermercat tinga bosses compostables, que un hotel plante un arbre per cada reserva, i que una energètica invertisca en renovables- calen cada vegada més en el consumidor.\nExperiències d’emprenedoria sostenible\nEn aquesta sessió tres empreses comptaran la seua experiència i trajectòria professional, i com han sigut capaces de posar en marxa solucions sostenibles, a través del disseny i la tecnologia.


Bloc de notes de Josep Romeu: divendres, 10 / d’agost / 2012\nHi ha molts treballadors d’empreses concertades que es queixen, i suposo que amb raó, que a ells quan convé se’ls tracta com a funcionaris i quan convé tenen el tracte propi d treballadors d’empreses privades. I sempre convé considerar-los púbic o privats, funcionaris o no, per la part més negativa. Quan hi ha hagut retallades de sous i de condicions de treball dels funcionaris, ells hi ha entrat en la mateixa mesura; però, això sí, sense poder gaudir de cap dels avantatges que tenen els funcionaris.\nPer si els serveix de consol, que pensin que la seva situació és el paradigma de la situació de Catalunya dins d’Espanya. A l’hora de pagar som els primers, i a l’hora de cobrar els darrers. Quan convé als espanyols nosaltres som un més, com qualsevol altre; però, quan els convé no podem pretendre rebre el mateix tracte que la resta. Si des de la seva perspectiva Catalunya formés part d’Espanya no tindria sentit que permetessin que aquí es paguin més peatges que en cap altre lloc, que no es compleixin lleis espanyoles com l’Estatut; ni tindria sentit fomentar la centralització de totes les institucions en una sola ciutat, en detriment de les altres. Per als impostos som espanyols com el qui més i amb l’obligació de ser solidaris fins al punt que els beneficiats de la nostra solidaritat ens superen en qualitat de serveis i d’infraestructures. Però per a rebre els suposats beneficis que tindria ser espanyols, aleshores ja no som tinguts en compte.\nMaleïda la gràcia, doncs, això de ser espanyols de segona, com s’obstinen a imposar-nos tant el PP com el PSOE. Res a veure, per exemple, amb la situació del Quebec on enfront dels quebequesos que no se senten canadencs i que voldrien separar-se’n i ha els canadencs que senten el Quebec com una cosa pròpia, i la cuiden com a tal. Són els unionistes amb totes les conseqüències, perquè creuen que el Quebec pot ser molt ben considerat i tractat com una part més del Canadà. Aquí, no. Aquí pretenen que es quedem dins d’Espanya per a poder-nos maltractar i espoliar-nos.


La logopèdia és la disciplina que s’ocupa de les dificultats comunicatives; on s’inclou problemes de llenguatge oral i escrit, hàbits comunicatius, veu, pragmàtica, i d’altres problemàtiques orofacials, com la respiració, la succió, la masticació, la deglució atípica i la parla.\nPer tant, la logopèdia és la professió especialitzada en la comunicació humana i les funcions associades que s’ocupa de l’estudi, el diagnòstic, la rehabilitació i la prevenció de les dificultats, retards i trastorns d’aquest camp.\nOferim diferents opcions d’atenció logopèdica:\nIndividualitzada: servei a domicili.\nEn petit grup: màxim 3 nens/adolescents per classe. Subjecte a les dificultats presentades i/o disponibilitat de places. • Pròximament •\nIntervenció en les dificultats en parla, llenguatge i comunicació, amb atenció especial a les problemàtiques freqüents en nens/es amb dèficit d’atenció i/o hiperactivitat.\nRetard en l’adquisició de les habilitats en lectoescriptura\n- Aprenentatge lectura\n- Aprenentatge escriptura\n- Desenvolupament dels mecanismes motors implicats en la lectura i l’escriptura\n- Millora de la comprensió i prosòdia (ritme i expressivitat)\nTreball de les tècniques grafofonètiques, sintàctiques i semàntiques\nTreball en l’atenció, comprensió i memòria\nTècniques d’estudi y treball acadèmic\nIntervenció dels trastorns d'origen congènit o adquirit que afecten el sistema Miofuncional Orofacial i les seves funcions (respiració, succió, masticació, deglució i parla) tals com:\n- Dificultats en parla per alteracions o imprecisions articulatòries com Dislàlies evolutives o funcionals: sigmatisme, rotacisme, lambdacisme, gammacisme, deltacisme, etc.\n- Comportaments o hàbits apresos com respiració oral, succió digital, etc.\n- Malalties respiratòries com rinitis, apnees obstructives del son, entre altres.\n- Disfuncions en articulació temporomandibular (ATM), masticatòries, deglucions atípiques, dolors facials, entre altres.\n- Alteracions en oclusió dental i desproporcions maxilomandibulars.\n- Alteracions en estructures toves com els músculs facials, llengua, frenell lingual i labial, etc.\n- Malalties del sistema nerviós central o perifèric com a ELA, paràlisi facial, entre unes altres.\n- Altres disfuncions orofacials.\nSi creus que el teu fill pot necessitar un logopeda especialista o t'han aconsellat des de l'escola demanar una opinió professional, no dubtis a concertar una entrevista. Valorem el cas, t'orientarem i crearem el millor pla de treball adaptat a les característiques i necessitats del teu fill. La primera visita és gratuïta!


El dia 3 de Març de 2014, els nens i nenes de cicle superior, vam anar d’excursió. Vam marxar a dos quarts de nou. Vam estar una hora i quart a l’autocar , perquè anàvem cap a l’observatori. De Pujalt. Quan vam arribar a Pujalt, vam esmorzar, i vam parlar una estona amb els amics i amigues . Després, ens vam partir en dos grups, 5è i 6è. Nosaltres, els de 6è, ens vam quedar a dins a fer experiments. Els que a mi em van agradar van ser: el 4rt, que el feien el Manuel, el Blai i l’Àlex, i els ajudava l’Albert (que era el monitor amb el que estàvem), i van fer un núvol. També em va agradar molt l’últim que vam fer, el van fer á Laia, l’Anaïs, la Laura, la Chanez i l’Albert. Van agafar unes rajoles que tenien en un congelador, i hi van tirar aigua a la temperatura natural, i es va congelar. Llavors ens van explicar que es molt perillós conduir quan hi ha la carretera congelada, i llavors van agradar un cotxe teledirigit i el van ficar damunt de les rajoles congelades i quan el van engegar va començar a relliscar.\nQuan vam acabar tots els experiments, vam anar amb un altre monitor que es deia Bernat. Ell ens va explicar com es feia anar cada aparell i com ho feien cada dia, n’hi havia un que servia per a mirar a quins moments del dia feia sol, a quins moments feia núvol... també hi havia un pluviòmetre i altres aparells de meteorologia i desprès vam completar una taula la qual ells completaven cada dia.\nQuan vam acabar els de 5è i els de 6è, vam dinar, i vam explicar acudits amb els que vam estar una estona rient. Quan vam acabar de dinar, vam pujar a l’autocar i vam marxar cap al parlament. A l’autocar, jo anava amb la Laia, igual que d’anada, i com que anàvem tots els de 6è al darrera, vam estar cantant, jugant i contents acudits. Quan vam arribar a Barcelona, vam anar cap al Parlament caminant, i vam passar per davant del zoo. Quan vam entrar, un home alt i prim ens va dir que ell era ens guiaria. Vam anar a un passadís i ens van explicar coses sobre el parlament, i desprès vam anar directament cap a l’hemicicle, i ens vam trobar amb el nostre alcalde, que també és diputat del Parlament. I ens va explicar altres coses que encara no ens havien explicat. Després vam anar a la sala de comissions i ens van dir que era com l’hemicicle però mes petit. Després li vam dir adéu al diputat i al senyor que ens havia guiat. Llavors, vam sortir a la placa que hi ha davant i vam berenar. I quan ens va venir a buscar l’autobús vam marxar cap a casa. A l’autobús vam fer fotografies, vam mirar una pel·lícula, vam parlar i vam estar jugant. Va ser una excursió molt divertida, espero que els altres cursos també la puguin fer alguna vegada.\nPublicado por Unknown - 11:20


Els barcelonins es divorcien de la Rambla més banal | NacióDigital\nper Jordi Bes , Barcelona, 15 de gener de 2017 a les 12:00 |\nEls barcelonins han consumat el divorci amb el seu indret més emblemàtic. "Camines per la Rambla i tot són souvenirs, souvenirs i menjar", es lamenta Guille Santa Cruz, que viu al passeig. "La gent parla en anglès, alemany, xinès...", ressalta Sergio Ramos, que des de fa 10 anys hi camina diàriament per anar a la universitat. És un fet conegut a la ciutat que molts barcelonins ja no van a buscar-hi res a la Rambla, més enllà de passar-hi per anar a algun altre lloc, i els més veterans del passeig s'ho expliquen per la pèrdua de singularitat. "A la gent d'aquí no hi ha res que li pugui atreure de la Rambla", afirma Montserrat Serra, que des de fa 42 anys regenta un quiosc en un portal on ven samarretes.\nSerra encara té clients fidels que baixen a comprar-li, però no són gaires. I ho podran seguir fent per poc temps, ja que d'aquí a tres anys, quan ella es jubili, l'establiment desapareixerà per sempre perquè l'Ajuntament ja no atorga permisos per a aquests quioscos. Podria considerar-se només una pèrdua més, però que se sumarà a una llarga llista. "La gent venia a veure els ocellets amb els nens, compraven loteria a la Valdés, les flors i entraven al mercat a buscar peix, i d'això no hi ha res", constata la comerciant. Valdés sortosament segueix, matisa, i el mercat de la Boqueria existeix, però, segons ella, el barceloní hi va menys perquè no pot passar amb el carro entremig de tant de turista i perquè el que s'hi ofereix ja no es pot trobar només allà.\nEl triple de places hoteleres que de veïns\n"Suposo que és l'evolució que ha fet la ciutat", considera Serra, però a la Rambla és especialment visible. No és fàcil obtenir dades específiques del passeig, però en els seus 1.200 metres de longitud hi ha una trentena d'hotels i pensions, i 60 bars i restaurants, segons l'Ajuntament. També 23 locals de souvenirs, si bé és una dada del 2010. Encara que sembli inversemblant, és la més nova facilitada pel consistori. A més, hi ha els pisos turístics: de legals, una dotzena, als quals caldria afegir tots els que no ho són. Alguns antics residents s'han traslladat a altres barris i ara gairebé poden viure només de llogar els seus pisos de la Rambla a turistes. Els establiments hotelers sumen unes 3.000 places d'allotjament, el triple que veïns: són 1.033, segons l'última dada del 2014. Només l'hotel més gran, Le Méridien, de cinc estrelles, té 462 places.\nA la Rambla hi ha una trentena d'hotels i pensions. Foto: Adrià Costa\n"Es veu que els únics negocis que funcionen són els souvenirs o cafeteries de menjar. No veig que desprenguin personalitat casolana", constata Jaume Doncos, que fa uns 38 anys que treballa a la històrica Casa Beethoven de partitures musicals que es va obrir el 1880. Per a ell, el turisme "no és que sigui una cosa dolenta", ja que, si Londres o París se'n quedessin sense, "s'enfonsarien", reflexiona. La qüestió és descobrir el motiu pel qual "els de casa" no volen regentar negocis al passeig. Hi ha qui insinua que a la Rambla s'hi deixa fer molt negoci obscur. Només cal veure, argumenten, els lloguers dels locals, que estan entre els 20.000 i els 50.000 euros mensuals o més. És el que li han demanat quan buscava un baix a Guille Santa Cruz, el qual, a més de viure a la Rambla, hi té una acadèmia de ball. Viu i treballa en un pis de 2.000 euros de lloguer mensual.\nAl quiosc que està a tocar de la plaça de Catalunya, en Jonatan, un dels dependents, afirma que, de cada 10 clients, 9,8 són turistes. Els diaris hi ocupen un espai ridícul, i ara són els souvenirs els que manen. "El turisme vindrà sempre perquè Barcelona és coneguda per la Rambla", subratlla Miguel Paredes, que fa 18 anys que treballa al quiosc. Reclama "netejar" la Rambla de "la gent que la fa quedar malament", i cita els venedors de droga, les prostitutes i els manters. Aquests cada cop li fan més la competència venent el mateix que ell, però amb la diferència que no paguen impostos. L'última incorporació del "top manta" són els mocadors de coll, explica.\nPel passeig més emblemàtic hi passen 100 milions de persones cada any. Foto: Adrià Costa\nEduard Vilalta, de 72 anys, duu gairebé tota la vida al passeig. Els seus pares ja regentaven l'administració de loteries número 41, també a tocar de la plaça de Catalunya, i viu en un pis a sobre. En una finca enorme només hi queda ell. L'altre veí ha marxat i sembla que s'hi han instal·lat uns francesos. Després d'anys d'abandonament, la resta de pisos es posaran de lloguer. Ell té una renda antiga actualitzada i paga més de 1.000 euros per un pis de 140 metres quadrats, i li han ofert anar a un de sobre més petit, d'uns 80 metres quadrats, però ja l'han avisat que serà "més car".\n"Aquí no ha quedat barri", lamenta un veí\nPrefereix quedar-se al pis que està, però reconeix que "aquí no ha quedat barri" i troba a faltar establiments com la xarcuteria Mumbrú, que ara és un Viena de menjar ràpid. Amb la vista fixada a la Rambla, expressa: "Fixa't, maletes amunt i avall! Ara és tot per a guiris", es lamenta. A sobre, creu que el passeig ha adquirit la mala fama de la delinqüència, cosa que motiva que "no baixa ningú de Barcelona" més enllà del dia de Sant Jordi, quan es converteix en epicentre.\nUna parella de turistes es fa una selfie a la Rambla. Foto: Adrià Costa\n"Algú impedeix els de Barcelona passejar per la Rambla?", es pregunta l'Alessandro, un italià que fa vuit anys que s'ha instal·lat amb un despatx al passeig. Ha subratllat que "totes les ciutats del món tenen fluxos turístics i ningú es queixa", i sentencia: "Si no venen, és perquè no els dona la gana". Serra insisteix en el fet que és per la pèrdua de singularitat. Rememora que durant les tres setmanes dels Jocs Olímpics, quan la Rambla "era un col·lapse, la gent d'aquí venia igual a comprar". En la seva opinió, la qüestió és que els barcelonins no baixaran al passeig expressament per anar a un H&M o un Mango que ja poden trobar en molts altres punts de la ciutat. Durant els Jocs, en canvi, ho podien fer per anar a una xarcuteria de renom.\nLa passejada del 28 de gener serà a la Rambla perquè "és on es visualitza millor la pèrdua de l'espai públic"\nL'allunyament dels barcelonins de la Rambla pot tenir pròximament un punt d'inflexió, almenys per un dia. El pròxim dissabte 28 de gener una trentena d'entitats han convocat una passejada veïnal "Rambles avall", que partirà del tram de Canaletes, com a mostra de rebuig a la massificació turística i l'especulació immobiliària. Un dels seus efectes és la bombolla del lloguer, a la qual NacióDigital li ha dedicat un monogràfic coincidint amb l'entrada d'any. Aquesta mobilització és la primera per aquests motius amb caràcter de ciutat, i ho fa en un dels llocs més concorreguts de la capital catalana: hi passen anualment uns 100 milions de persones, i el 80% dels 30 milions de visitants que rep cada any la ciutat també visiten la Rambla.\nAmics de la Rambla rebutja "demonitzar" el turisme\nLa tria de la Rambla per manifestar-se és perquè "és una representació del que està succeint a la ciutat", segons el vocal d'urbanisme de la Federació d'Associacions de Veïns de Barcelona (FAVB), Camilo Ramos. "És on es visualitza millor la pèrdua de l'espai públic, que ja no és dels ciutadans de Barcelona sinó dels visitants quasi exclusivament", explica. No dona suport a la iniciativa l'Associació d'Amics, Veïns i Comerciants de La Rambla. "Atribuir tots els mals al turisme no ho compartim en absolut", segons el gerent de l'entitat, Xavi Masip. Considera que la Rambla "no és el motiu de la manifestació", però veu bé "tot ús cívic" del passeig, si bé no tota postura "demonitzadora" de l'activitat turística.\nPaella i tapes, l'oferta monotemàtica dels establiments de la Rambla. Foto: Adrià Costa\nLa convocatòria del dia 28 sí que la veu amb bons ulls la regidora de Ciutat Vella, Gala Pin, de Barcelona en Comú. "És un dels exemples de massificació turística, que ha fet que la Rambla ningú se la senti seva. Que hi hagi veïns que la reclamin com a pròpia de tota la ciutat crec que és una notícia positiva", ha afirmat l'edil a NacióDigital. Pin ha ressaltat que, a més, aquesta mobilització "indica que els veïns tornen a tenir la Rambla a l'imaginari". Lluís Permanyer, cronista de la ciutat, també considera que "és una bona notícia que es faci a la Rambla perquè està en el cor dels problemes que es reivindiquen". A més, així es "renova la seva centralitat". Malgrat això, discrepa de qui pensa que ha deixat de ser patrimoni dels barcelonins per ser només camp per als turistes, cosa que titlla d'"actitud xenòfoba i provinciana".\n"Avui s'hi pot passejar", afirma el cronista Lluís Permanyer, perquè ja no entorpeixen el pas les rotllanes de les estàtues\n"Si la gent no hi va, no és que no sigui nostra", defensa Permanyer, i subratlla: "Avui s'hi pot passejar, cosa que abans no es podia". Es refereix al fet que al centre del passeig ja s'han retirat alguns impediments, com les rotllanes que es creaven al voltant de les estàtues humanes, ara desterrades a la part més ampla, la propera a Colom. El cronista creu que encara queda molt per fer, i que caldria retirar també altres obstacles que impedeixen anar i venir, com les terrasses. La Rambla es va convertir en passeig a mitjans del segle XVIII, però la primera terrassa no s'hi va instal·lar fins al 1961 i "no tenen cap història", remarca. Els únics elements fixos de sempre han estat les floristes i els quioscos de premsa. Els ocellaires, ara reconvertits en parades de souvenirs, desmuntaven les gàbies abans.\nObres a finals del 2018 per intervenir en el passeig\nPermanyer constata com ara la ciutat canvia molt de pressa, i reclama celeritat d'actuació al govern d'Ada Colau. "El més important és que hi hagi una visió clara del que s'ha de fer", insisteix el cronista, i reclama una reacció ràpida, ja que, en cas contrari, "arribarem tard a moltes coses". La regidora de Ciutat Vella ha explicat que aquest trimestre sortiran els plecs de convocatòria per al concurs sobre el passeig, previst en el pla especial que es va aprovar definitivament el maig. Segons Pin, el consistori pretén "intervenir i recuperar la Rambla per als barcelonins", no amb una gran transformació que canviï la fisonomia i l'estètica, sinó que "posi ordre per recuperar un passeig més oxigenat". Les obres haurien de començar a finals del 2018.\nPer ara no es preveu eliminar el trànsit del passeig. Foto: Adrià Costa\nUna de les propostes de transformació més radicals que s'han llançat mai és la que va fer just abans de la campanya de les eleccions municipals del 2011 el llavors alcalde Jordi Hereu (PSC), que va proposar fer el passeig gairebé només per a vianants, i va estimar que l'operació tindria un cost d'uns 30 milions d'euros. En opinió de Pin, eliminar els cotxes "no sembla viable", especialment de baixada, perquè dona cobertura al trànsit que accedeix al Raval, però sí que es planteja una pacificació: eixamplar voreres, retirar alguna zona d'aparcament i prioritzar el transport públic sobre el vehicle privat.\nA més de l'ordenació pendent de les terrasses, l'altra gran operació prevista per guanyar espai per al vianant és eliminar les antigues parades d'ocellaires. L'última que va deixar de vendre animals ho va fer el novembre del 2013, i s'han anat reconvertint a la venda de souvenirs, gelats i entrades del Barça. La regidora de Ciutat Vella ha explicat que s'ha iniciat un expedient per tancar-les i que ara està en mans de la Comissió Jurídica Assessora de la Generalitat, l'aval de la qual és necessari perquè el consistori pugui procedir a posar fi a les parades. La Rambla encara haurà d'esperar si vol guanyar en equipaments, com aposta Pin. Segons ella, la Generalitat "no està disposada" a vendre a l'Ajuntament l'antiga Foneria de Canons, i els propietaris del Teatre Principal, el grup Balañá, de moment "no estan interessats" en la venda d'aquest espai, que roman tancat.\nEls negocis que han desaparegut i els que arriben\nLa Rambla ha perdut en els últims anys molts dels negocis que, a més de les tertúlies futbolístiques a la part alta, la feien singular. Al centre del passeig s'han acabat les ocelleries per la llei de protecció dels animals, i en el seu lloc hi ha parades de souvenirs que l'Ajuntament persegueix eliminar. A més, han desaparegut les xarcuteries, com la Mumbrú (ara un Viena) i la Casa Guinart (reconvertida en restaurant); les pelleteries, com la Venezia; la casa de fotografia Arpi, que tenia fins i tot un museu; la sastreria Modelo (ara hi ha l'H&M), la botiga d'instruments Musical Emporium i els magatzems SEPU (avui hi ha una botiga de Nike). Són només algunes de les pèrdues dels últims anys. No obstant això, el cronista de Barcelona Lluís Permanyer aporta una dosi d'optimisme i opina que hi ha nous establiments que s'han instal·lat al passeig i que li atorguen "dignitat". Si més no, fugen dels souvenirs. Permanyer en cita algun, com el nou restaurant temàtic de l'NBA, la lliga de bàsquet nord-americana.\nLes ocelleries s'han reconvertit en parades de souvenirs. Foto: Eva Domínguez\nImperdibles, Barcelona, Els reportatges de NacióDigital, Societat, Barcelona, Gala Pin, Ciutat Vella, Ajuntament de Barcelona, gentrificació, turisme, Rambla, FAVB, Lluís Permanyer, reportatge\nPer Bernat Villar el 16 de gener de 2017 a les 16:03\nAlessandro, fill: els barcelonins ja no baixem perquè per veure ramats de guiris no val la pena. I "totes les ciutats del món tenen fluxos turístics i ningú es queixa"? Venezia et sona? Perquè crec que els venecians es queixen bastant.\nAl de les 22,13\nPer Joan - Het el 16 de gener de 2017 a les 13:52\nFa molts d'anys que hi ha molt turisme, o es que ho has descobert ara des de que ha arribat aquesta il·luminada al Ajuntament. Jo el que tinc molt present és la merda que hi havia a la plaça reial, amb "mercadillo" de coses robades, la font buida i plena de trastos, les pixarades sota els arcs, borratxos dormint la mona, a si, i els simpatiquíssims i inofensius carteristes i trilers que tan els anyora algú .\nPer Tomppa el 16 de gener de 2017 a les 10:53\nBlablabla ... hi ha catalans també i els turistes porta prou diners i llocs de treball com tenir una petita esplanad / promenad per a ells ( rambla = àrab ).\nPer Anònim el 16 de gener de 2017 a les 10:10\nSe cierra a todo el que no pague una entrada. Como en todas partes, solo queda esta por sacarle cuartos. Yo ya no paseo por el parque güell, me cobran por entrar. Es que no somos mas tontos por que es imposible. Pongamos las urnas y hagamos un referendum para votar democráticamente este tema, que no lo decidan los políticos, que no nos representan. Menuda tropa de "periodistas"...\nAl de les 22:13\nPer Anònim el 16 de gener de 2017 a les 02:42\nLes remodelacions que nomenes res tenen amb el turisme. Van ser fetes molt abans!\nEls trilers molestaven menys 18.38\nPer Anònim el 16 de gener de 2017 a les 01:33\nEren uns xoriços, però eren pocs i estaven vigilats. Ara, al mercat de la Boqueria no es pot ni entrar a comprar: aviat només hi vendran gelats i refrescs per a visitants foranis.\nPer Anònim el 16 de gener de 2017 a les 00:32\nAixò és l'efecte que produeixen els llocs de souvenirs i geladeries: sembla que algú hagi instal-lat una fira permanent a la part alta de la Rambla.\nAl de les 18,38\nPer Anònim el 15 de gener de 2017 a les 22:46\nTu no deus haver viscut els temps dels carteristes i del trilers, oi ? Allò si que eren bons tems oi?\nPitjor era fa 40 anys\nPer Joan - Het el 15 de gener de 2017 a les 22:13\nMolta tonteria llegeixo, la mateixa que l'interessa a la alcaldessa, mai res serà perfecta, però jo que he tingut comerç a un carrer del entorn, sé com era la Plaça Reial i el carrers de l'entorn, la part de darrera de la Boqueria, el barri del Born, la part del carrer Regomir, Santa Maria del Mar, etc. etc. i ara "malgrat" tants i tants "odiats" turistes, per mi en un milió de vegades millor que abans. L'alcaldessa segurament no ho va veure i mols del que vomiten certs comentaris tampoc, però jo si. A veure si dura poc i en la traiem de sobre aviat. Amén.\nPer Anònim el 15 de gener de 2017 a les 21:00\nPer Anònim el 15 de gener de 2017 a les 19:34\nJo he viscut al gòtic molts anys...i la Rambla ja fa molts anys que qui hi passeja més són els turistes,,, els d'aquí també però no tant...realment no ve molts de gust asseusre´s en aquelles terrasses de paelles prefrabricades..o la terrassa del MC Donalds... al passejar-hi tanta gent no ve de gust...i perque fa a les floristes...poca gent va expressament a les rambles a comprar flors si en pots comprar al teu barri, i els turistes no en compren de flors per emportar...crec que és un negoci a extingir. Quan fruia més la rambla és a primera hora del matí quan és neta, i poca gent hi transita.\nOrdinariesa i banalitat\nPer ricdenric el 15 de gener de 2017 a les 19:07\nLa venda d'cells i demés animals engabiats no es podia tol.lerar en les condicions en que es produia, però els quioscos tenien personalitat. Ara, les andròmines de vendre gelats, són d'un "disseny" que fa vergonya en la ciutat del modernisme. I l'activitat en sí, adotzenada...Les Rambles han anat perdent carisma, sort encara de les flors, que van a menys,.. Fa anys i panys que cada tres mesos algú diu, "que hi ha un projecte per remodelar les Rambles"... Barcelona ho hauria de cuidar, com una joia. De vegades, ens encallem nosaltres sols.\nPasseig viu i nostàlgic alhora , abans.\nPer Pau Maur el 15 de gener de 2017 a les 18:38\nAra un maldecap . Sap greu pels turistes , múscul financer de la ciutat , però estan envoltats de mala gent i més d'un delinqüent.\nMolt bla bla bla\nPer Anònim el 15 de gener de 2017 a les 17:55\nPerò Barcelona sense el turisme no aixecaria cap. Una cosa es regular i controlar i una altra és aquesta fobia malaltissa que té la Colau contra el turisme, que ens aporta ingressos, per convertir Barcelona en una Oviedo. No ens enganyem a Barcelona, el que fa que es mogui l'economia i el comerç són els estrangers que hi porten calers ( i no precisament els refugiats que tant li agraden a la podemitas): hotels, restaurants, bars i tot els sector que hi van associats, que hi ha desde serveis jurídics i ingenieries a serveis de bugaderia d'estovalles i llençols. Ja sabem perquè la van promocionar tant a La Sexta a aquesta trepa, molta parauleria però ens arruina la ciutat. Espero que en siguem ben conscients per fotre-la fora tant aviat com puguem.\nDoncs, per a mi les Rambles mai n'han estat alienes\nPer Anònim el 15 de gener de 2017 a les 17:38\nDe bailaoras, toreros i panderetas sempre l'he vista plena. I les flors i els ocellets engabiats sempre m'han fet pena. El Liceu sempre l'he percebut classista, no tant els altre dos o tres teatres, Els bars i restaurants d'una cuina de tapeo. De botigues de roba dues o tres. Les terrasses d'insufient cabuda i l'absencia de bancs per seure una estrategia col·laboradora de l'Ajuntament del bé comú. De dones o transvestits que ofereixen companyia sexual de lloguer, varia segons quines hores del dia o de la moral "ciutadana" del moment, De carteristes i trilers ....\nPERDUA D'ESPAI PUBLIC????\nPer Anònim el 15 de gener de 2017 a les 16:32\nL'espai public és el mateix! L'unic que ha canviat és el tipus de persones que l'utilitzen. Afineu més, si us plau, amb això del públic i privat !!!\nLa ciutat és canviant\nPer Anònim el 15 de gener de 2017 a les 16:28\nLes Rambles son irreconexibles, .... però el barri "xino" també!\nSuposo que si un dia cau una bomba nuclear a bcn..\nPer Anònim el 15 de gener de 2017 a les 13:52\nTambé sera culpa dels turistes..\nEls xiringuitos de souvenirs són una atrocitat\nPer Anònim el 15 de gener de 2017 a les 13:43\nDes de que alguns il-luminats varen decidir treure les antigues ocelleries i substituir-les per aquestes parades de souvenirs i geladeries, a la part alta de la Rambla fa fàstic anar-hi. A això cal sumar-hi la progressiva desaparició de les floristeries, tendes emblemàtiques, i la degradació de la massificació turística i visual. Fa anys que la Rambla viu un imparable procés de degradació i el que semblava una cosa merament provisional s'ha anat enquistant amb el temps.


Pal-Arinsal vendrà el forfet de temporada amb tarifa 'Fira d’Andorra la Vella' - Diari de la neu\nPal-Arinsal vendrà el forfet de temporada amb tarifa 'Fira d’Andorra la Vella'\nSerà un esdeveniment via virtual els dies 30, 31 d’octubre i 1 de novembre\nAndorraAgències 22.10.202015.30 h\nPal-Arinsal vendrà el forfet de temporada amb tarifa 'Fira d’Andorra la Vella' Autor/a: Pal-Arinsal\nEl proper 30, 31 d’octubre i 1 de novembre, Vallnord-Pal-Arinsal posarà a disposició dels clients la seva Fira Virtual, un esdeveniment de tres dies amb els mateixos avantatges que hi ha hagut durant anys per a la Fira d’Andorra la Vella. Aquest esdeveniment serà la millor oportunitat per aconseguir els diferents forfets de temporada de l’estació de la Massana, on a més de gaudir d’una tarifa avantatjosa, també podran gaudir de regals i participar en diferents sortejos.\nTot i l’excepcionalitat de l’any sense quasi esdeveniments, Vallnord – Pal Arinsal no vol perdre l’oportunitat de participar en la tradicional Fira. D’aquesta manera, l’estació ha decidit organitzar una Fira Virtual pròpia on posaran a la venda tots els forfets de temporada de l’estació amb els millors avantatges en tarifes i acompanyats de regals i sortejos.\nAquesta acció estarà disponible el 30, 31 d’octubre i 1 de novembre a través del web vallnordpalarinsal.com. L’estació posarà a la venda els forfet de temporada Ski&Bike, vàlid durant 10 mesos l’any, el forfet Ski&Nature, el nou producte de Vallnord – Pal Arinsal per a la pràctica d’esquí de muntanya, raquetes de neu i senderisme i finalment, el forfet Valls del Nord vàlid per als dominis esquiables de les Valls del Nord durant l’hivern. A més de l’oferta dels passis de temporada, com ja és tradicional, els clients podran reservar el pàrquing VIP i les seves classes a Snowplus o a l’escola d’esquí. Els clients que realitzin la compra durant aquests dies dels forfets de temporada Ski&Bike i Ski&Nature, podran beneficiar-se d’una tarifa més econòmica i a la vegada, podran endur-se com a obsequi un forfet de dia per a l’hivern o l’estiu i una mascareta personalitzada de Vallnord – Pal Arinsal. Finalment, també es realitzarà un sorteig, entre tots els compradors.\nPel que fa als avantatges del forfet de temporada, el usuaris del forfet de Ski&Bike o Ski&Nature, podran gaudir d’un 10% de descompte a marxandatge, restauració, activitats, entre altres. Així mateix, per aquells que disposin de l’opció Ski&Bike, podran gaudir d’una invitació per accedir a les pistes d’esquí de fons de Naturlandia, acompanyat d’un viatge en Tobotronc, de l’entrada a l’Airtrekk amb tirolina, la visita al Parc d’animals i l’accés al circuit de raquetes i trineus. Aquest son només alguns dels avantatges dels forfets de Vallnord – Pal Arinsal. Tots els destalls es podran trobar al web oficial de l’estació.\nLa compra d’aquest forfet amb promoció només serà vàlida via online i podrà recollir-se, juntament amb els regals, a Gala Perfumeries de l’Avinguda Meritxell, 78 (a la plaça de la rotonda) fins al 22 de novembre. L’horari de recollida serà de dijous a divendres de 16h a 20h, dissabte de 12h a 20h i diumenge de 12h a 19h.\nEntre tots els compradors de qualsevol dels productes de Vallnord – Pal Arinsal durant aquesta promoció, podran participar en el sorteig de 2 sopars d’alta muntanya per 2 persones al Pla de la Cot, 2 sopars per dos persones al Coll de la Botella, així com altres productes dels principals patrocinadors i col·laboradors de l’estació com Anyós Park, Morabanc Bàsquet i Gala Perfumeries.\nCom ja és tradició, l’estació de la Massana fa una forta aposta en l’organització d’accions que suposin un avantatge per al client. En aquesta línia, fins al 29 d’octubre, l’estació està duen a terme l’October Best, que per a qualsevol reserva d’estada amb hotel per a més de 3 dies, l’estació convida al primer dia d’esquí amb un passi de franc.\nTots els detalls de la Fira Virtual:\nCompra dels productes a la Fira Virtual del 30/10 al 1/11:\nAcció October Best:\n19.10.2020. Acord entre Vallnord-Pal-Arinsal i Naturlàndia per intercanviar forfets de dia\n15.10.2020. Les estacions andorranes volen ser un referent europeu davant la Covid-19\n23.09.2020. Les estacions andorranes preveuen obrir al 100% a l’hivern


Nous algorismes de machine learning prometen distingir ‘causa’ de ‘efecte’ a partir de dades\nDistingir entre causa i efecte és una tasca que ha ocupat científics i filòsofs durant mil·lennis i que té moltes implicacions socials, econòmiques i mediambientals. No és un problema resolt, en absolut. L'ésser humà ha aprés les relacions causa-efecte mitjançant l'experimentació, la intervenció i l'observació del món que ens envolta. Resulta obvi que “si plou, la gent obri el paraigua”. No és sol una correlació o associació entre esdeveniments, és una mica més: és una relació causal.\nHi ha camps, com ocorre en les Ciències de la Terra i el Clima, on no es pot intervindre en el sistema per a establir conclusions causals, ja siga per qüestions pràctiques, ètiques o per ambdues: per exemple, no es planteja contaminar més el Planeta per a conéixer el grau en què les emissions de CO2 causen un augment de la temperatura.\nHom pot, no obstant això, deduir aqueixes relacions causals emprant-ne únicament observacions o mesures? La resposta és afirmativa i així ho publica la revista Nature Communications en un article signat per 21 científics de 6 països –Alemanya, Holanda, Espanya, Dinamarca, Suïssa i els EUA–, la participació espanyola dels quals procedeix de la Universitat de València. Els físics Gustau Camps Valls i Jordi Muñoz Marí són professors del Departament d’Enginyeria Electrònica i investigadors de l’Image Processing Laboratory (http://isp.uv.es), en el Parc Científic de la institució acadèmica.\n“Hui dia comptem amb mètodes matemàtics per a inferir relacions causals a partir de dades i observacions que prometen revolucionar la ciència i impactar en un bon nombre d'aplicacions socials, econòmiques, i mediambientals”, comenta el catedràtic Gustau Camps Valls, titular una beca ERC Consolidator Grant. “Les aplicacions són innombrables: comprovar hipòtesis científiques, comprovar la validesa dels models, optimitzar tractaments en clínica mèdica, efectes d'adaptació d'espècies en ecologia; identificar variables que dominen els canvis en el sistema econòmic, les variables que causen la crisi climàtica, etc”, comenta Camps.\nL'article, encapçalat per Jakob Runge de l'Agència Espacial Alemanya (DLR), revisa les famílies de mètodes existents i de tècniques d'inferència causal noves potencialment aplicables a la resolució de problemes científics; planteja els seus avantatges i inconvenients, enumera els problemes a resoldre en el futur, exposa exemples pràctics d'aplicació i, a més, presenta una plataforma web on els científics poden validar els seus resultats causals. Sota el nom de CauseMe (http://causeme.uv.es), “la plataforma compta amb exemples de conjunts de dades i desafiaments que contribuiran a avançar en el camp de la inferència causal en el futur”, assenyala Jordi Muñoz. “La idea és establir quins són els mètodes més adequats per a cada tipologia de problema i formalitzar un protocol de validació útil en la pràctica i adaptat a l'usuari, que pot ser un científic, una empresa, una ONG o fins i tot un banc”, afig.\nLa iniciativa va nàixer fa dos anys dins el marc d'una reunió d'experts en modelatge computacional, intel·ligència artificial, matemàtiques de la complexitat, ecologia, física, geociencia i ciències del clima, orientada a revisitar el problema de la inferència causal a partir de dades, i a millorar la visibilitat d'aquestes tècniques en climatologia, ecologia, geociències i observació de la Terra. Però inferir relacions causals entre variables només a partir de dades i sense cap assumpció prèvia pot revolucionar a més altres camps, com ara l'estadística. “Deixem que les dades parlen i diguen si les hipòtesis de les quals partim són les que s'observen en la realitat. Els mètodes causals que existeixen en l'actualitat són capaços d'identificar, sota alguns supòsits, si una variable és causa o és efecte, i tot això a partir de mesures, d'observacions. És un camp excitant i ja comptem amb algorismes operacionals per a això”, conclou Gustau Camps-Valls.


Vint-i-vuit municipis de l'illa han aprovat mocions de suport a Ràdio i Televisió de Mallorca. A molts pobles, aquesta moció s'ha aprovat gràcies a l'abstenció del PP i a tres municipis els regidors del PP hi han votat a favor.[+]\nEL PEN català presenta la nova Declaració Universal dels Drets lingüístics\nEl PEN català, la secció catalana de l'organització internacional que defensa la llibertat d'expressió i els escriptors perseguits políticament, ha presentat la nova Declaració Universal dels Drets Lingüístics. Aquest dilluns es van celebrar els 15 anys d'ençà de l'aprovació a Barcelona de la Declaració original, signada per 41 centres PEN, 66 ONG i 41 experts mundials en drets lingüístics. [+]\nUn regidor del PSM d'Inca torna l'acta per no estar en català\nAndreu Caballero, regidor del PSM dins la coalició Compromís amb Inca (PSM-EN i Iniciativa-Verds), ha retornat la credencial que li va fer arribar la Junta Electoral per tal que la retornés complimentada, després d'haver aconseguit sortir electe a les eleccions municipals del darrer 22-M. Caballero però ha retornat l'acta de regidor a la Junta perquè no estava escrita en llengua catalana, segons ha confirmat al seu blog. [+]\nL'OCB avisa que actuarà si s'apliquen normatives restrictives amb el català\nL'Obra Cultural Balear (OCB) ha demanat al futur govern balear del PP que actuï "amb responsabilitat i seny" de cara a aprovar noves normatives lingüístiques i a modificar les que ja hi ha vigents. Els principals responsables de l'entitat, entre els que hi ha el seu president, Jaume Mateu, així ho han exigit en el marc de la presentació dels actes que commemoren els 25 anys de l'aprovació de la Llei de Normalització Lingüística, que va comptar amb el suport unànime del Parlament illenc. Mateu ha recordat al PP, que governarà les Illes així com la majoria de consells insultars i algunes poblacions importants com Palma, que si s'aproven normatives que restringeixin el català "actuarem en conseqüència". La vicepresidenta de l'OCB, Marisa Cerdó, considera que és ara quan "mirant enrere veiem la necessitat d'aquesta llei" (en referència a la Llei de Normalització Lingüística), i ha recordat que "no és una llei dels catalanistes, sinó que va ser aprovada per consens".[+]\nSomescola.cat, integrada per entitats cíviques i educatives de Catalunya, i l'entitat Espai País Valencià convoquen una concentració el proper dijous 9 de juny, a les 19 h, a la plaça del Rei de Barcelona, sota el lema "Sí a l'ensenyament en català". L'acte se suma així a les concentracions convocades el mateix dia per Escola Valenciana, entitats, sindicats i associacions a Castelló (19h), València (19h) i Alacant (18h) contra el nou decret del govern valencià que canvia el model educatiu eliminant les línies en valencià i imposant una única línia trilingüe. [+]\nEl PP castellanitzarà el nom dels equipaments d'Elx per treure'n 'la càrrega ideològica'\nEl futur govern del PP que governarà Elx en base als resultats obtinguts el darrer 22-M ha previst les seves primeres actuacions en l'àmbit lingüístic. Segons ha indicat el diari espanyol ABC i cita l'Ara, una de les àrees afectades serà la de Cultura, on fins ara n'era regidora Àngels Candela, de Compromís. El nou govern del PP considera que Candela havia impregnat la regidoria "d'un cert nacionalisme catalanista" i per corregir-ho el nou futur executiu municipal popular considera que la millor opció és castellanitzar els noms dels equipaments culturals de la ciutat. El Gran Teatre de la localitat passarà a dir-se ara Gran Teatro; [+]\nMobilitzacions per l'ensenyament en valencià\nEscola Valenciana convoca a la comunitat educativa, partits polítics i entitats cíviques a una trobada el proper dijous per tancar un calendari de mobilitzacions. Dissabte Escola convida a assistir de forma massiva a les Trobades d'Escoles en Valencià d'Ibi i Relleu i proposa tres grans concentracions a València, Alacant i Castelló el proper 9 de juny, coincidint amb la sessió de constitució de les Corts. Vicent Moreno: “Un nou model educatiu requereix d'un gran consens, com el que es va generar amb la Llei d'Ús i Ensenyament fa 27 anys, que no va tenir cap vot en contra a les Corts Valencianes”. [+]\nFont de Mora diu que els que s'oposen al nou model educatiu valencià són 'catalanistes'\nEl conseller d'Educació de la Generalitat valenciana, Alejandro Font de Mora, rebutja que el nou model educatiu que impulsa el seu govern -suprimint les línies en valencià i instaurant una única línia educativa trilingüe- suposi la futura mort del valencià. Ho ha dit en una entrevista a Canal 9 [vegeu-ne el vídeo], on ha titllat titllat d'absurd i ha criticat que la comunitat educativa, oposició i sindicats valencians s'oposin a un nou model educatiu "on el castellà i el valencià estaran en equilibri" perquè a les parts on hi ha més línies en castellà "el valencià guanyarà presència a tot el sistema educatiu, arreu excepte a les comarques que la LUEV exclou per castellanoparlants" i a les parts on hi ha més línies en valencià "aquest retrocedirà fins a un 50%".[+]\nL'alcalde de Relleu impedeix llegir el manifest a les Trobades d'Escoles en Valencià\nLA GENERALITAT PROMOURÀ EL CATALÀ ENTRE ELS IMANS PER INTEGRAR-LOS\nMÉS DE 83.000 ALUMNES PARTICIPEN ALS PREMIS DE LITERATURA EN VALENCIÀ SAMBORI\nPresenten la ILP 'Televisió Sense Fronteres' al Senat espanyol\nLa Guàrdia Urbana multa un diputat d'ERC per dur el CAT a la matrícula\nEscola Valenciana: 'És un atac al plurilingüísme i a l'ensenyament de qualitat'


Cap Vermell - Portalet / Democràcia o populisme?\nPortalet / Democràcia o populisme?\nDemocràcia o populisme?\nEn el plenari del passat 5 de maig, el PP expressà en veu alta la pregunta que tots ens feim: quin destí li espera al casalot abans ocupat per l’Ajuntament? El plenari, per unanimitat, decidí consultar els veïns.\nEl que aquí ens importa és discutir si els veïns seran consultats en qualitat de ciutadans o d’electors, saber si la seva decisió serà vinculant o no.\nEn un altra pas de rosca cap a la banalització de la democràcia, entesa com la governació a través de les enquestes, s'està posant de moda que els polítics defugin de les seves responsabilitats, demanat el parer a la gent sobre les més diverses qüestions, com si de la suma aritmètica d’opinions en resultàs l’interès general. Estam a la democràcia dels electors, cèl·lules aïllades d’una no-societat que s’expressa com a satisfacció egoista d’interessos.\nEl destí de l’edifici de la plaça del Sitjar dependrà de la informació que siguem capaços d’arreplegar. Del caràcter que se li vulgui donar al barri, residencial o comercial, dels seus usos permesos, per a vianants o no. De les necessitats d’espai per part de les distintes regidories i de la idoneïtat de la ubicació. De calcular les futures carències i usos d’edificis públics, dels costos de rehabilitació, etc.\nI aquesta és la feina dels regidors, els quals han de fer públiques les informacions tècniques sobre les distintes maneres d’intervenir urbanísticament en la zona, sobre les necessitats d’espai de les seves àrees de govern, sobre els costos de les distintes alternatives. I és la feina dels partits polítics, cadascun des de la seva singular sensibilitat, fer propostes d’intervenció i, finalment, si es vol aprofundir en la participació amb una ciutadania informada, acceptar que aquesta tingui l’última paraula, fruit d’un debat públic en el qual, per decantació, emergeixi l’interès comú.\nQuedam a l’espera...


Cuba i l'orígen del seu nom | Absolut Viatges\nÉs l'illa més gran de les Antilles i un dels millors destinacions turístiques de l'Carib. Un lloc únic i especial per tantes raons i amb una història llarga i interessant. però, ¿D'on ve el nom de Cuba? Quin és l'origen del seu nom? Aquesta és la qüestió que tractarem de resoldre en aquest post.\nLa veritat és que l'origen etimològic de la paraula Cuba no està gens clar i segueix sent encara avui objecte de controvèrsia entre els estudiosos. Existeixen diverses hipòtesis, unes més acceptades que unes altres, i algunes d'elles realment curioses.\nPrimer de tot, cal aclarir un punt important: quan Cristóbal Colón va arribar a l'illa per primera vegada (el 28 d'octubre de 1492), en cap moment va pensar que estava posant el peu en un nou continent. De fet, segons els seus càlculs equivocats, aquella nova terra només podia ser Cipango (com es coneixia llavors al Japó), amb la qual cosa no es va plantejar la possibilitat de batejar l'illa de cap manera.\nCristóbal Colón va arribar a l'illa el 28 d'octubre de 1492, sentint per primera vegada la paraula «Cuba» en boca dels indígenes\nAnys després, els espanyols van decidir anomenar aquest descobriment amb el nom de illa Joana, En honor a el jove príncep Joan, únic fill home dels Reis Catòlics. No obstant això aquest nom no es va popularitzar. Sens dubte, en això inflyó el fet de la mort prematura l'any 1497 de qui estava cridat a ser successor de la corona, a l'edat de 19 anys.\nPosteriorment, mitjançant la real cèdula de el 28 de febrer de 1515, es va intentar que el nom oficial de Cuba fos el de illa Fernandina, En honor al rei, però el topònim no va quallar. De fet, les actes oficials de la segona meitat de segle XVI ja només es refereixen a aquest territori amb el nom de Cuba.\n2 Hipòtesi curioses sobre l'origen de la paraula Cuba\n2.1 La teoria portuguesa\n2.2 La teoria àrab\nAvui dia l'explicació més acceptada a la pregunta «d'on ve el nom de Cuba» és la de l' origen indígena.\nA molts cubans els encanta la idea que el nom del seu país procedeixi d'un antic vocable indígena: kuba, Usat potser en una hora lluny parlada pels taínos. Aquesta paraula significaria «Terra» o «jardí». Segons aquesta teoria, hauria estat el mateix Colom el que hauria sentit per primera vegada aquesta denominació.\nÉs més, és possible que aquesta mateixa paraula fos usada per altres pobles aborígens d'altres illes del Carib, els idiomes procedien d'una mateixa arrel, la família lingüística arauca.\nD'on ve el nom de Cuba? Segons alguns experts, podria fer referència a muntanyes i elevacions\nDins de la mateixa hipòtesi indígena, hi ha una altra variant que apunta que el significat d'aquest nom podria tenir relació amb els llocs on predominen elevacions i muntanyes. Això sembla quedar demostrat amb algunso topònims propis de Cuba, Haití i la República Dominicana.\nel Pare Bartolomé de les Cases, Que va participar en la conquesta i evangelització de l'illa entre 1512 i 1515, assenyala en les seves obres l'ús de les paraules «cuba» i «cibao» com a sinònims de pedres grans i muntanyes. D'altra banda, des de llavors i fins avui s'aplica el nom indígena de Cubanacán a les regions muntanyoses de centre de país i d'Orient.\nEl de el nom de Cuba seria doncs un d'aquests casos en què el paisatge dóna nom a país. Per desgràcia, el nostre descoocimiento actual sobre les llengües taínas i antillanes ens impedeix afirmar això amb més rotunditat.\nHipòtesi curioses sobre l'origen de la paraula Cuba\nTot i que hi ha un cert consens entre els historiadors i lingüistes sobre on ve el nom de Cuba, hi ha altres hipòtesis curioses que val la pena esmentar:\nLa teoria portuguesa\nExisteix també una hipòtesi portuguesa per explicar d'on ve el nom de Cuba, tot i que actualment amb prou feines és presa en consideració. Segons aquesta teoria, la paraula «Cuba» prové d'una localitat de sud de Portugal que porta aquest nom.\nEstàtua de Colom a la localitat portuguesa de Cuba\nLa «Cuba» de Portugal es troba a la regió de Baixo Alentejo, Prop de la ciutat de Beja. Es tracta d'un dels llocs que reclama sre el lloc de naixement de Colom (de fet hi ha una estàtua de l'descobridor al poble). La idea que sustenta aquesta teoria és que seria ell qui hauria batejat a l'illa caribenya així en record de la seva terra natal.\nTot i que és una hipòtesi curiosa, no té rigor històric.\nLa teoria àrab\nEncara més desgavellada que l'anterior, encara que també compta amb alguns partidaris. Segons ella, el topònim «Cuba» seria una variació de la paraula àrab Koba. Aquesta es feia servir per designar a les mesquites que estan rematades per una cúpula.\nLa teoria àrab es consolida en el lloc de desembarcament de Cristòfor Colom, la badia de Bariay, Actualment a la província d'Holguín. Allà haurien estat les formes aplatades de les muntanyes properes a l'litoral les que haurien recordat a l'navegant a el de les Kobas àrabs.\nRuta completa cap a l'article: Absolut Viatges » Cuba i l'orígen del seu nom


El comerç local torna a la normalitat amb descomptes i noves promocions – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nEl comerç local torna a…\nGran part del comerç local de Bétera va tornar a la normalitat a principis de setmana, després del periode vacacional del mes d’agost. Alguns d’ells han fet la seua particular ‘Vuelta al Cole’ amb descomptes i promocions especials per a totes les veïnes i veïns de Bétera. Aquest és el cas de ‘Nou Estil Peluqueria & estetica‘, establiment que durant aquest mes ha preparat ofertes per a jubilats, mares, pares, xiquetes, xiquets i en determinats tractaments, entre d’altres.\nD’altra banda, 2d’arquitectura també et convida a preparar el teu habitatge i/o local per a la temporada tardorenca amb:\nInspeccions en edificis (IEE) per a poder mantindre’ls en perfecte estat de seguretat i benestar.\nSi eres emprenedor i muntaràs un negoci necessites un projecte d’activitat o comunicació ambiental.\n10% descompte en general i 20% descompte a membres de l’Associació de Comerciants de Bétera.\nLa salut també juga un paper important en aquesta nova temporada.\nAixí, Clinica Podologia Betera ha tornat al seu horari perquè comences la teua “vuelta al cole” amb bon peu:\nExploracions de peus.\nRevisions de plantilles.\nA les nostres òptiques associades com Òptica Bulevar, Òptica Furió o Òptica Les Alfàbegues, tabé fiquen especial èmfasi amb la Salut Visual Infantil i les revisions periòdiques.\nLes propostes d’activitats extraescolars i d’oci per a totes les edats, centrades en la Salut i el benestar també les trobem a diversos centres terapèutics com és el cas d’ Espai de Relaxació Toñi Benavent: yoga aèri, defensa personal….\nAltres comerços també fan ofertes concretes més enfocades al curs escolar 2019/2020:\nD’aquesta manera,a La Tenda de Ricart, t’ofereixen gran descomptes fins el pròxim 15 de setembre, en tot tipus de material escolar. A més a més, es pot fer reserves de llibres i s’acepta el Xec escolar.\nEn la moda i estètica els nostres associats també han tornat amb novetats per a la nova temporada.\nAquestes són sols algunes de les propostes. Al llarg d’aquestes setmanes anirem informant-vos de més.


BarcelonaEl judici contra l'exprofessor dels Maristes Joaquim Benítez per abusos sexuals a menors va quedar ahir vist per a sentència. El relat que va fer el fiscal en les seves conclusions finals va ser esfereïdor. Va explicar com l'acusat, valent-se de la seva posició de professor, de la seva edat i de la seva corpulència, va forçar diversos alumnes a mantenir-hi relacions sexuals. Però una vegada Benítez ha acceptat la seva culpabilitat i ha demanat perdó, la part més important de l'informe del fiscal va ser la referida a la responsabilitat de l'orde religiós. Segons ell, si els Maristes haguessin actuat el 1986 –quan, segons va declarar Benítez, els pares d'una víctima van informar del que estava passant– "no s'haurien produït" més abusos sexuals.


Pedro Sánchez fracassa en el segon intent per aconseguir la presidència del Govern - Teleponent\nInici Política Pedro Sánchez fracassa en el segon intent per aconseguir la presidència del...\nPedro Sánchez fracassa en el segon intent per aconseguir la presidència del Govern\nEl socialista obté 124 vots a favor, 67 abstencions i 155 en contra\nEl president espanyol en funcions, Pedro Sánchez, surt del Congrés després de no haver assolit prou vots tampoc en la segona volta de la investiduraç\nPedro Sánchez perd la segona votació per a la seva investidura, tal i com estava previst des de minuts abans d’iniciar-se la sessió.\nLa negociació entre el PSOE i Podem ha fracassat i els de Pablo Iglesias no han donat suport al socialista. Unides Podem –que inclou els diputats d’En Comú Podem- han optat per abstenir-se i no donar suport a la investidura, malgrat les ofertes i contraofertes que han intercanviat, i la seguretat que un vot a favor comportaria un govern d’esquerres donada la predisposició d’ERC i Bildu a facilitar la investidura sense haver-la negociat.\nAixí les coses, Pedro Sánchez marxa de la sessió amb només 124 vots del PSOE i el PRC a favor, 67 abstencions –entre les que hi ha els d’Unides Podem, ERC i Bildu-, i 155 escons en contra que han agrupar a PP, Cs, Vox, JxCat, Coalició Canària i Navarra Suma.\nEl candidat del PSOE no se n’ha sortit en aquesta primera investidura. Ni la primera ni la segona votació ha atorgat majoria suficient al socialista per poder revalidar el càrrec de president del govern d’Espanya. La segona votació s’ha saldat amb 124 vots a favor provinents del PSOE i els regionalistes càntabres; 155 ‘no’ de les files de PP, Cs, Vox, JxCat, CC i Navarra Suma; i les 67 abstencions de la mà d’Unides Podem, ERC, Bildu, el PNB i Compromís.\nDes del punt de vista més català, els independentistes aquí han votat per separat. JxCat s’ha mantingut en el seu vot contrari a la investidura en considerar que el PSOE no ha tingut en compte el conflicte sobiranista, no ha fet cap oferta per a Catalunya i es continua rebutjant el dret a l’autodeterminació. ERC, en canvi, ha canviat el ‘no’ de la primera votació per l’abstenció. Els republicans, junt a Bildu, han volgut fer aquest gest per intentar facilitar un govern d’esquerres i evitar una nova convocatòria electoral que pogués portar una coalició de dretes, apel·lant així a la “responsabilitat” de PSOE i Podem.\nArticle anteriorEl Parlament insta el Govern a presentar en un mes les ajudes pels afectats de l’incendi de la Ribera d’Ebre\nArticle següentEl jutjat d’instrucció de Gandesa obrirà judici oral contra els dos acusats per l’incendi d’Horta


Notícies - El Grup de Famílies Monoparentals aprofita el Dia Internacional de la Dona per donar-se a conèixer\nEl Grup de Famílies Monoparentals aprofita el Dia Internacional de la Dona per donar-se a conèixer\nEl col·lectiu presenta a la Casa de Cultura una mostra del taller d'escriptura creativa\nel 8/mar/05 Roser Puy Societat PDF\nCoincidint amb el Dia Internacional de les Dones, el Grup de Famílies Monoparentals de Sant Cugat ha presentat una mostra dels treballs fets en el taller d'escriptura creativa que organitzen des de fa 3 anys. A través d'aquesta i altres iniciatives, aquest col·lectiu vol donar-se a conèixer i reivindicar també la seva situació.\nEl Taller d'Escriptura organitzat pel Grup de Famílies Monoparentals de Sant Cugat va néixer com una activitat de tres mesos i porta ja tres anys de creativitat i companyerisme. Així ho ha explicat la seva coordinadora, Rita Argilaga.\nBàsicament es tracta d'aprendre a escriure, de descobrir que no és tan difícil, de passar-ho bé i de veure que un es capaç de fer moltes més coses de les que es pensa.\nCoincidint amb el Dia de la Dona i aprofitant que enguany se celebra l'Any Internacional del Llibre el grup de famílies monoparentals ha volgut mostrar els seus treballs a la Casa de Cultura de Sant Cugat. Les autores han fet la lectura d'algunes de les seves creacions. Argilaga ha explicat que les sis dones que participen al taller es reuneixen per escriure i llegir juntes.\nEl taller està dividit en tres fasses. Cada dia s'escriu un trosset d'un relat que es fa durant tot el curs; es fa una lectura i correcció dels textos en grup; i es fan exercicis per aprendre a escriure.\nAmb aquest acte de lectura dels seus textos, les famílies monoparentals pretenen reivindicar-se i donar-se a conèixer a la societat.


1Fundació del regne\nLa irrupció dels longobards posà fi a l'efímera reconquesta romana de Justinià I i per primera vegada des de l'època romana trenca la unitat política de la península italiana que es va trobar dividida entre longobards i romans d'Orient.\nEls nou vinguts es repartiren entre la Langobardia Maior (que dona el nom a l'actual regió de Llombardia) i la Langobardia Minor (els ducats de Spoleto i Benevento), mentre el territori sota control romà eren anomenats «Romània» (d'on prové el nom de l'actual regió de Romagna) i tenien com eix l'Exarcat de Ravenna.\nEl 572, després de la capitulació de Pavia i la seva conversió en capital del regne, and the main residence for the Lombard rulers. Alboino va caure víctima d'una conspiració organitzada a Verona per la seva esposa Rosmunda. L'aristocràcia longobarda no va avalar el regicidi.\nEl darrer rei llombard va ser Desideri d'Ístria, duc de Toscana que aconseguí prendre Ravenna definitivament, finalitzant d'aquesta manera a la presència de l'Imperi Romà d'orient a l'Itàlia central. Desideri va decidir reobrir les lluites contra el papat, que estava donant suport als ducs de Spoleto i Benevent contra ell i entra a Roma l'any 772.\nMinistero per i Beni e le attività culturali, Italia Langobardorum. Centri di potere e di culto (568-774 dC), candidatura alla Lista dei patrimoni dell'umanità UNESCO, «La storia del Longobardi in Italia».[Enllaç no actiu]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Regne_Longobard&oldid=29826045»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 abr 2022 a les 21:30.


Fragments interiors.: La XI Fira del Joc i l’Esport al carrer el dissabte 6 de juny de 17 a 21 hores.\nLa XI Fira del Joc i l’Esport al carrer el dissabte 6 de juny de 17 a 21 hores.\nEl proper dissabte 6 de juny la Rambla del Ferrocarril tornarà a acollir l’11ena edició de la Fira del Joc i de l’Esport al Carrer de la nostra ciutat, que en aquesta ocasió any s’iniciarà i acabarà una hora més tard, de 17 hores a 21 h, amb l’objectiu de facilitar l’assistència de totes les famílies que la visiten.\nLa Fira, que compta amb la col·laboració d’una vintena d’associacions i entitats locals i d’altres entitats d’àmbit supramunicipal i nacional que també organitzen activitats diverses, és una jornada lúdica i recreativa que vol promoure les activitats de joc i el valor de la convivència, recuperant les tradicions del lleure i de l’intercanviï lúdic entre persones de diferents edats, cultures i capacitats.\nEn aquesta edició de 2009, la fira oferirà fins a 40 espais diferents amb més de 130 activitats diverses, quasi el doble que l’any passat, entre les quals hi haurà jocs tradicionals, multiculturals, cooperatius, gegants, de taula, d’aigua, de gran format, de córrer, de seure, etc.; instal·lacions lúdiques com el Laberint o Quina canya!; espais esportius de mini tennis, tennis de taula, bàsquet, circuit de bicicletes, circuit de karts ecològics, esgrima, bitlles, escacs o voleibol; tallers de circ, de disfresses, de titelles, de construcció de joguines, de pintar, de maquillatge, de xapes, de memòria, etc.; i espais lúdics per a nens i nenes de 0 a 6 anys amb racons per als més petits de 2 anys, racons de casa, circuit d’arrossegadors, juguem amb el pare i la mare, entre molts d’altres.\nPublicat per Carme García Lores a 20:28 Retalls Ajuntament, Cultura popular, Esport, Rubí: vida de ciutat\nLa XI Fira del Joc i l’Esport al carrer el dissabt...


Saps el que has de fer en cas d’accident de trànsit? - Goncal Formació - Racc\nSom conductors habituals i al llarg de la nostra experiència viària es possible que mai hagin necessitat assistir a un accident de trànsit. Però malgrat no haver-nos trobat, sabeu el què s’ha de fer?\nPresenciar un accident de trànsit pot ser un trasbals, però davant d’aquesta circumstància s’ha de saber quina és la millor manera d’actuar per facilitar als serveis d’emergència (ambulància, bombers, policia, etc.) la seva tasca.\nEl primer que s’ha de fer és mantenir la CALMA i el següent és seguir el PAS (acrònim de tres pautes a seguir):\nAlerta trucant al telèfon d’emergències 112.\nSocorre la persona que ha patit l’accident.\nI què s’ha de fer en cada pas:\n1)Protegeix la zona.\nEl primer pas és l’autoprotecció aparcant tan bé puguis el teu vehicle, posar-te l’armilla reflectant abans de sortir del cotxe. Encén las llums d’emergència o posició i posa els triangles de presenyalització.\n2)Alerta als serveis d’emergències.\nTruca al servei 112. Fer-s’ho amb calma, des d’un indret segur. Facilita informació el més precisa possible (ubicació, dades dels ferits, estat de salut, etc.) També el nombre implicats de vehicles. Si tens la possibilitat d’indicar les coordenades del lloc de l’accident, millor (hi ha una aplicació mòbil gratuïta “My112”). Després de facilitar tota la informació, fes cas a les indicacions del servei d’emergències i si la situació empitjora abans d’arribar els serveis, torna a trucar.\n3)Socorre les persones ferides.\nSobre tot, tingues en compte el què no s’ha de fer: moure els ferits, ni de posició ni de lloc. Si és un motorista, no treure el casc. No s’ha de donar ni beguda, menjar o medicaments. El que s’ha de fer és tranquil·litzar als ferits, estant al prop d’ells i si es té coneixements, realitzar els primers auxilis. Una vegada arribat els serveis d’emergència, no marxa fins que ho indiquin.\nEsperem que aquestes indicacions sigui útils. Cal tenir-les en compte. Poden salvar vides.\nCornellà de Llobregat, 8 de gener de 2020


Avís legal - Govil, gestió integral d'obres\nEn compliment del deure d’informació previst en l’article 10 de la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic, a continuació es reflecteixen les següents dades:\nL’empresa titular d’aquesta pàgina web és Gestió d’Obres Vilalta, SL, en endavant GOVIL, amb domicili al Carrer Moli de Vent, 18, Verdú (Lleida), CP 25340, amb nombre de C.I.F.: B25637935. Correu electrònic de contacte info@govil.es\nLa informació continguda en www.govil.es constitueix un servei d’informació dels diversos continguts que ofereix GOVIL, i on s’ofereix accés a informació de diversa naturalesa.\nL’accés a la pàgina web www.govil.es exigeix l’acceptació de les condicions d’ús que a cada moment es trobin vigents en aquesta web.\nEl codi font, els dissenys gràfics, les imatges, les fotografies, les animacions, el programari, els textos, així com la informació i els continguts que es recullen en www.govil.es estan protegits per la legislació espanyola sobre els drets de propietat intel·lectual i industrial a favor de GOVIL, i no es permet la reproducció total o parcial d’aquesta web, ni el seu tractament informàtic, comunicació, distribució, difusió, modificació, transformació o decompilació, sense el permís previ i per escrit del seu titular, GOVIL de conformitat amb el disposat en els articles 8 i 32 paràgraf segon de la Llei de Propietat Intel·lectual.\nL’usuari, única i exclusivament podrà utilitzar el material que aparegui en aquesta web per al seu ús personal i privat, quedant prohibit la seva utilització amb finalitats comercials o per incórrer en activitats il·lícites. Tots els drets derivats de la propietat intel·lectual estan expressament reservats per GOVIL.\nGOVIL vetllarà pel compliment de les anteriors condicions i per a la deguda utilització dels continguts presentats al seu portal, exercitant totes les accions civils i penals que li corresponguin en el cas d’infracció o incompliment d’aquests drets per part de l’usuari.\nL’accés a la pàgina web o el seu ús no implica una recollida de dades personals de l’usuari per part de GOVIL. No obstant això, es comunica que, en el cas que GOVIL sol·liciti dades personals, s’informarà degudament a l’usuari conforme a l’establert en la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal.\nLes Dades Personals que es recullen en els formularis o documents anàlegs de sol·licitud d’informació de GOVIL seran objecte de tractament mixt i s’incorporaran en els corresponents fitxers, dels quals la titularitat correspon a GOVIL.\nLa recollida i tractament mixt de les Dades de Caràcter Personal té com a finalitat el manteniment de la relació contractual o de serveis que si escau s’estableixi amb GOVIL, així com la gestió, administració, informació, prestació i millora dels serveis que l’usuari decideixi accedir.\nGOVIL ha pres les mesures d’índole tècnica i organitzativa necessàries per garantir la seguretat de les dades i evitar la seva alteració, pèrdua, tractament o accés no autoritzat, tenint en compte l’estat de la tecnologia, la naturalesa de les dades emmagatzemades i els riscos al fet que es troben exposats, ja provinguin de l’acció humana o del mitjà físic o natural. S’adoptaran les mesures d’índole tècnica i organitzatives que pretenguin assolir els objectius bàsics en matèria de seguretat, com són: la confidencialitat, entesa com la limitació d’accés a la informació per persones no autoritzades; la integritat, entesa com el manteniment de la informació fiable i amb qualitat, i la disponibilitat, entesa com la garantia d’accés al Sistema d’Informació per la sol·licitud d’un usuari autoritzat.\nÚnicament per als casos que s’accedeixi a la web www.govil.es mitjançant un enllaç o bàner procedent d’un afiliat de GOVIL s’utilitzaran cookies. Les cookies són petits arxius que el nostre ordinador transmet al seu, però que no ens proporcionen informació ni sobre el seu nom, ni sobre qualsevol altra dada de caràcter personal seu, constant únicament a l’efecte de funcionament, seguretat i estadístiques. Les cookies que utilitzem no poden llegir dades del seu ordinador ni llegir les cookies que existissin en el seu ordinador d’altres pàgines web. Si vol pot configurar el seu navegador perquè li avisi en pantalla que va a rebre una cookie. Si l’usuari decideix que el seu ordinador no rebi aquestes cookies, això no impedirà que es pugui accedir a la informació de la pàgina www.govil.es\nGOVIL no es responsabilitza dels possibles danys o perjudicis que puguin succeir com a conseqüència de l’ús dels continguts de la web, sent d’exclusiva responsabilitat de l’usuari que accedeixi als mateixos.\nEn el mateix sentit, GOVIL no es responsabilitza dels possibles perjudicis que es puguin derivar de l’ús d’una versió no actualitzada o defectuosa del navegador, d’interrupcions en la connexió que es produeixin durant la transmissió de dades, virus informàtics, avaries o desconnexions en el funcionament del sistema telemàtic, de bloquejos causats per deficiències o sobrecàrregues de les línies telefòniques, així com de danys provocats per terceres persones mitjançant intromissions no autoritzades.\nLa web de GOVIL conté enllaços a altres pàgines web que poden resultar d’interès per als usuaris. GOVIL no assumeix cap responsabilitat sobre aquests enllaços, no podent-se garantir el compliment de Polítiques de Privadesa adequades, motiu pel qual l’usuari accedeix al contingut de les referides pàgines web en les condicions d’ús que es fixin en les mateixes i sota la seva exclusiva responsabilitat.\nGOVIL no es fa responsable de l’incompliment de qualsevol norma aplicable en què pugui incórrer l’usuari en el seu accés a la web www.govil.es i/o en l’ús de les informacions contingudes en ella.\nGOVIL es reserva el dret a interrompre o denegar discrecionalment, en qualsevol moment i sense necessitat de previ avís, l’accés de qualsevol usuari als continguts d’accés restringit, quan concorrin alguna dels circumstàncies descrites.\nTots els enllaços o links, hipertextual, profund, framing o qualsevol altre tipus de connexió virtual a través de xarxes de telecomunicació des de qualsevol lloc web a la nostra pàgina web, haurà de ser sol·licitat i autoritzat prèviament i per escrit per GOVIL, i en defecte d’això els enllaços que s’estableixin a aquesta web, hauran de fer-se a la seva pàgina d’inici.\nGOVIL procura revisar periòdicament el contingut dels seus enllaços. No obstant això, és impossible conèixer en tot moment el contingut concret dels enllaços proposats. Derivat d’això, sol·licitem la col·laboració de qualsevol usuari que accedeixi als referits continguts en el supòsit que els seus continguts poguessin ser contraris a la legalitat vigent, moral o ordre públic, posant-ho en coneixement a través del següent correu electrònic info@govil.es\nEn definitiva, l’usuari és l’únic responsable de l’ús que realitzi dels serveis, continguts, enllaços (links) i hipertexts inclosos en la web www.govil.es\nPer mitjà de la nostra Política de Privadesa informem als usuaris de la forma més clara i precisa possible de les degudes condicions d’ús d’aquest lloc web. L’accés al mateix implica l’acceptació plena i sense reserves a totes i cadascuna de les disposicions incloses en ella, per la qual cosa en cas de no acceptar les condicions aquí establertes, no haurà d’usar o/o accedir a aquest lloc. Per això és essencial que l’usuari conegui la informació que es recull en aquest lloc web i com s’utilitza.\nGOVIL, informa als usuaris de la seva pàgina web www.govil.es, en funció de l’establert en l’article 5 de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de caràcter personal, del contingut i directrius de la seva política de protecció de dades personals amb la finalitat de que, una vegada llegida i acceptada, decideixin de forma expressa, inequívoca, lliure i voluntària, facilitar a GOVIL les dades personals que són sol·licitades a través de la pàgina web per rebre informació o per a la contractació de les diverses prestacions de serveis/productes que s’ofereixen dins el seu àmbit d’actuació i altres serveis relacionats. Les dades personals que siguin facilitades pels usuaris seran incloses en fitxers degudament inscrits en el Registre General de Protecció de Dades i dels quals és titular Gestió d’Obres Vilalta, SL amb CIF B25637935, amb domicili social al Carrer Moli de Vent, 18, Verdú (Lleida) , CP 25340, amb la finalitat de potenciar i gestionar la relació de col·laboració o contractual que si escau s’estableixi així com per rebre informació publicitària periòdica sobre tots els seus serveis.\nA través d’aquest lloc web no es recollirà cap dada personal sense el consentiment de l’usuari, ni es cedirà a terceres persones. Tampoc s’emmagatzemarà en el servei d’allotjament del mateix cap dada de caràcter personal.\nTret que així es faci constar, serà necessari complimentar totes les dades requerides en els formularis de forma autèntica, certa, concisa i actualitzada. En cas contrari, l’usuari serà l’únic responsable de la informació falsa o inexacta, reservant-se GOVIL el dret a no acceptar el registre del mateix, o a denegar el servei o producte la contractació del qual es sol·liciti, sense perjudici de les altres accions que procedeixin en Dret.\nEls usuaris podran exercir els seus drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició, enviant un escrit a GOVIL, al Carrer Moli de Vent, 18, Verdú (Lleida) , CP 25340, en el qual haurà d’acreditar-se la seva identitat i contenir el seu nom, cognoms i fotocòpia del DNI de l’usuari o del seu representant legal, així com document acreditatiu de la representació si escau, fonaments de la seva sol·licitud i documents que l’acreditin, domicili a l’efecte de notificacions i data i signatura del sol·licitant. En cas que no es compleixin les condicions anteriors s’atorgarà un termini perquè siguin esmenats els defectes de forma. No s’exigirà cap contraprestació per l’exercici dels drets. No es permetrà l’exercici del dret d’accés únicament quan la petició no reuneixi les condicions prèviament descrites i no s’acrediti cap interès legítim a aquest efecte. No seran ateses les peticions de cancel·lació de dades identificatives dels usuaris mentre aquests prossegueixin la seva relació amb GOVIL, si bé podran oposar-se al tractament de les seves dades respecte a la recepció d’informació publicitària relacionada amb els serveis propis de l’empresa.\nGOVIL informa igualment que, d’acord amb l’establert en la legislació vigent, ha adoptat les mesures d’índole tècnica i organitzativa necessàries per garantir la seguretat de les dades i evitar la seva alteració, pèrdua, tractament o accés no autoritzat, tenint en compte l’estat de la tecnologia, la naturalesa de les dades emmagatzemades i els riscos al fet que es troben exposats, ja provinguin de l’acció humana o del mitjà físic o natural, tractant de garantir la confidencialitat de les dades, entesa com la limitació d’accés a la informació per persones no autoritzades; la integritat, entesa com el manteniment de la informació fiable i amb qualitat, i la disponibilitat, entesa com la garantia d’accés al sistema d’informació per la sol·licitud d’un usuari autoritzat.\nEn funció de l’establert en la Llei 34/2002 d’11 de juliol de Serveis de la Informació i del Comerç Electrònic, modificada per la Llei 32/2003 de 3 de novembre, General de Telecomunicacions, s’adverteix que l’acceptació de la present Política de Privadesa suposa el consentiment exprés per a la recepció d’informació publicitària dels serveis i/o productes oferts per GOVIL, així com altres comunicacions de diferent naturalesa que no siguin incompatibles. En cas de no desitjar tals enviaments haurà de d’adreçar-se per escrit a GOVIL, Carrer Moli de Vent, 18, Verdú (Lleida), CP 25340, o per correu electrònic a l’adreça info@govil.es. Aquesta adreça electrònica està protegida contra spam bots. Necessitarindicar en l’assumpte del mateix l’expressió “BAIXA” o “DONAR DE BAIXA”.\nAquest lloc web pot incloure enllaços o hiper-víncles a altres llocs web que poden ser d’interès per als usuaris. Aquesta Política de Privadesa només és aplicable al lloc web de GOVIL i no es garanteix en els accessos a través d’enllaços amb aquest lloc, ni als enllaços des d’aquest lloc amb altres llocs web.\nSi l’usuari té algun dubte, pregunta o suggeriment sobre les directrius exposades en aquesta Política de Privadesa, pot posar-se en contacte amb GOVIL per mitjà del formulari destinat a aquest efecte o mitjançant correu electrònic info@govil.es. Aquesta adreça electrònica està protegida contra spam bots.\nGOVIL es reserva la facultat en tot moment, sense necessitat de previ avís, d’efectuar modificacions i actualitzacions de la informació continguda en la seva web o en la seva configuració i presentació. Així mateix es reserva el dret a suspendre temporalment, i sense que sigui necessari previ avís, l’accessibilitat a la web per raons d’eventual necessitat i per efectuar operacions de manteniment, reparació o millora.\nGOVIL es reserva el dret a incloure o retirar total o parcialment de la web, qualsevol informació a la seva exclusiva discreció.\nPer a totes aquelles qüestions que es puguin suscitar amb motiu d’interpretació, execució o eventual incompliment de les presents condicions d’utilització, els usuaris, amb renúncia al seu propi fur, i amb independència del lloc on se susciti qualsevol controvèrsia, es sotmetrà expressament a la competència i jurisdicció dels jutjats i tribunals de la ciutat Lleida.


La digitalització accelerarà el PIB el 3,6%, segons l'MWC - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa digitalització accelerarà el PIB el 3,6%, segons l'MWC\nUn estudi situa Espanya per sota de la mitjana europea en talent digital\nEl President Puigdemont amb unes ulleres de realitat virtual a l´MWC arxiu/acn\nLa digitalització podria accelerar l'economia espanyola i aportar fins a 48.500 milions de dòlars al seu PIB, la qual cosa equivaldria al 3,6% més per al 2021, segons un estudi de MWCapital (Mobile World Capital) i la consultora Accenture Strategy.\nAquesta és una de les conclusions de l'informe Oportunitat de l'Economia Digital a Espanya: Com la digitalització pot accelerar l'economia catalana, que analitza l'estat de la transformació digital a Espanya i les seves oportunitats de millora.\nPresentat ahir en el marc de la 31a Trobada de l'Economia Digital i de les Telecomunicacions, celebrada a Santander, l'informe es basa en els resultats d'un índex que mesura les oportunitats del talent, les tecnologies i els acceleradors digitals, segons un comunicat de l'MWC.\nEl talent digital mesura el grau de digitalització de l'ocupació i les habilitats i el coneixement necessaris per portar a terme els treballs específics, mentre que les tecnologies fan referència als actius de producció disponibles per afrontar els processos de transformació digital. De la seva banda, els acceleradors digitals són factors com l'ambient, la cultura, el marc regulador o la demanda.\nL'estudi assenyala que les economies dels Estats Units i del Regne Unit són les líders digitals, mentre que Espanya se situa per sota de la mitjana a Europa.\nLa falta de talent digital és una de les principals raons que expliquen el retard d'Espanya en les habilitats digitals i, de fet, l'informe destaca que l'oferta d'ara no satisfà la demanda actual. Els autors de l'estudi recomanen que s'elabori una estratègia digital «ambiciosa» a gran escala i proposen polítiques fiscals d'incentius, la reducció de les barreres actuals a l'accés a la tecnologia, l'adequació dels centres educatius en infraestructures i el foment dels centres d'innovació.


Com mirem als homes? - CENT PER CENT\nCom mirem als homes?\nFoto: Lucas Ottone, Model: Alex Fuster\nNingú té raó, o deixa de tenir-la, però darrerament percep tant odi, ràbia, frustració, pèrdua,llunyania, violència… Per part de les dones, que, sentint-mos trepitjades i vulnerables, hem volgut defensar-nos des de un masculí perdut. Sortint així del nostre cos, de la nostra pell, ignorant la fragilitat, per tornar-nos pols que vola al vent, i no té arrel.\nI és que és tan curiós veure, com tots nosaltres encara reaccionam mecànicament, amb la mateixa moneda pel que ens han fet… Ara els de pell fosca també odien els blancs, i les dones als homes, i es crea una constant separació, constants víctimes i agressors.\nNo podem tornar al nostre poder així, jo no puc tornar al meu poder, si seguesc perseguint, si seguesc reaccionant impulsivament. I mira que tots parlem de lluita, de resistència, de no abaixar el cap. Però no entenem que la lluita és contra nosaltres mateixos.\nJo preferesc aturar-me, ni que sigui per un instant. Respirar, ensumar les flors, malgrat que en el meu cor alguna cosa segueixi fent mal. No és el camí entrar al joc, malgrat que, a vegades, pugui semblar més fàcil que sortir, i tranquil·lament passejar… Perquè amb el passeig ens descobrim així com som, vulnerables a la vida, sensibles a flor de pell, a la brisa… I tenim por a sentir-nos així, tan dissolts en tot, perquè ens guareix la ferida a què fa tant que ens aferrem.\nDeixa respirar la ferida, com deien les padrines. No et posis tireta tot d’una. Renta-la, en canvi, i deixa que respiri. Deixa’t respirar l’ànima, fes més pauses quan parles. Assaboreix el silenci. Fés de les normes un marc mòbil, que s’adapti a la llum que entra per la finestra.\nDeixa de confondre, pensant que el blanc és blanc, independentment del negre, perquè tots estam infinitament mesclats. Tots tenim part de la responsabilitat, de les coses que passen i deixen de passar, i això, és el que fa preciosa la vida.\nLa vida no ens ha posat aquí perquè ens donem la culpa entre nosaltres. No ens ha posat aquí perquè assenyalem amb el dit. Malgrat les nostres diferències, podem unir-nos en abraçada, homes, dones, nins, padrines i padrins.\nMassa confusions ja hi ha hagut fins ara. Quan es diu que vivim en un món masculí, i pensam en masculí com a ferida, perpetuant-la així, dient que els homes han de renegar de ser qui són, desaparèixer, tornar-se com dones per guarir-se… Així no estem escoltant. I sí, en moltes coses som iguals, però negar les nostres diferències és el que, de fet, ens fa estar més perdudes.\nNo acceptar la fragilitat d’una dona, embarassada d’un fill, o d’un projecte, és voler-la fer dura, impedint la seva relaxació. Igual que negar la convicció i impuls, en general, dels homes, és voler-los desproveir de la seva natura.\nHi ha pensaments que volen, i que busquen dintre l’ètica, la moral o la filosofia, una resposta. Pensant que ara, amb 50 anys, arreglarem tota la dinàmica de gènere de la història. Jo, que som humilment, molt jove, i que encara pens que em queda molt per aprendre, també crec que\nla humanitat en si és també jove, infinitament juvenil, pel qual té pressa, i corre, i vol saber totes les veritats frenèticament, sense viure-les, com qui ha d’esprémer un suc.\nI és que tots estam ferits, i fugim. I tant el femení com masculí, que conformen la nostra vida, poden ser energies que ens destrueixen, o en canvi meravelloses, tot depèn de com es visqui. Ja que, el masculí pot ser tirànic, sec, absent o massa impulsiu, però també pot sostenir, protegir, proveir i crear l’espai necessari perquè la vida s’expressi. Mentre que el femení pot ser insegur, inestable, necessitat i poruc, però també amorós, vulnerable, nutritiu i creador.\nI tu, com vius aquestes qualitats dintre teu? On et trobes, dins el paradigma?\nprevious post: Ja té padrina, Dàmaris Gelabert?\nnext post: “Volem crear sensacions, explicar una història en 45 minuts de concert”


per Gerard Recasens / ACN 03/04/2021 15:05h\nEl jutjat d'instrucció 3 de Girona ha incoat jurat popular a l'exalcalde de Sant Jordi Desvalls, al Gironès, investigat per un delicte continuat de negociacions prohibides. Ho ha fet a petició del fiscal, que considera que hi ha indicis que apunten que Jordi Corominas «va abusar de la seva condició com a alcalde» i dels anys «com a regidor» per facturar 47.979,54 euros a l'Ajuntament a través de la benzinera que té al poble. Segons el fiscal Enrique Barata, hi ha 116 factures per combustible, olis i altres productes i remarca que hi havia un «conflicte d'interessos» que impedia que els vehicles municipals es proveïssin a la benzinera de l'alcalde: «En un radi de 10 quilòmetres hi havia 5 gasolineres capaces de prestar els mateixos serveis».\nEl jutjat ha obert la via del tribunal popular a l'exalcalde de Sant Jordi Desvalls. Fins ara, la investigació se seguia per delictes de negociacions prohibides a funcionaris públics i prevaricació. Com que finalment no hi ha indicis que Jordi Corominas hagi prevaricat, el fiscal Enrique Barata va sol·licitar continuar el procediment per la Llei del Jurat perquè el de negociacions prohibides és un dels delictes que es preveu que acabin jutjant els tribunals populars. El fiscal també ha demanat que es torni a citar a declarar com a investigat l'exalcalde. Segons recull l'escrit, Corominas va ser regidor de l'Ajuntament de Sant Jordi Desvalls des de l'octubre del 1992, i a partir del 2011 i fins al 2015, alcalde. A més, era soci i administrador únic de la societat Enco Sant Jordi S.L, que gestionava la benzinera del poble.\nLa fiscalia sosté que, mentre va ser alcalde, la gasolinera va facturar a l'ajuntament un total de disset factures per un import total de 3.251,74 euros en concepte de combustible, olis i additius i altres productes com guants o cintes aïllants. «Aquestes factures van ser autoritzades i aprovades per l'investigat, aprofitant-se i abusant de la seva condició d'alcalde i president de la Junta de Govern Local», apunta l'acusació pública que afegeix que Corominas va obtenir així «un benefici patrimonial evident». A més, el fiscal també remarca que mentre va ser regidor (1992-2011), els vehicles municipals també es van proveir a la seva gasolinera. Durant aquest període, consten a la investigació 99 factures per un valor de 44.727,80 euros. En total, doncs, 116 factures per 47.979,54 euros al llarg de més de tretze anys.\n«Es va aprofitar del càrrec»\n«Totes les factures emeses per l'estació de servei de l'investigat i abonades per l'Ajuntament van ser aprovades per les Juntes de Govern Local de les quals formava part l'investigat», recull Barata que remarca que aquesta situació generava un «conflicte personal d'interessos» del qual n'havia de ser conscient l'exalcalde perquè tenia la «doble condició pública i privada»: «Es va aprofitar del seu càrrec públic, amb ànim de lucre, sense fer cap objecció».\nEl fiscal també posa el focus en el fet que, un cop Jordi Corominas va entrar al consistori, l'Ajuntament hauria d'haver-se anat a proveir a una altra benzinera per evitar aquest conflicte d'interessos. «En un radi de 10 quilòmetres hi havia fins a 5 gasolineres capaces de prestar els mateixos serveis que la de l'investigat», conclou l'acusació pública. La fiscalia considera que els fets són constitutius d'un delicte continuat de negociacions prohibides a funcionaris públics. El Codi Penal recull que comet aquest delicte aquella autoritat o funcionari públic que «havent d'intervenir per raó del seu càrrec en qualsevol classe de contracte, afer, operació o activitat, s'aprofiti d'aquesta circumstància per forçar o facilitar qualsevol forma de participació, directa o per persona interposada, en aquests negocis o actuacions». Aquest delicte preveu condemnes d'entre 6 mesos i 2 anys de presó, multa de 12 a 24 mesos i inhabilitació per a càrrec públic d'entre 2 i 7 anys.


Actualitzada 04/02/2019 a les 18:23\nAposten per una normativa "clara i coherent" que superi l’actual "confusió"\n© Patinets elèctrics.\nSet de cada deu espanyols creuen que els patinets suposen un perill per a la seguretat viària, segons un estudi de la Fundación Línea Directa, que augura un increment de l’accidentalitat amb aquests vehicles, fins el punt que aquest any es triplicarà el nombre de morts si no es prenen mesures.\nEl director de la Fundació, Francisco Valencia, ha presentat aquest dilluns en roda de premsa aquest informe, que xifra en 5 les morts l’any passat en sinistres en els quals es van veure implicats Vehicles de Mobilitat Personal (VMP), mentre que el 2019 es podrien assolir els 17 morts.\nUna enquesta a 2.541 persones realitzada a finals de desembre per la Fundació conclou que el 70 per cent dels espanyols reclama una llei "clara i comuna" a tot el país sobre els VMP, sobre els quals el 96,5 % dels enquestats diu no saber "res o gairebé res".\nEls espanyols perceben aquests vehicles com un perill per a la seguretat viària i, de fet, l’any passat es van registrar 273 accidents, segons les dades de la Fiscalia de Seguretat Viària.\nEl 90% dels sinistres entre un patinet i un altre usuari de la via va ser causat pel primer. Les víctimes van ser majoritàriament joves, amb una mitjana d’edat de 29 anys; un terç dels sinistres es va produir a la calçada i un 28 % a la vorera, en tant que un 57 % va ser per atropellament d’un altre vehicle. "Si no es fa res, la sinistralitat pot ser molt pitjor", ha indicat Valencia, qui ha confiat en equivocar-se i que aquest any no acabi amb els pitjors auguris. No obstant això, l’augment de l’exposició, és a dir, més usuaris i més patinets circulant, incrementarà el risc d’accidents a les ciutats, on les empreses de lloguer d’aquests vehicles volen instal·lar-se (només a Madrid hi ha 20 esperant per operar).\nValencia ha recordat el reial decret que ha elaborat la Direcció General de Trànsit (DGT), que preveu limitar a 25 km/h la velocitat màxima dels VMP i relega els ajuntaments regular algunes de les principals demandes dels ciutadans. Entre elles, segons reflecteix l’enquesta, la que aquests vehicles circulin fora de la vorera (el 96 % ho demana), que els seus usuaris portin casc (el 79 % és partidari), que posseeixin algun tipus de carnet (el 84 %) i que tinguin assegurança (88 %). De tota manera, si en les ametlles centrals de les grans ciutats es restringeix el trànsit, el 67 % dels enquestats reconeix que l’ús de patinets afavoriria la mobilitat i assegura que els utilitzaria. Però per al 90 per cent dels espanyols, les ciutats encara no estan preparades per a aquest nou usuari de les seues vies.\nFrancisco Valencia ha apostat per una normativa "clara i coherent" que superi l’actual "confusió"; per la posada en marxa de campanyes de formació, especialment dirigides als joves; i per una reflexió sobre les zones per on han de circular aquests vehicles (carril-bici, cicle-carrers...). I tot això, ha conclòs, s’ha d’abordar amb la major rapidesa.\nLa DGT estudia que patinets elèctrics hagin de tenir assegurança\nLlum per a bicis i patinets elèctrics a Lleida\nHospitalitzada pel primer accident greu d'un patinet elèctric a Lleida


Dos dies de fresca però calorada en perspectiva\nSetmana amb molts dies de sol\nAvui els núvols també s'aniran trencant amb el pas de les hores i només cauran xàfecs puntuals al nord a la tarda\nMIQUEL BERNIS Barcelona Actualitzada el 08/08/2011 08:42\nNúvols espessos un dia més a moltes comarques, fins i tot boires en algun cas. Com ha anat passant el cap de setmana, el sol anirà sortint, però en algunes comarques de Barcelona i de Girona ben bé fins al migdia no se'l començarà a veure. A ponent i al sud, en canvi, els núvols s'esqueixaran més ràpidament. Avui farà menys calor i de fet el principi de setmana recordarà els dies més frescos de juliol, amb temperatures de menys de 25 graus al migdia en alguns indrets i poca sensació de calor en general. Bufarà tramuntana al nord i mestral al sud amb ratxes moderades.\nDemà la situació serà força similar, amb menys núvols baixos al matí però amb temperatures encara més baixes a primera hora. Aquest dimarts hi haurà més hores de sol però encara alguns intervals de núvols que molestaran sobretot a les comarques de Barcelona i a les Illes, especialment durant el matí.\nLa setmana serà bona en general, els núvols baixos cada cop aniran a menys i a partir de dimecres el sol lluirà arreu amb temperatures a l'alça. De fet els mapes del temps apunten a una calorada intensa de cara al cap de setmana, amb temperatures de més de 30 graus en general i de més de 35 a l'interior. L'estiu està tocat però ni de bon tros s'ha acabat encara.


Samarretes SNEAKERS màniga curta COTÓ 100% ▶ Samarretes originals • Belladona.cat\nSamarreta sneakers de màniga curta amb dibuix de sabates amb espampat de lleopard a color i brillants. Samarretes dona estampades. Les samarretes més originals i amb estil per aquesta temporada. Les millors imatges de sneakers per combinar amb els teus millors looks. Si t'agrada portar un look casual i t'encanten els dibuixos de sabatilles a Belladona disposem de les samarretes blanques de màniga curta amb sabates de colors. Ara ja pots comprar samarreta sneakers amb un sol click a la teva botiga de moda online Belladona de Figueres.\nsamarretes d'estiu alpargates estiu botes dona sandalies de moda sandalies originals samarreta tirants samarretes de tirans per dona samarretes de dona samarretes barates