El Capital - Prefaci a la Primera Edició\nEl Capital. Primera Part | Epíleg de la segona edició\nPrefaci a la primera edició\nAquest treball, del qual el primer volum lliur a mans del públic, constitueix la continuació dels meus escrits publicats el 1859 com a «Crítica de l'economia política». La llarga pausa entre l'inici i la continuació es deu a una malaltia de molts anys, que va interrompre la meua feina una vegada i una altra.\nEl contingut d'aquests escrits anteriors es resum en el primer capítol d'aquest volum. No tan sols és això la continuació i l'acabament d'allò. La presentació s'ha millorat. En la mesura que ho han permès les circumstàncies, s'hi han desenvolupat punts abans tan sols suggerits, mentre que en altres se suggereix ço que s'hi havia desenvolupat abans. Les parts corresponents a la història del valor i a la teoria dels diners s'hi ometen del tot, naturalment. No obstant, el lector dels escrits anteriors trobarà a les notes del primer capítol noves fonts de la història d'aquella teoria.\nQue tot inici és feixuc és vàlid per qualsevol ciència. La comprensió del primer capítol, i de fet de la part que conté l'anàlisi de la mercaderia, resultarà doncs el més difícil. Pel que fa a l'anàlisi de la substància del valor i a l'augment del valor, he popularitzat (1) en la mesura del possible la forma del valor i he donat una explicació definida de la forma monetària, i és ara menys carregada i més simple. L'esperit humà l'ha cercat debades durant més de 2.000 anys, mentre que d'altra banda en l'anàlisi de moltes formes més carregades i complicades hi ha reeixit si més no de forma aproximada. Per què? Perquè és més fàcil d'estudiar el cos sencer que no la cèl·lula corporal. A més, per l'anàlisi de les formes econòmiques no servien ni el microscopi ni els reactius químics. La força d'abstració els ha de substituir a tots dos. Per a la societat burgesa, però, el caràcter de mercaderies dels productes del treball o el caràcter de valors de les mercaderies són la forma cel·lular de l'economia. Els incults basen la llur anàlisi en nicieses nues que els aclaparen. Es tracta per tant de nicieses, però tan sols en la mesura que es tracta d'anatomia micrològica.\nAmb l'excepció de la secció de la forma del valor hom no serà capaç d'acusar per tant aquest llibre de foscor. M'adreç, és clar, als lectors que volen aprendre, i per tant, pensar quelcom nou.\nEl físic observa els processos naturals tant quan li apareixen boirosos a la ment sota la forma més concisa i influències perturbadores, com, quan li és possible, fa experiments sota condicions que asseguren el caràcter pur del procés. Ço que he d'investigar en aquest treball és el sistema de producció capitalista i les condicions de producció i de comerç que li són apropiades. La llur localització clàssica ha sigut fins ara Anglaterra. Aquesta és la raó per la qual serveix en el meu desenvolupament teòric com a principal exemple. Amb tot, si el vici alemany del fariseïsme continua a carregar contra les condicions de la indústria i de l'agricultura angleses amb l'objectiu optimista de calmar els ànims per dir que a Alemanya les coses no van tan malament encara, aleshores he d'exclamar: De te fabula narratur! <de tu parla la fàbula!>\nAixò no té a veure amb el grau més gran o més petit del desenvolupament dels antagonismes socials, que sorgeixen de les lleis de la natura de la producció capitalista. Al voltant d'aquestes lleis s'imbrinquen tendències diverses. Els països industrialment més desenvolupats únicament mostren als menys desenvolupats la imatge del llur propi futur.\nPerò passam-hi. Allà on la producció capitalista no s'hi ha desenvolupat completament entre nosaltres, és a dir en fàbriques reals, les condicions són encara pitjors que les d'Anglaterra, perquè la contrapartida de les lleis fabrils hu manca. En totes les altres esferes no tan sols el desenvolupament de la producció capitalista, sinó també la manca d'aquest desenvolupament, ens tormenten igualment per tota la resta de l'Europa Occidental continental. A banda de les noves situacions de calamitat, hi resta tota una sèrie de situacions residuals, que sorgeixen de la foresta de l'antigor i que influeixen en els actuals sistemes de producció amb la seua rèmora de condicions socials i polítiques adverses. Patim no tan sols pels vius, sinó també pels morts. Le mort saisit le vif! <els morts vigilen els vius!>\nAmb comparació amb les angleses, les estatístiques socials d'Alemanya i de la resta de l'Europa Occidental continental són miserables. Amb tot cal aprofundir-hi força per fer-se una idea del cap de Medusa que hi amaguen. Les nostres pròpies condicions ens atemoririen si els nostres governs i parlaments, com els anglesos, nomenassen comissions periòdiques de recerca de les condicions econòmiques, i si aquestes comissions fossen equipades amb el mateix poder absolut, com a Anglaterra, per la recerca de la veritat, si aconseguissen de trobar experts similars als imparcials i implacables supervisors de fàbriques d'Anglaterra, si tinguessen els seus corresponents metges a la «Public Health» (sanitat pública), els seus comissaris de vigilància contra l'explotació de dones i criatures, de les condicions d'allotjament i d'alimentació. Perseu necessitava un cap boirós per acaçar monstres. Nosaltres hi ficam el cap boirós entre l'ull i l'orella, per tal de conèixer l'existència dels monstres sempre negats.\nCal que hom no s'hi equivoque. Així com la guerra de la independència americana del segle XVIII fou el toc de crida per les classes intermèdies europees, la guerra civil americana del XIX ho serà per la classe obrera europea. A Anglaterra el procés de circulació és sota amenaça. En un cert moment àlgid pot repercutir en el continent. Ho farà amb formes més brutals o més humanes, d'acord amb el grau de desenvolupament de la classe obrera. Si deixam de banda motius més elevats, és en el seu interès l'eliminació de tots els obstacles controlables per llei que limiten el desenvolupament de la classe obrera, i especialment el sistema que la supedita a les actuals classes dominants. He dedicat un lloc especial entre d'altres coses, a la història, contingut i resultats de la legislació fabril anglesa en aquest aspecte. Una nació ha d'aprendre i ho pot fer de les altres. Fins i tot quan una societat arriba a copsar la llei natural del seu moviment—i aquest és l'objectiu darrer d'aquest treball, revelar les lleis del moviment econòmic de la societat moderna—les seues fases de desenvolupament natural no es poden ni saltar ni abolir. Però es poden escurçar i moderar.\nPer tal d'evitar possibles malentesos, un mot. No dibuix les formes del capitalista i del propietari sota una llum rosada. Però certament les condicions i interessos de classe afecten únicament les persones, en la mesura que són la personificació de les categories econòmiques, els portadors. Res més lluny del meu punt de vista, que entén el desenvolupament de la formació econòmica de la societat com un procés natural i històric, que fer responsables els individus de les relacions envers les quals n'és socialment creat, per molt que puga depassar-les subjectivament.\nEn l'esfera de l'economia política la lliure recerca científica no es troba tan sols els mateixos enemics que en totes les altres esferes. La natura particular del material que tractam, convoca en el camp de batalla les més violentes, mesquines i malignes passions del cor humà, les fúries de l'interès privat. L'Alta Església anglesa, per exemple, serà molt més disposada a perdonar un atac contra 38 dels seus 39 articles de fe que contra 1/39 dels seus ingressos monetaris. A dia d'avui l'ateïsme és fet una culpa levis, en relació amb la crítica de les relacions de propietat vigents. Amb tot hi ha un avenç inconfusible. Em referesc, per exemple, al Llibre Blau publicat en les darreres setmanes: «Correspondence with Her Majesty's Missions Abroad, regarding Industrial Questions and Trades Unions». Els representants a l'exterior de la corona anglesa hi declaren amb un munt de mots que a Alemanya, a França, en breu a tots els estats cultes del continent europeu, hi ha una transformació de les relacions existents del capital i del treball tan evident i inevitable com a Anglaterra. Al mateix temps, des de l'altra banda de l'Oceà Atlàntic el senyor Wade, vicepresident dels Estats Units de Nord-amèrica declara en meetings públics: després del bandejament de l'esclavatge apareix en l'ordre del dia una transformació de les relacions del capital i de la propietat de la terra! Són els signes dels temps que no es poden amagar sota mantells de porpra o cassaques negres. No suposen que demà s'esdevindrà un miracle. Mostren que, dins les pròpies classes dirigents, es fa evident que la societat actual no és cap cristall sòlid, sinó un organisme capaç de transformació i que es troba en procés de canvi.\nEl segon volum d'aquest escrit tractarà del procés de circulació del capital (Llibre II) i de les formes del procés del seu desenvolupament (Llibre III), i el tercer i darrer (Llibre IV) de la història de la teoria.\nEvery opinion based on scientific criticism I welcome. As to prejudices of so-called public opinion, to which I have never made concessions, now as aforetime the maxim of the great Florentine is mine: </html\nTota opinió basada en la crítica científica és benvinguda. Quant als prejudici de l'anomenada opinió pública, a la qual mai no he fet cap concessió, ara com sempre la màxima del gran florentí la faig meua:\nLondres, 25 de juliol del 1867\n(1) Això és del tot necessàri, ja que fins i tot la part de l'obra F. Lassalles Schrift contra Schulze-Delitzsch, on declara que ofereix «la quintessència espiritual» als meus desenvolupaments sobre aquests temes, conté importants malentesos. En passant. Quan F. Lassalle pren gairebé literalment dels meus escrits, i sense reconèixer-ho, totes les afirmacions teòriques general de les seues obres econòmiques, com ara el caràcter històric del capital, la relació entre les condicions de producció i el sistema de producció, etc., etc., fins i tot la terminologia que he creada, potser tot plegat es deu a les necessitats de propaganda. Ací, és clar, no em referesc a la seua detallada elaboració i aplicació d'aquestes proposicions, amb les quals no hi tinc res a veure. <=


La Mancomunitat d’Aigües demana a l’ACA subministrar-se de l’Albagés\nA fi d’evitar nitrats i algues que provoquen mal sabor\nEl pantà d’Utxesa, on hi ha ara la captació.\nLa Mancomunitat d’Aigües de les Garrigues ha elaborat una memòria que entregarà a l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) que contempla el trasllat de la presa de l’aigua d’Utxesa, d’on se subministra ara, al pantà de l’Albagés, embassament dins del sistema de regs del Segarra-Garrigues finalitzat aquesta primavera i que començarà a omplir-se l’any vinent. L’objectiu és comptar amb un subministrament d’aigua de boca de més qualitat i evitar problemes de nitrats i algues. Precisament, a l’estiu va ser necessari injectar carbó actiu en el subministrament arran de les queixes dels usuaris que van denunciar mal sabor, sobretot en els municipis a l’inici de les conduccions de proveïment. Segons el president de l’organisme, Jaume Setó, al juny es va injectar carboni a causa de la proliferació d’algues per la sequera i la calor. A més de ser un problema de salubritat, també dóna una mala imatge.\nLa mancomunitat proveeix vint-i-quatre pobles de les Garrigues (l’Albagés, l’Albi, Bellaguarda, Bovera, Cervià, el Cogul, l’Espluga Calba, la Floresta, Fulleda, la Granadella, Granyena, Juncosa, els Omellons, la Pobla de Cérvoles, el Soleràs, Tarrés, els Torms, el Vilosell i Vinaixa) i del Segrià (Alcanó, Aspa, Llardecans, Sarroca de Lleida i Torrebesses).\nL’organisme ja va haver d’intervenir aquest estiu davant de les queixes dels veïns dels pobles del pla\nTambé s’espera la incorporació del municipi de Senan, l’únic de Tarragona, a la Conca de Barberà, que espera adjudicar les obres de construcció del ramal que el connectarà amb la xarxa de canonades de Lleida.\nCarboni actiu per assegurar la potabilitat en diverses campanyes\nLa possibilitat de proveir-se de l’Albagés és una llarga reivindicació de la Mancomunitat ja que el pantà d’Utxesa ha generat problemes en el subministrament d’aigua, abans que els generats per les algues, arran dels alts nivells de nitrats que s’acumulen procedents d’alguns punts del Segre. Això ha obligat a injectar carboni actiu als filtres durant diverses campanyes per garantir-ne la potabilitat. Setó va indicar que ja hi ha hagut reunions amb tècnics de l’ACA.


Notícies - Una alumna del Santa Isabel, la mare i l'àvia, entre les víctimes de l'accident aeri\nInicia sessió o Registra't | dissabte, 21 de juliol 04:17\nUna alumna del Santa Isabel, la mare i l'àvia, entre les víctimes de l'accident aeri\nDos treballadors de Delphi, entre les víctimes a l'avió accidentat als Alps (24/mar/15)\nel 24/mar/15 Sílvia González Societat PDF\nUna alumna de sisè de primària de l'escola concertada Santa Isabel, la seva mare i la seva àvia han mort en l'accident aeri d'aquest dimarts als Alps francesos. Fonts de l'AMPA de l'escola han confirmat a Cugat.cat la pèrdua i afirmen que la família havia agafat el vol per fer un desplaçament familiar.\nL'estudiant i la mare eren veïnes de Sant Cugat. Treballadors del centre han explicat que l'escola viu en un clima de consternació després de conèixer la notícia a primera hora de la tarda d'aquest dimarts. La direcció de l'escola emetrà en les properes hores un comunicat.\nDes de l'AMPA, que ha lamentat la tragèdia, s'ha afirmat que la família es desplaçava per motius personals. El condol també ha arribat de la Coordinadora d'AMPA i la seva presidenta en funcions, Marina Rius, que ha lamentat la pèrdua de la família afectada i del centre.\nA banda d'aquest nucli familiar, dos treballadors de la planta de Delphi a Sant Cugat estaven entre els passatgers a l'avió accidentat.\nL'escola Santa Isabel, de dol


Mankanya - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nRegió de Bolama, Bissau, regió de Cacheu, Regió de Quinara, Regió de Tombali, Sédhiou i regió de Ziguinchor\nEl mankanya és una llengua africana parlada per unes 75.000 persones a Guinea Bissau, Senegal i Gàmbia principalment del grup ètnic del mateix nom. Pertany a la branca bak de la família de llengües nigerocongoleses.\nLa llengua té estatus de llengua oficial al Senegal, i darrerament s'ha desenvolupat una ortografia per escriure'l. El mankanya es coneix com a "Uhula" pels propis mankanyes o "bahula". Es creu que el nom 'Mankanya' ('Mancagne' en francès) se'ls ha conferit a la gent i la seva llengua els colonialistes que en el moment de la colonització va confondre el nom del seu cap amb el nom de la pròpia gent.\nLa llengua conté molts manlleus del kriol. També hi ha una ampli bilingüisme amb el mandjak, una llengua estretament relacionada que en gran manera són mútuament comprensibles, així com amb altres llengües minoritàries parlades a l'àrea, com ara malinke i diola. Finalment, els parlants mankanya al Senegal també saben francès, i els que estan a Gàmbia saben anglès.\nEl mankanya s'escriu en alfabet llatí. A Senegal un decret de 2005 en regula l'ortografia.\n↑ Mankanya referència a Ethnologue (16th ed., 2009)\n↑ Mankanya a glottolog\nGouvernement du Sénégal, Décret n° 2005-984 du 21 octobre 2005 relatif à l'orthographe et à la séparation des mots en mankaañ[Enllaç no actiu].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mankanya&oldid=28433311»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 oct 2021 a les 16:01.


Accident amb ferits en un xoc entre dos cotxes a l'N-260\nUna dona i el seu fill resulten ferits en un accident a Gerri de la Sal\nper Redacció 28/01/2019 17:35h | Actualitzat a 29/01/2019 10:55h\nDues persones han resultat ferides de diversa consideració després de veure's implicades en un xoc entre dos vehicles al punt quilomètric 297 de l'N-260, a l'altura de Gerri de la Sal, a la comarca del Pallars Sobirà, segons han informat a LleidaDiari.cat fonts dels Bombers de la Generalitat. Per causes que encara s'estan investigant, dos turismes han col·lidit frontalment. Com a conseqüència de l'impacte, una dona i el seu fill han resultat ferits. El nen ha estat traslladat en helicòpter fins a l'Hospital Comarcal del Pallars, mentre que la seva mare ho ha fet en ambulància. L'accident ha tingut lloc aquest dilluns, al voltant de les 17.00 hores. Fins al lloc dels fets s'hi han desplaçat tres dotacions dels Bombers de la Generalitat i dos i un helicòpter medicalitzat del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM).\nL'helicòpter del SEM al lloc dels fets. | LleidaDiari.cat\nL'accident registrat aquest dilluns a l'N-260, a l'altura de Gerri de la Sal, és només un dels molts que s'han registrat en el que portem d'any 2019. Només començar l'any, el dia 2 de gener, un veí de Fígols i Alinyà de 69 anys va perdre la vida al quedar-se atrapat després de bolcar el seu tractor. Dies més tard, concretament el dia 8 de gener, una dona de 79 anys va perdre la vida en un accident de trànsit que es va registrar a la C-13, a l'altura de Vallfogona de Balaguer. A mitjans de mes, el dia 16, es va registrar un nou accident mortal a les carreteres lleidatanes. En aquest ocasió,va morir un home de 40 anys i veí de Vilanova del Camí. El sinistre va tenir lloc a la carretera B-221, al terme municipal de Talavera, a la comarca de la Segarra. En el sinistre es va veure implicat un altre conductor, que va resultar ferit menys greu i va ser traslladat a l'Hospital Arnau de Vilanova de Lleida.\nCal recordar que el passat 19 de gener una veïna d'Alfarràs de només 20 anys va perdre la vida en un accident registrat a l'N-230, a l'altura d'Alcampell, a l'Aragó. Un sinistre que es va registrar en un encreuament amb la via d'accés a la població de Baels.


Recursos i grups de suport. Decisions compartides\nDemaneu en el vostre centre informació sobre possibles associacions o grups de suport a pacients i familiars.\nTambé us podeu adreçar al Consell Consultiu de Pacients de Catalunya, que és l'òrgan assessor representatiu de les associacions de pacients davant l'Administració catalana.\nLa llista següent de llocs web són una selecció dels recursos que ofereixen diferents institucions nacionals i internacionals per a l'ajuda de la presa de decisions compartida.\nParticipa y decide sobre tu salud (disponible en castellà)\nEs tracta d'un projecte del Servicio de Evaluación del Servicio Canario de la Salud (SESCS), Fundación Canaria de Investigación y Salud (FUNCIS), Red de Investigación en Servicios de Salud en Enfermedades Crónicas (REDISSEC) y Proyecciones y Estudios Transnacionales (PROYECTRAN). El web permet obtenir informació sobre malalties i recursos per gestionar el procés de la malaltia. Actualment hi ha disponible informació sobre: el càncer de mama, la depressió i la diabetis.\nFòrum Clínic (disponible en català i castellà)\nEl Fòrum Clínic està liderat per professionals dels centres hospitalaris i d'atenció primària de la Corporació Sanitària Clínic de l'Hospital Clínic de Barcelona. El Fòrum Clínic ofereix un programa interactiu per a pacients destinat que augmentin el seu grau d'autonomia amb la seva salut, aportant informació rigorosa, útil, transparent i objectiva i afavorint per tant la participació activa dels pacients.\nPatient Decision Aids (disponible en anglès i francès)\nL'Ottawa Hospital Research Institute (OHRI) té disponibles al seu web eines d’ajuda a la presa de decisions per a pacients aportant informació sobre les opcions de tractament, resultats i preferències personals. Actualment recull més de 100 temes de salut.\nInformed Medical Decisions Foundation (disponible en anglès)\nLa Informed Medical Decisions Foundation és una fundació que dóna suport a diferents projectes de recerca sobre decisions compartides dels Estats Units. L'objectiu final és ajudar a les persones a prendre decisions sobre la seva salut i ofereix per tant diferents recursos per als pacients i familiars.\nMayo Clinic Shared Decision Making National Resource Center (disponible en anglès)\nEl Shared Decision Making National Resource Center de la Clínica Mayo dels Estats Units ofereix un portal públic amb alguns recursos per a pacients com, per exemple, el tractament de la diabetis i la depressió, entre d'altres.\nEffective Healtcare Program (disponible en anglès i castellà)\nL'Agency for Healtcare Research and Quality dels Estats Units té disponibles informes al web sobre diferents malalties. Aquests inclouen informació general sobre la malaltia, les opcions de tractament, entre d'altres.


Novetats del bus del Parc – Sendèria\nAquest serà el dotzè estiu que, com sempre pels volts de Sant Joan i fins a final de setembre, s’activarà el Bus del Parc, que fa el recorregut de circumval·lació al voltant del Parc Nacional d’Aigüestortes i Estany de Sant Maurici. I aquesta és justament una de les novetats: la posada en marxa d’un servei entre el Pont de Suert i la Pobla de Segur, per la corona sud, que permetrà tancar tot el recorregut perimetral. Aquí (clic) trobareu la resta de millores.\nDurant els mesos d’estiu del 2020, aquest servei d’autobús ha aplegat prop dels 3.500 usuaris, una xifra un xic inferior a la de l’any anterior, però prou interessant tenint en compte la situació pandèmica. Tot el que sigui reforçar la mobilitat i el turisme sostenible (o menys insostenible), és una bona pràctica i, en aquest sentit, seria desitjable que en els propers anys augmentin tant els serveis com els visitants usuaris del bus.


Casa Sa Ressaca - Casa - Llafranc - Venda - Finques Chopitea\nInici > Venda > Casa Sa Ressaca\nCasa Sa Ressaca\nCasa A pocs mts del centre / Llafranc\nCasa adossada cantonera amb jardí privat a Llafranc, que es troba a 300 m de la platja i del port esportiu. Es troba en un complex residencial amb jardins i piscina, situat en una zona tranquil·la de Llafranc, a 10 minuts a peu de la platja i del poble.\nLa propietat té 150m2 de superfície construïda, i té un agradable jardí privat de 50m2 amb terrassa amb tendal, i un garatge privat que es comunica directament amb la casa.\nLa planta baixa compta amb hall d'entrada, sala d'estar amb llar de foc i sortida directa a la terrassa-porxo, cuina totalment equipada, cambra de bany. Al primer pis, un dormitori doble amb bany en suite, dues habitacions dobles i un bany amb banyera. L'espai sota teulada de 22m2 és una habitació fantàstica.\nPropietat ideal per a aquells que busquen una casa a Llafranc, situat a prop de la platja i del centre.\nCaracterístiques de Casa Sa Ressaca\nA pocs mts del centre\nLocalització de Casa Sa Ressaca\nMés informació sobre Casa Sa Ressaca


Solsona. Augmenten les famílies ateses pel Fons d’emergència social de Solsona\nPublicat el Dimarts, 16 Juliol 2013 12:02 Escrit per Ajuntament de Solsona\nDurant el primer semestre d’enguany el Fons d’emergència social de Solsona ha atès 70 famílies, que representen 298 ciutadans, gairebé el mateix volum que el registrat durant tot el 2012. La majoria, 168, són menors d’edat. Aquesta és una de les dades exposades a l’Ajuntament la setmana passada en una de les reunions periòdiques entre les administracions i entitats que participen en el programa.\nLa gran majoria de famílies ateses, 66, han estat usuàries del banc d’aliments, gestionat per Creu Roja del Solsonès. Entre altres dades, les tècniques dels Serveis Socials destaquen l’increment de famílies ateses a cada entrega: mentre que l’any passat la mitjana era de 30 famílies i 113 persones, durant aquest any hi ha una mitjana de 42 famílies i 142 usuaris. El saldo actual d’aquest programa social encetat el 2008 és de 19.133 euros i des de principi d’any, s’han gastat 10.533 euros en ajuts.\nLa col•laboració ciutadana, clau\nLa regidora d’Acció Social, Maria Tripiana, destaca la “gran implicació i col•laboració ciutadana, de persones anònimes, d’entitats i escoles”, tant per la via econòmica, que fa possible mantenir un saldo positiu, com pel lliurament de menjar i altres productes, que permet disposar d’aliments suficients per repartir. “Sense aquestes aportacions populars el Fons d’emergència social seria insostenible”, afirma.\nDurant l’any passat, per exemple, amb aportacions de particulars es va aconseguir recaptar 1.500 euros. A més, cada vegada són més les entitats que al llarg de l’any organitzen actes benèfics per engruixir aquest compte. Entre d’altres, destaca l’aportació de 6.000 euros realitzada per l’associació Petjades.\nLes persones que recorren a aquest programa social sol•liciten l’ajut als Serveis Socials o a Càritas, i una comissió formada per tècnics de totes dues parts es reuneix mensualment i en fa la valoració. A banda dels aliments, la majoria d’ajuts concedits es destinen a cobrir despeses bàsiques de l’habitatge.\nEl Fons d’emergència social és coordinat per l’Ajuntament de Solsona, Càritas Arxiprestal Solsona-Morunys i Creu Roja del Solsonès, i hi col•laboren el Consell Comarcal, Amisol, la Fundació Volem Feina, el Consell de la Gent Gran de Solsona, SOM, Mans Unides, Rotary Club, Petjades, La Caixa i Celsona Informació.\nLes tècniques dels Serveis Socials remarquen l’increment de casos atesos. El 2012 ja van augmentar un 36,5 per cent les famílies i un 45,7 per cent les persones que van fer ús del programa. Ho atribueixen a l’empitjorament de la situació econòmica i, per tant, de la precarietat de les famílies, a moltes de les quals se’ls acaben l’atur i els subsidis. També assenyalen com a causa les modificacions introduïdes en la renda mínima d’inserció (RMI) l’estiu del 2011. “Aquests canvis han provocat que les famílies entrin al Fons i que s’hi mantinguin més temps, ja que no hi ha cap recurs alternatiu”.\nPel que fa al perfil dels usuaris, segons posa de manifest la memòria del 2012, el grup majoritari d’adults prové del sector de la construcció (52 persones), seguit del de les persones que no han treballat mai fora de casa (33) i de les que es dedicaven a la neteja (17). Quant a la seva nacionalitat, s’està acusant un augment de les famílies catalanes, que han passat de representar el 27 per cent, el 2011, al 39,53 per cent l’any passat, mentre que disminueix el percentatge de les de nacionalitat estrangera.\nUna de les conclusions de l’última reunió del Fons d’emergència social de Solsona és que el fet que els tècnics socials treballin coordinadament permet donar una resposta conjunta als usuaris i evitar, així, la duplicitat d’intervencions per a les persones que fan la mateixa demanda a diferents serveis.


Exposicions fetes amb el cap – Gaudir la Cultura\nArts plàstiques Galeries i museus\nExposicions fetes amb el cap\nPost date 23 Juny 2021\nSense comentaris a Exposicions fetes amb el cap\nEl Museu del disseny de Barcelona ofereix temporalment una exposició procedent de la permanent que hi ha a Bilbao sobre el modista Cristobal Balenciaga; per a aquesta ocasió ha triat com a motiu el barret, i abarca des de finals dels anys trenta fins al tancament de les cases de Balenciaga, el 1968.\nCristóbal Balenciaga va establir un estil i una forma molt característics en els seus dissenys per a barrets, amb volums depurats, estilitzats, que es creen mitjançant formes tan simples, gairebé abstractes, que per si mateixos ja són autèntiques escultures. Aquesta exposició ens permet admirar unes peces úniques i, alhora, revelar certs aspectes de la confecció dels barrets bastant desconeguts, tant pel que fa al treball als tallers, com a la seva difusió, ambdues tasques fonamentalment exercides per dones.\nEl Museu de la perruqueria que l’estilista Raffel Pagès ha deixat a Barcelona és una autèntica meravella. Allà es poden veure més de 7.000 objectes relacionats amb la història d’aquest ofici que el perruquer va començar a col·leccionar des de fa més de 50 anys, quan el seu pare, també perruquer, volia llençar els assecadors de casc que quedaven vells.\nEl museu va obrir l’any 2000, un racó desconegut i singular distribuït en tres sales amb ginys curiosos com assecadors de casc, eixugacabells a corda i l’aparell amb què es va fer la primera permanent de la història. També hi ha pintes d’ivori, de plata i de fusta, xineses, inques i merovíngies, distintius publicitaris, maletins de barber, antics arrissadors i joies fetes amb cabells.\nLa col·lecció inclou peces úniques, com un postís de l’actriu Grace Kelly o el cabells de Lluís XVI i Maria Antonieta (que segons explicava Raffel Pagès es va tallar quan estava embarassada per recomanació del seu perruquer). A més, es poden veure tocadors de l’època dels tsars de Rússia i del palau de Versalles.\n← Una mica de cànon → Casa Alfonso


Catalunya, fora de la zona vermella de contagis Catalunya, fora de la zona vermella de contagis – El Món\nCatalunya, fora de la zona vermella de contagis\nBrusel·les ACN 03/06/2021 3:36 pm\nA l’estat espanyol, València i les Illes Balears també estan en taronja perquè presenten una incidència inferior als 150 casos per cada 100.000 habitants els últims 14 dies. En canvi, l’Aragó, Andalusia o Madrid continuen en vermell.\nMapa del Centre Europeu de Prevenció i Control de Malalties sobre el nivell de contagis a la Unió Europea\nGran part d’Europa està en zona taronja. És el cas de pràcticament tot Alemanya, Itàlia, Portugal i els països de l’est. Per contra, bona part de França està en vermell, igual que els Països Baixos, Bèlgica, Grècia i els països bàltics. Amb gairebé tot el territori en verd, Finlàndia és l’estat amb la millor situació epidemiològica a la UE.


L’EtcA participa a la XIII Festa del Mercat a la Plaça – ETCA. Escola de Teatre i Circ d'Amposta\nDes de l’EtcA hem participat a aquesta XIII edició dedicada a l’arribada dels transports a principis de s. XX amb un espectacle del Circ Mozzarella anomenat «L’amore che camina como il circo itinerante» que es va representar durant dos dies – dissabte a la Plaça del Castell- i diumenge, donades les condions metereològiques, a l’Auditori de la Fila.\n«Un circ d’època de principis de segle XX arriba a la ciutat d’Amposta. Un circ nòmada, clàssic, tendre i màgic, com sempre ha estat el circ. Recuperació de números clàssics de circ, adequació a l’estètica del circ de l’època i amb la música circense més significativa d’aquell període històric.Artistes de tota Europa s’han unit per emprendre aquesta aventura itinerant. I sí: -Noi siamo il circo Moooozaareeeella!»\nI també varem participar amb una de les novetats d’aquesta edició 2021, «El Racó de l’Orador», una acció de carrer on es convidava al públic a dir la seva davant d’un atri. Aquesta acció es va emmarcar dins els actes d’Amposta Ciutat Diversa, coincidint al mes de maig amb el Mes dedicat a la Diversitat d’Opinió.\nVolem agraïr als nostres alumnes, famílies i professorat per la seva implicació i a tota l’organització per fer-ho possible. Ens veiem l’any vinent!\nhttp://etca.cat/wp-content/uploads/2021/05/Mozzarella-scaled.jpeg 1125 1500 etca2013 http://etca.cat/wp-content/uploads/2019/03/logo-etca-presentacio.png etca20132021-05-31 15:38:352021-05-31 15:38:36L’EtcA participa a la XIII Festa del Mercat a la Plaça\nL’EtcA participa en la 25a Fira Trapezi de Reus dins les jornades professionals...


Junqueras: El diàleg amb el govern espanyol "és la confrontació més incòmoda per a l'Estat" - El triangle\nJunqueras: El diàleg amb el govern espanyol “és la confrontació més incòmoda per a l’Estat”\nERC reuneix la plana major del partit per a reforçar la seva estratègia política\nERC ha confirmat avui que la taula de diàleg amb el govern espanyol és la seva gran estratègia per a desencallar el conflicte polític. El president del partit, Oriol Junqueras, ha afirmat que aquesta “és la confrontació més incòmoda per a l’Estat”, ja que, en obligar-lo a posicionar-se, “es posa en evidència davant de la ciutadania de Catalunya i de la comunitat internacional”.\nLa secretària general del partit, Marta Rovira, ha assenyalat que el que els fa “republicans” és el fet de “confrontar idees sense por i convèncer als que estan més lluny”, la qual cosa reforça la seva aposta per la taula de diàleg.\nOriol Junqueras i Marta Rovira han participat conjuntament en un acte enfront de la militància d’Esquerra a la Llotja de Mar. Tots dos estaven asseguts en un tamboret, però la secretària general el feia a través d’una pantalla des de Ginebra (Suïssa) des que fugís de la justícia el març del 2018. Entre els assistents, es trobava la plana major d’ERC –Torrent, Rufián, Vilagrà, Maragall o Vilalta, entre altres-, però no així el president Aragonès, desplaçat a Glasgow (Escòcia) per a participar en la COP26.\nL’acte del partit portava per títol l’eslògan “Escrivim el futur republicà”, un avenir que Marta Rovira ha defensat com a “republicà i ecologista” en referència a la necessitat d’acabar amb la violència masclista i a impulsar la transició verda basada en l’Agenda 2030.\nJunqueras i Rovira, que han celebrat els 10 anys que porten al capdavant del partit, han reforçat així mateix el seu segell propi en la coalició amb Junts en referència al passat dels seus socis. El president d’ERC ha assenyalat que “el model sociovergent està caduc i ha aplanat el camí a la corrupció”, per la qual cosa insta el seu partit a aliar-se “amb qui defensa un model alternatiu”. Rovira ha apuntat directament a la CUP com el soci “amb el qual treballar per a garantir un futur sostenible en contra dels interessos elitistes”.\nLes paraules dels líders d’ERC arriben en el moment més tibant de la legislatura quant als seus socis parlamentaris. De moment, la CUP diu estar “més prop del no que del sí” quant als pressupostos de la Generalitat. Mentrestant, el PSC continua tendint una mà que l’independentisme es resisteix a acceptar.\nPrevEl Govern sancionará con 6,5 millones a tres empresas por “incumplir” la normativa de emisiones de CO2\nJunqueras: El diálogo con el gobierno español “es la confrontación más incómoda para el Estado”


El 84% de les escoles del país trien més valencià i anglès - Diari La Veu\nDijous, 16 de març de 2017 11:45h\nDel total d'escoles sostingudes amb fons públics, la Conselleria ha rebut dades del 90% dels centres. Així, 675 centres educatius han triat el nivell avançat I o II (54%), 375 centres el nivell intermedi I o II (30%) i 203 el nivell bàsic I o II (16%). Territorialment, a les comarques del sud del país, 164 centres han triat el nivell avançat, és a dir, un 40%. Pel que fa al nivell intermedi, ha estat escollit per 132 centres educatius, el 32%, i el nivell bàsic per 119 centres, un 28% del total. A les comarques del nord, 137 centres han triat el nivell avançat, un 83% del total. 17 escoles han apostat pel nivell intermedi, un 10% del total i 11 centres s'han decantat pel nivell bàsic, un 7% del total. Mentre que a les comarques de la demarcació de València, 374 centres educatius han triat el nivell avançat, és a dir, un 55%, 226 escoles han optat per l'intermedi, un 34%. Finalment, 73 escoles han s’han decidit pel nivell bàsic, un 11% del total.\n“Els centres han optat entre mantindre els mateixos programes que ara o avançar i, lliurement, han decidit majoritàriament fer passes endavant”, ha manifestat el conseller Vicent Marzà davant les primeres xifres que mostren com les comunitats educatives “han decidit el nivell plurilingüe que s'adapta millor al seu context sociolingüístic”, ha puntualitzat el conseller, qui a més a més, ha recordat que el nou programa de plurilingüisme real garanteix a l'alumnat més anglès i un domini efectiu del valencià i del castellà.\nSegons les xifres d'Educació, el 72% dels centres escolars han decidit aplicar a partir del pròxim curs un nivell més alt que l'actual. Un percentatge que arriba fins al 81% en els centres de la demarcació de València i fins al 92% en els de Castelló. En el cas de les escoles de la demarcació d'Alacant el percentatge de centres que han decidit ampliar l'oferta formativa en valencià i anglés és del 54%.\nEn aquest sentit, cal apuntar que el model desplegat per la conselleria està basat en l'aprenentatge integrat de llengües (AICLE), la metodologia més avançada i reconeguda internacionalment, que ja apliquen països com Finlàndia o Canadà.\nAixí mateix, s'amplien les places per a obtindre la capacitació lingüística en llengües que es realitzen als CEFIRE per al pròxim curs, fins a les 3.000, un miler més que en l'actualitat. No obstant això, el Pla de xoc de formació del professorat en llengües compta amb més mesures que s'estan ultimant i que Educació anirà anunciant a mesura que es facen efectives.\nEducació també ha avançat una altra novetat, com és el cas de la Competència Comunicativa Oral en anglès. Un model que compta amb sessions orals de lliure configuració mitjançant una àrea anomenada Competència Comunicativa Oral, que s'impartirà en qualsevol de les dues llengües oficials i en anglès, segons el nivell.\nL'objectiu d'aquesta àrea serà augmentar la comprensió i l'expressió d'idees sobre els temes més propers; dotar d'eines comunicatives per desenvolupar-se amb èxit en la majoria de situacions quotidianes i descriure experiències i desitjos, així com expressar l'opinió mitjançant eines com, per exemple, els projectes interetapa, suports audiovisuals o musicals, jocs d'enginy o dramatitzacions.\nAquesta manera organitzativa pretén donar resposta a la realitat sociolingüística del País Valencià —amb zones castellanoparlants i valencianoparlants—, de manera que els nivells donen resposta a la necessitat d'adaptar els programes lingüístics a les característiques del mateix centre com a punt de partida.\nArran de les dades d’Educació --que indiquen que l’ensenyament en valencià se situa en un 54%--, Escola Valenciana ha fet públic un comunicat en què manifesta que la participació democràtica de la comunitat educativa “ha sigut decisiva per a garantir el plurilingüisme real”. El president de l’entitat, Vicent Moreno, considera una notícia “històrica” el fet que el plurilingüisme real, “el que avança des de l’ensenyament en valencià”, siga majoritari al nostre país.


About: Rossend Arús i Arderiu\nRossend Arús i Arderiu (Barcelona 1845 - ídem 1891) fou un periodista, dramaturg i maçó català, de tendència republicana federal catalanista. Fou també un important filantrop i lliurepensador. Era fill de Pere Arús i Cuixart, comerciant de l'Hospitalet de Llobregat.\nRossend Arús i Arderiu (Barcelona 1845 - ídem 1891) fou un periodista, dramaturg i maçó català, de tendència republicana federal catalanista. Fou també un important filantrop i lliurepensador. Era fill de Pere Arús i Cuixart, comerciant de l'Hospitalet de Llobregat. (ca)\nRossend Arús i Arderiu (ca)


Lescrutini de Vandellòs i lHospitalet es podrà seguir en temps real a través dInternet - Revista Cambrils\nLescrutini de Vandellòs i lHospitalet es podrà seguir en temps real a través dInternet\nPublicat el Divendres, 22 de maig de 2015 14:23h\nEls veïns de Vandellòs i lHospitalet de lInfant tindran loportunitat de consultar, en temps real, levolució del recompte de vots de les eleccions municipals que se celebraran aquest diumenge 24 de maig. Això serà possible gràcies al projecte IOLEM 2015 (Informació On Line Eleccions Municipals), impulsat per lAjuntament de Vandellòs i lHospitalet de lInfant, que ja es va posar en pràctica a les eleccions municipals de 2003, 2007 i 2011.\nMitjançant aquest projecte, la pàgina web municipal, Ràdio lHospitalet de lInfant i la Televisió de Vandellòs (TVV) donaran informació puntual de com evoluciona lescrutini oficial dels vots a partir de les vuit del vespre i mentre duri el procés. El projecte IOLEM sarticularà a partir de les dades que enviaran els seus voluntaris, que assistiran a lescrutini a cadascuna de les 7 meses electorals que enguany hi haurà al municipi 2 menys que en els darrers comicis municipals. Cada cop que un partit acumuli 10 vots, els voluntaris enviaran un senyal des del seu Tablet Android amb cobertura wifi a una central de recollida de dades. Un sistema informàtic actualitzarà automàticament un seguit de pantalles on es podran veure des de lacumulació de vots de cada partit fins al nombre de regidors que això suposaria si el resultat provisional es mantingués fins al final.\nSeguiment de les dades al web municipal\nLa pantalla estrella del projecte és una en la qual, a banda de lacumulació de vots de cada partit i el tant per cent escrutat, es podran visualitzar les fotos dels regidors que entrarien al consistori segons el resultat provisional de cada moment. Tot el sistema és possible gràcies a la xarxa de comunicacions de lAjuntament, que combina tecnologia ADSL, fibra òptica i xarxes sense fils dInternet i intranet.\nAquestes dades provisionals estaran disponibles al web municipal (www.vandellos-hospitalet.cat/eleccions), i seran retransmeses per la Televisió de Vandellòs i per Ràdio lHospitalet de lInfant, amb la qual cosa els veïns i els mitjans de comunicació podran seguir puntualment lescrutini, sense col·lapsar els col·legis electorals. També sinstal·laran pantalles en les sales annexes a les dels col·legis electorals per tal que lacumulació de persones no suposi un entrebanc per a un ràpid i eficient recompte dels vots.\nNo obstant això, cal recordar que tot i que les dades utilitzades provenen del recompte oficial i per tant tenen una altíssima fiabilitat, no tindran una validació definitiva fins que el recompte sacabi definitivament i els presidents de les meses signin lacta reglamentària.


Valoració turística anual de l'Urgell 2020 | Turisme Urgell\nValoració turística anual de l'Urgell 2020\nL’any 2020 ha estat un any atípic, marcat per paraules que ens marcaran per sempre, com són: coronavirus, COVID19, confinament, pandèmia, tancament, restriccions, ERTO...\nUn confinament que va començar al març i es va allargar fins al juny, ple de restriccions i confinaments que encara continuen. Un estiu que va mostrar una bona temporada estival de reactivació, amb una remuntada pel que fa al nombre de visites i un augment de les pernoctacions als allotjaments. Malauradament, les perspectives es van tòrcer a mitjans d’octubre, quan van tornar les restriccions.\nEl 2020 ha estat un any de reflexió per al sector turístic i un punt d’inflexió per buscar altres formes d’arribar al públic final. S’ha apostat per la venda online de productes agroalimentaris, pel servei de plats per emportar dels bars i restaurants, per l’organització de fires en línia i per la promoció turística local i de Catalunya, per captar visites locals, en temps de pandèmia. El sector s’ha reinventat per tal de subsistir i tirar endavant els negocis, que ja estan molt tocats per la crisi sanitària i econòmica. Els establiments han escollit l’opció de treballar conjuntament, perquè la unió fa la força.\nDes del Consell Comarcal s’ha apostat per captar al públic final a través d’altres mitjans, com són la promoció de vídeos turístics promocionals, difondre l’Urgell a través de les xarxes socials de Turisme Urgell a Instagram i Facebook, i reforçar la promoció dels productes locals i de proximitat invertint esforços en materials turístics en format online o codis QR. També s’ha promocionat la zona d’autocaravanes i campers de l’Urgell amb 12 punts a la comarca, així com, les reunions de la taula de treball per al turisme de l’Urgell, per tal de buscar estratègies transversals per treballar conjuntament. També s’ha informat al sector dels ajuts i subvencions actuals i s’ha anima’t a participar en les formacions en línia que convidaven al sector, a buscar altres alternatives de promoció i difusió del seu negoci.\nLes dades estadístiques de l’any 2020 venen marcades per la COVID 19, des del 13 de març. Les dades mostren una gran davallada de persones ateses, de visites i d’hostes allotjats als allotjaments.\nL’any 2020 l’Oficina Comarcal de Turisme ha atès un total de 1.044 persones que suposa un descens notable, respecte les 3.216 persones de l’any anterior.\nLa informació més sol·licitada ha estat de l’Urgell, Tàrrega i La Ruta del Cister. Concretamentde rutes de senderisme, rutes per realitzar amb BTT, gastronomia i cultura . També hi ha hagut consultes sobre les zones campers i d’autocaravanes de l’Urgell.\nLes oficines municipals de turisme han atès menys persones que l’any anterior, ja que des de mitjans de març fins al juny, moltes d’elles han estat tancades al públic, realitzant les consultes per telèfon o correu electrònic.\nVerdú ha atès 1.480 persones; l’any 2019,5.789 persones.\nAgramunt ha atès 4.154 persones; l’any 2019,5.842 persones.\nVallbona de les Monges ha atès 768 persones; el 2019, 3.933 persones.\nBellpuig ha atès 34 persones; l’any 2019, 169 persones.\nVilagrassa ha atès 52 persones; l’any anterior, 271 persones.\nL’any 2020 les oficines de turisme de l’Urgell han atès un total de 7.532 persones.\nL’any 2020, un total de 1.289 persones han realitzat visites guiades pels nuclis històrics d’Agramunt, Bellpuig, Verdú i Vilagrassa.\nA Agramunt han realitzat visita guiada pel nucli històric 449 persones; l’any 2019 van ser 1.888 persones. A Verdú, 767 persones; l’any 2019 van ser 3.056 persones. A Bellpuig 66 persones , l’any anterior , 28 persones i a Vilagrassa 7 persones; l’any 2019 van ser 43 persones.\nSegons les dades aportades pels allotjaments, han comptabilitzat una ocupació mitjana del 18% centrada sobretot, durant els mesos d’estiu, pont de desembre i Nadal. L’any 2019 l’ocupació va ser del 47,6%, fet que suposa una forta davallada respecte l’any anterior, degut a la pandèmia. De finals de juny a setembre, s’ha vist cert moviment turístic degut a la millora de les restriccions sanitàries. S’ha notat molt el fet que FiraTàrrega no s’ha celebrat al setembre, ja que la majoria dels allotjaments de l’Urgell, penjaven el cartell de complert.\nAlguns allotjaments s’han vist obligats a tancar, fins que la situació millori, per les dures restriccions de mobilitat i la impossibilitat d’arribada d’hostes.\nSegons els allotjaments i les oficines de turisme, la procedència dels hostes i els visitants ha estat majoritàriament de Catalunya i també del País Valencià. Bàsicament ha estat un públic familiar i grups reduïts d’amics.\nEls espais més visitats de l’Urgell durant el 2020 , han estat el Monestir de Sta. Maria de Vallbona de les Monges, amb 7.258 visitants. El Museu Comarcal de l’Urgell de Tàrrega amb 3.090 visites. L’Espai Guinovart d’Agramunt amb 1.739 visites i el Museu J. Trepat de Tàrrega amb 1.365 persones. Els museus i espais visitables també han patit una gran davallada de visitants degut a la pandèmia que estem vivint. Han buscat noves fórmules per atreure als visitants com són les visites virtuals a l’espai que es podien seguir en línia o bé, tallers i formacions online.\nMuseus i Espais Visitables de l'Urgell 2018 2019 2020\nPou de Gel d'Agramunt 350 240 42\nEspai Guinovart d'Agramunt 5.769 5.527 1.739\nLo Pardal d'Agramunt 700 456\nRefugi Antiaeri d'Agramunt 4.319 3.398 611\nCisterna del Convent d'Agramunt 438 272 42\nEcomuseu i antic Molí d'oli de Belianes 14 14 16\nFundació Perelló de Bellpuig 32\nEspai dels Dolors de Bellpuig 47\nMausoleu de Ramon Folch de Cardona de Bellpuig 884 642 202\nConvent de Sant Bartomeu de Bellpuig 1633 2.010 778\nMuseu La Cort del Batlle de Guimerà 1.200 248\nMuseu J.Trepat de Tàrrega 8.639 8.923 1.365\nMuseu Comarcal de l'Urgell a Tàrrega 7.451 3.090\nEspai Lluís Companys del Tarròs 188 163\nMonestir de Vallbona de les Monges 22.177 20.773 7.258\nJaciment Ibéric dels Estinclells de Verdú 170 119\nMuseu d'Arqueologia Ramon Boleda de Verdú 134


Les set darreres paraules: el Crist empàtic\nAquest text en forma de conclusió ha estat redactat a partir del capítol final del llibre Les set últimes paraules, del pare James Martin, amb permís de l’editorial Harper Collins.\nMeditant les darreres paraules de Jesús hem estat convidats a conèixer-lo més profundament. Ens han ofert un accés privilegiat a la seva vida, i ens han permès conèixer qui és. Les seves últimes paraules ens el revelen.\nEl Divendres Sant va ser només un dia en la vida de Jesús. En altres paraules, la vida de Jesús no va ser tota patiment i dolor. Una bona part dels Evangelis és plena de moments de goig. De fet, una gran part de l’activitat de Jesús és escoltar les persones i alleujar-los el seu patiment. Imagineu el que va suposar la trobada amb Jesús per a totes aquelles persones que van quedar sanades. Trobar-se amb Jesús és tastar l’alegria que caracteritza el Regne de Déu.\nTanmateix, com hem vist, Jesús va patir. Fins i tot, abans de la seva vida pública, durant la seva vida a Natzaret, Jesús va patir els dolors físics i emocionals de l’existència humana. Després, els deixebles no sempre l’entenien; va ser perseguit sovint per les autoritats religioses. Va plorar per la mort del seu amic Llàtzer. Per tant, els patiments de la vida humana no li eren desconeguts. El Divendres Sant sent clarament l’abandó dels seus amics i també de Déu, experimenta el dolor físic i assumeix la decepció.\nQuè et diu a tu tot això?\nT’ha ajudat a trobar-te amb Jesús més profundament? Hi ha hagut durant el recés algun moment d’impacte o intimitat especial amb Déu?\nCom t’ha canviat i com t’ha ajudat meditar durant aquestes estones de pregària sobre aquesta humanitat de Crist?\nHi ha poques coses que aïllin com el patiment, ja que és en gran part incomunicable. El que pateixes físicament ho pateixes tu, ningú no pot entrar en el teu cos i experimentar el teu dolor. De fet, la major part de dificultats que afrontem en la vida les vivim d’una manera personal i única, fins al punt que quan les comuniquem tenim la sensació de no haver encertat en les paraules, i d’haver donat una impressió errònia. És tan difícil comunicar el que sentim… Però hi ha una persona que ens entén perfectament: el Crist ressuscitat.\nEl Crist ressuscitat –viu i present en nosaltres per l’Esperit Sant– és amb tu en el teu sofriment. És amb tu en la seva divinitat: coneix totes les coses i les entén plenament.\nI és amb tu en la seva humanitat, ja que ell ha experimentat totes aquestes coses. Si t’has sentit sol en els embats de la vida, pensa que no ha de ser així en el futur. Sàpigues que Jesús t’entén, i que cal que de tant en tant facis conscient aquesta empatia que ell sent per tu.\nQuan pregues a Jesús, pregues a algú que t’entén. Això et pot ajudar a no sentir-te tan sol i a tenir una confiança més gran i més oberta en la pregària. Abaixa la guàrdia, obre el cor. Sigues honest en la pregària. Ell vol escoltar com vius les coses, i et vol acompanyar. Sempre està disponible! En aquests moments finals del recés, no t’oblidis de parlar amb ell com ho faries amb un amic. Pensa que també Jesús té set d’una amistat així.


Compromís per Alacant proposa que s’aprofiten els terrenys que deixa el CEIP de Benalua per a fer una escola infantil pública – Coalició Compromís\nCompromís per Alacant proposa que s’aprofiten els terrenys que deixa el CEIP de Benalua per a fer una escola infantil pública\nPublicat el 1 de Febrer de 2011 en Educació i Cultura\nTomàs Mestre, candidat a l’alcaldia d’Alacant: “Demanem a la Generalitat i l’Ajuntament a què es posen a treballar ja per ampliar l’oferta pública d’educació 0-3 anys, i l’espai educatiu que s’allibera en Benalua és idoni”.\nCompromís per Alacant, la coalició progressista que formen BLOC-Iniciativa-Verds, ha realitzat una proposta en relació als terrenys que ara deixa lliure el col·legi Benalua després d’11 anys de barracons. Tomàs Mestre i Ismael Vicedo, candidat a l’alcaldia i núm. 3 de la candidatura local, han explicat este matí que “volem que la Generalitat Valenciana i l’ajuntament complisquen les seues obligacions i les seues promeses i despleguen en esta ciutat una xarxa pública d’escoles infantils de 0 a 3 anys. I començar fent-ho en els terrenys que abandona el col·legi públic seria una decisió intel·ligent i amb valor simbòlic”.\nA juí del candidat de la coalició progressista “la desidia autonòmica i municipal que han suposat estos anys els barracons, hauria de ser corregida per una proposta que llança el missatge d’apostar pel futur de l’educació. Seria la primera escola pública dels barris de la zona este de la ciutat”.\nPer això des de Compromís per Alacant, que continua arreplegant firmes per a la ILP “Compromís per l’educació infantil”, asseguren que l’ampliació de l’oferta pública de places de 0-3 anys és una de les seues prioritats en l’àmbit autonòmic i local. Com ha conclòs Tomàs Mestre “som diferents al PP i al PSOE i per això les nostres prioritats tenen a veure d’enfortir i ampliar la societat del benestar, i buscar fer la vida més fàcil dels ciutadans i ciutadanes”.\nalacant educació infantil 0-3 anys educació pública ilp escoletes tomàs mestre


Pedalada Crematorrons 2019 – Granollers Pedala\nPedalada Crematorrons 2019\nPer aquestes festes nadalenques us tornem a proposar la pedalada Crematorrons pel dia de Sant Estve, per compensar els àpats forts d’aquests dies.\nSortirem com sempre de la Plaça de la Corona, però ho farem una hora abans, trobant-nos a les 9 h per fer inscripcions i sortir a les 9:30 h, per acabar cap a les 12h.\nAquesta pedalada serà una mica més exigent, amb més desnivell que habitualment, per això es necessitarà biciceta de muntanya o híbrida i es recomana a partir de 12 anys. En aquesta ocasió el recorregut ens portarà fins a La Roca del Vallès, transitarem pel marge del Riu Congost, passarem per la Bassa dels Ànecs i ens enfilarem al Mirador dels 40 pins.\nVolem aprofitar aquesta pedalada per reivindicar una conexió pedalable segura entre Granollers i La Roca del Vallès, dos poblacions que es troben a no més de 4km, però que no disposen de cap itinerari adequat per fer amb bici a nivell de mobilitat quotidiana. La propera entrada en funcionament de l’aparcament de bicicletes a l’estació de Granollers Centre hauria d’impulsar aquesta conexió pedalable que permetria a ciutadania de La Roca combinar bici i tren de forma segura, i reduir l’ús quotidià del cotxe.\nDijous 26 de desembre, dia de Sant Esteve\n9 h Insripcions / 9:30 h Sortida\nEs recomana bici de muntaya o híbrida\nPublicat el 18 Desembre 2019 Posted in General\tBy Benjo\nEntrada prèviaPedalada dels Murs\nEntrada següentPatges Reials a Pedals 2020


Arrenca la 27a edició del Voluntariat per la Llengua - Ajuntament de Rubí\nArrenca la 27a edició del Voluntariat per la Llengua Des d’ara i fins al gener, una vuitantena de parelles lingüístiques es trobaran per conversar i compartir activitats diverses https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/arrenca-la-27a-edicio-del-voluntariat-per-la-llengua https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/arrenca-la-27a-edicio-del-voluntariat-per-la-llengua/@@images/image/preview\nDes d’ara i fins al gener, una vuitantena de parelles lingüístiques es trobaran per conversar i compartir activitats diverses\nEl regidor Sergi Garcia ha reivindicat el Voluntariat per la Llengua (foto: Servei Local de Català)\nLa Biblioteca Municipal Mestre Martí Tauler ha acollit aquest dilluns l’acte de presentació de la 27a edició del Voluntariat per la Llengua, impulsat pel Servei Local de Català amb el suport de l’Ajuntament de Rubí. La trobada ha reunit una representació de la vuitantena de parelles que s’han inscrit al programa.\nDurant l’acte, han intervingut la responsable del Servei Local de Català, Roser Tutusaus, la directora del Centre de Normalització Lingüística de Terrassa i Rubí, Teresa Garcia, i el regidor d’Educació, Sergi Garcia, qui ha posat de relleu “la importància del programa de Voluntariat per la Llengua, que des de fa molts anys ajuda que tothom pugui parlar català”.\nA banda de gaudir de trobades de conversa per practicar el català, les parelles lingüístiques podran participar en activitats relacionades amb l'esport, amb la col·laboració del Centre Excursionista de Rubí; les arts escèniques, amb un descompte d'un 50% al Teatre Municipal La Sala; i la lectura fàcil, gràcies a la conducció d'Èlia Garcia, voluntària lingüística. A més, podran guanyar diversos premis al final de la temporada emplenant una cartilla als establiments col·laboradors.\nL’acte de presentació del Voluntariat per la Llengua ha comptat amb una xerrada sobre l’ús del català a càrrec de David Vila, escriptor, dinamitzador lingüístic i membre de l'associació Tallers per la Llengua. L’autor del llibre I si parlem català? ha llegit diversos textos del seu darrer recull de contes i microcontes per a públic adult, Roba estesa.


He d'anar a la meua antiga calefacció fredíssima per agafar internet. Esperem que dilluns o dimarts ho arreglin, de moment he dit que no tornaré la clau de l'habitació amb internet. Anit em van deixar tancada al passadís i vaig haver de trucar a emergències. Són un desastre de residència. Evidentment, avui m'he quedat a casa per intentar arreglar tot això de tenir les dos claus, activades, que avisin per a més endavant al tècnic d'internet... Almenys a l'habitació nova de moment va la calefacció, la dutxa i la cadena.\nLashed 12 de novembre de 2011, a les 19:26\nHola, soc en J del futur, Gemma del passat, no et canviis de hab. que tindras problemes igual!!!\nEutrapèlia 13 de novembre de 2011, a les 6:17\nHahahaha, em fas pixar de riure! Peròooo... malgrat tot, penso que la grega i la xinesa nova deuen estar congelades i vaig tenir dutxa (no crec que m'haguessin arreglat els forats de la dutxa) i cadena del WC arreglada, és clar que el procés encara ha estat més llarg i feixuc, he tingut problemes amb la cale igual (que ara mateix no va, però podria ser o no ser normal...) i, a més, ara no em va la clau i ja m'han canviat dos cops de temporal... A més, per què no m'arriba el Curial?


Reus multarà amb 800 els propietaris de gossos que no en remullin l'orina\nPresentació de la campanya 'Tu mulles, jo remullo' | Jordi Olària Gras\nReus multarà amb 800 euros els propietaris de gossos que no en remullin l'orina\nEls propietaris hauran de portar una ampolla amb aigua | El govern posa de manifest els danys a la via pública que provoquen\nper Jordi Olària Gras 19/03/2019 11:58h | Actualitzat a 2019-03-19 19:33h\nL'Ajuntament de Reus intensifica la seva campanya contra certes actituds dels propietaris de gossos. Després de les multes per no recollir-ne els excrements, ara el govern se centrarà en les miccions dels animals. L'ordenança actual ja preveu multes si es permet que els animals les facin en façanes o mobiliari urbà. Ara, però, fins i tot permetre-les a la vorera o al carrer pot comportar sancions econòmiques de 800 euros.\nRemullar l'orina dels gossos\nLa campanya 'Tu mulles, jo remullo' posa al centre de l'atenció les persones que passegen animals. El que s'exigirà a partir d'ara és que es remulli l'orina dels gossos, una acció que des del govern s'engloba en el seu pla d'actuació contra l'incivisme d'aquelles persones que tenen animals de companyia. «No podem abaixar la guàrdia, són temes que preocupen molt a la ciutadania», sentencia l'alcalde de Reus, Carles Pellicer.\nAmb l'excepció de les zones d'higiene canina, conegudes com a pipicans, qualsevol micció que facin els animals a la via pública caldrà que es mulli. Si la Guàrdia Urbana detecta un propietari que no ho fa, el multarà amb 800 euros, la mateixa sanció, que correspon a una infracció greu, que ja s'estipulava per a aquelles persones que permetessin als seus animals pixar a les façanes i al mobiliari urbà.\nZona d'higiene per a gossos de la plaça de Morlius de Reus | Jordi Olària Gras\nEls efectes de l'orina a les façanes i mobiliari\nPer justificar l'interès del govern en aquest assumpte, l'alcalde ha detallat que es calcula que, a Reus, hi ha més de 16.000 gossos. «Si calculem que són tres miccions per dia i gos tindrem una dimensió aproximada del problema; cada dia hi ha 48.000 miccions de gossos al carrer, 17,5 milions de miccions l'any, i això no és sostenible», afirma.\nAmb aquesta campanya es vol evitar que les parts baixes de les façanes quedin ennegrides per l'efecte de l'orina dels gossos, o que hi puguin quedar les rajoles de les voreres en el cas de les gosses. Des del govern es recorda que a Reus «hi ha set espais d'higiene per a gossos i vuit parcs d'esbarjo per a gossos que també són espais d'higiene», segons l'alcalde.\nEl cas és que, fanals i bancs principalment, queden malmesos per l'efecte de l'orina dels gossos. A finals del passat mes de gener, una ventada va fer caure un fanal sobre dos cotxes i la conductora d'un d'ells. Aquesta situació, es va explicar llavors, es va produir perquè la base del fanal estava corroïda per l'àcid de l'orina. «La brigada municipal té registrat que, cada any, es malmeten per corrosió les bases de més de 200 fanals de la ciutat, que no és poc, i es calcula que gran part és per aquesta situació».\nL'alcalde de Reus, Carles Pellicer, mostrant l'ampolla d'aigua que es repartirà als Centres Cívics | Jordi Olària Gras\nHi haurà un primer període en el qual només es faran advertiments verbals. A partir del mes de juny, però, les multes seran directes. Per contribuir a aquesta campanya, a través dels Centres Cívics de la ciutat es distribuiran, de manera gratuïta, 6.000 ampolles d'aigua flexibles i plegables d'Aigües de Reus als propietaris de gossos que passin a recollir-les. Segons el govern és la mateixa política que s'ha seguit amb l'obligació de recollir els excrements dels animals.\nS'han repartit 130.000 bosses entre propietaris de gossos de Reus. No és l'única campanya que el consistori considera exitosa, també la que recorda la necessitat de censar gossos, gats i fures. En els dos últims anys, 4.400 gossos han entrat al registre municipal d'animals domèstics.\nAGENDA: Arrenca el Festival Breus a Reus amb diversos curtmetratges\nATENCIÓ: Important canvi si heu d'anar a fer qualsevol tràmit a l'Ajuntament de Reus\nAjuntament de Reus animals medi ambient


Els congressos mèdics, una aposta estratègica · Fira News\nEls congressos mèdics, una aposta estratègica\nLa biomedicina serà, segons els experts, la ciència del segle XXI. Impulsarà importants avenços en el diagnòstic i tractament de malalties, millorant la qualitat i l’esperança de vida de la societat del futur. Es tracta d’un sector amb gran potencial de creixement i, alhora, es presenta com una oportunitat per al negoci firal.\nLa necessitat constant de la comunitat medico-sanitària de conèixer les novetats i compartir experiències fomenta la celebració de trobades especialitzades. En els darrers anys, Fira de Barcelona ja ha estat seu de grans esdeveniments com el Congrés Mundial de Cardiologia, el congrés anual de la Societat Europea de Cardiologia o el Congrés Mundial de la SIDA sense comptar moltes altres convencions nacionals i internacionals del camp de la medicina i la salut.\nEl 2010, aquesta activitat de Fira s’intensifica encara més amb la celebració, entre altres, de quatre esdeveniments de primer nivell com el 25è Congrés de l’Associació Europea d’Urologia (EAU), el Congrés Europeu d’Hematologia (EHA) i el Congrés de la Societat Europea de Respiració (ERS).\nAtreuen milers d’especialistes a Barcelona i, a més, reforcen el posicionament de Catalunya com a referent mundial en l’àmbit mèdic: concentra més de la meitat dels millors hospitals públics espanyols i de gran prestigi internacional (Clínic, Vall d’Hebron, Bellvitge, Germans Tries i Pujol o Sant Joan de Déu); i compta amb importants centres d’investigació com el Parc Científic de Barcelona o el Parc de Recerca Biomédica de Barcelona que, juntament amb els associats a universitats i hospitals, es troba al capdavant en projectes biomèdics.\nEn un context molt més ampli, Catalunya també s’ha consolidat com a motor al terreny de la biotecnologia a Europa. Exemple d’això és que allotja el major nombre d’empreses tecnològiques d’Espanya i disposa del nou districte 22 @ per fomentar la capacitat emprenedora. Una aposta a la qual es va afegir el 2009 Fira en acollir la primera edició de Hit Barcelona, la cita mundial amb la innovació.\n“Barcelona, escenari perfecte per l’aniversari del Congrés Europeu d’Urologia”\nEspecialistes i empreses de tot el món s’han reunit del 16 al 20 d’abril al recinte de Gran Via, per presentar els últims avenços en urologia.\nProfessor Per-Anders Abrahamsson\nsecretari general del Congrés EAU\n¿Per què Barcelona per celebrar el 25è Congrés de l’Associació Europea d’Urologia (EAU)?\nBarcelona és una ciutat coneguda mundialment com un dels centres més importants de l’arquitectura i l’art. També per la seva gran tradició mèdica i pel prestigi dels seus centres hospitalaris. El recinte de Gran Via de Fira de Barcelona, a més, disposa de la tecnologia més avançada, per la qual cosa és, sens dubte, un lloc excel·lent per al nostre congrés.\n¿Quin ha estat el paper de l’EAU en aquests 25 anys?\nDurant 25 anys, l’EAU ha servit de plataforma on els experts en urologia poden conèixer les últimes investigacions i compartir coneixements amb l’objectiu de millorar la prevenció i el tractament d’aquest tipus de malalties a tot el món. Moltes coses han canviat des del primer congrés de Pàdua el 1974, tant a la pràctica com en la percepció social de la professió, però sempre hem comptat amb els millors especialistes. En els darrers anys, aquesta trobada ha crescut en nombre de participants i en la qualitat del programa científic on s’analitzen els últims avenços de les diferents especialitats com la pediatria, el càncer de bufeta, carcinoma de cèl·lula renal, urologia reconstructiva i funcional, obstrucció de pròstata benigna i les pedres.


Els peixos, per definició i gairebé sense excepció, són vertebrats de sang freda. Això vol dir que romanen aproximadament a la mateixa temperatura que l’aigua que els envolta. En contraposició amb els mamífers que habiten l'aigua, com la balena o la rata d'aigua, que com nosaltres mateixos, solen mantenir una temperatura interna molt més elevada que l'aigua que els envolta, tot i que l'aigua pot ser una temperatura molt més freda que una altra. sobreviure. Quan l’aigua fa massa fred o l’exposició a l’aigua més freda es fa més llarga del que pot mantenir el control intern de la temperatura del mamífer, es diu hipertèrmia i la temperatura interna del mamífer es refreda i el cor del mamífer s’alenteix i, finalment, el mamífer mor.\nTots els peixos d’aquari d’aigua dolça tenen, de la mateixa manera que el mamífer, un interval de temperatura exacte dins del qual poden sobreviure. Si la temperatura de l’aquari s’està fora d’aquest rang, els peixos no tenen cap tipus de control intern de la temperatura i es morirà simplement. Les diferents espècies de peixos tenen necessitats de temperatura diferents en funció de les temperatures tradicionals de les aigües d'origen d'aquestes espècies.\nCom respira el peix\nEls peixos d’aquari comparteixen amb humans i altres mamífers la possessió d’una columna vertebral o columna vertebral. Els peixos es construeixen en el mateix pla fonamental, tenint el mateix sistema bàsic d’ossos i òrgans que els mamífers. Encara més sorprenent, en molts casos, algunes espècies de peixos presenten un comportament parental, expressen el sentit de la família, mostren signes de reconeixement a humans específics i fins i tot presenten signes d’emoció. Hi ha molt per aprendre sobre els peixos aquaris, però no només són decoració, sinó que són mascotes que mereixen el nostre respecte i cura.\nEls peixos respiren oxigen, però normalment s’absorbeixen de la solució a l’aigua per les brànquies que són òrgans semblants a les fulles, normalment quatre a cada costat del coll en una bossa coberta per l’opercul o una coberta de la branca òssia. (Una excepció són els peixos laberint, com el Gourami o Bettas que realment respiren aire amb l'ajut d'un òrgan especial anomenat laberint). Les brànquies s’abasteixen ricament de vasos sanguinis i l’aigua s’empassa de la boca i es força sobre les brànquies, deixant-se per una escletxa entre l’opercul i el cos.\nLa velocitat de moviments respiratoris del peix està en part determinada per la necessitat d’oxigen i la seva concentració a l’aigua que l’envolta. No cal dir que l’aquari ha de contenir una quantitat important d’oxigen dins de l’aigua, no només a la superfície de l’aigua. Les bombolles que passen per l’aigua no serveixen de res per als peixos, les brànquies només poden absorbir oxigen si es tracta d’una substància química dins de l’aigua.\nParts bàsiques del cos\nA continuació, es mostra una guia de fotografies amb les diferents parts d’un peix d’aquari d’aigua dolça.\nHi ha moltes excepcions a la regla en el món dels peixos, com hi ha al món del mamífer, però, en general, els peixos habituals que es troben en aquaris d’aigua dolça són l’anatomia estàndard.\nEl cos de peix es compon principalment d’un gran múscul lateral a cada costat de l’espina dorsal, dividit per làmines de teixit connectiu en segments corresponents a les vèrtebres. Aquesta anatomia es pot veure a gairebé qualsevol peix cuinat en un restaurant o representat en un llibre. Aquest és l’òrgan principal per a la natació. Els òrgans interns solen ocupar un volum molt petit cap al front, de manera que gran part del tronc aparent del peix és realment la seva cua (no s’ha de confondre amb l’aleta de la cua).\nLa zona dels òrgans està indicada per la posició endavant del començament de l’aleta anal, que marca el final del tracte digestiu. Els peixos tenen els òrgans habituals familiars per als estudiants d’anatomia humana, a excepció dels pulmons i la cavitat toràcica; tenen estómac, intestins, fetge, melsa, ronyons, etc.\nPells i escates\nEls peixos tenen una pell coberta d’escates i que la pell pot tenir condicions de la pell i pot ser afectada per la llum del sol, danyada per objectes punxeguts i protegeix els òrgans interns. La pell pot estar nua, o pot estar recoberta per escates o per plaques òssies que al seu torn tenen una capa exterior sobre elles.\nLes escales poden ser opaces o transparents; si són transparents, l’aspecte i el color del peix poden ser deguts a pigments de la pell, no a escala de color ni formacions, com en els peixos daurats calics. Es poden veure plaques òssies a Corydoras, o peixos blindats sud-americans (Plecostomus).\nEn gairebé tots els casos, els peixos tenen dues aletes aparellades i tres. La parella pectoral i pèlvic Les aletes (ventrals) corresponen, respectivament, als braços i a les cames dels éssers humans i es connecten amb cinturines òssies del cos que corresponen a les nostres pròpies cintures.\nLes aletes no aparellades són dorsal, la anal i la cua o cabal aletes, tal com es mostra a la figura adjunta. Aquestes aletes estan suportades per raigs, de vegades ossis i de vegades de cartílag. En algunes famílies, l’aleta dorsal es divideix completament en dues parts, la part anterior amb rajos espinosos i la part posterior amb raigs dividits. En els characins i alguns altres, n’hi ha un de petit adipós aleta, composta de material gras sense raigs d'aleta.\nA més, els peixos sovint posseeixen un òrgan característic, la bufeta d'aire. Es tracta d’una bossa llarga plena de gas i que es troba a la cavitat del cos. Pot estar totalment tancat o pot comunicar-se amb el tracte alimentari mitjançant un conducte o tub. De vegades es divideix en dues parts força diferenciades, que es comuniquen entre elles. La bufeta d'aire controla la gravetat específica del peix, ja que els tancs conductors d'un submarí governen la seva flotabilitat, o viceversa realment.\nEn els peixos amb bufes dividides, el centre de gravetat també es pot alterar. En realitat correspon als pulmons dels vertebrats superiors, i aquest fet es preveu en l'anomenat peix pulmó, que agafa aire a les vesícules d'aire i respira aire real de manera similar a la que fan els mamífers.\nAquests 'peixos de pulmó' es diuen realment 'peixos de laberint' i són dels Anabantid i altres famílies de peixos. L’orgue laberint és un òrgan completament diferent i separat de les brànquies, que també posseeixen aquests peixos. El laberint s’utilitza a la natura quan l’aigua que neden els peixos s’enfosqueix que conté poc o gens d’oxigen o queden atrapats en un bassal massa petit per contenir suficient oxigen per sostenir la seva vida. L’òrgan laberint està situat a prop de les brànquies i l’aire es passa per dins o cap a dins i cap a fora per la boca o per les escletxes de la branca, fent que sembli que aquests peixos s’estan xopant a la superfície de l’aigua.\nExaminant detingudament la majoria de peixos d’aquari d’aigua dolça, es pot observar una línia que surt del cap pel costat del cos. Es tracta d’una sèrie de tubs farcits amb una secreció gomosa i amb truges rígides a la base. La funció d'aquesta 'línia lateral' és dirigir vibracions de baixa freqüència i, com a oïda del peix, és una part especialitzada del sistema de línies laterals per advertir de perill, ajudar a distància, detectar obstacles que no es poden veure fàcilment i evitar els depredadors.\nPot semblar estrany, efectivament, que els peixos tinguin allò que sembla que són les fosses nasals, però sí que tenen les fosses nasals. De fet, els peixos solen tenir 4 fosses nasals. En realitat són òrgans de l’olfacte i no exerceixen cap funció en la respiració ja que no s’obren a la boca ni a les brànquies.\nEs pot aprendre molt sobre l’anatomia dels peixos i és un tema fascinant. Esperem que hagueu desbloquejat alguns dels misteris d’aquelles mascotes que anomenem peix d’aquari d’aigua dolça.


L'OMS investiga abusos sexuals comesos pel seu personal al Congo\nL'OMS investiga abusos sexuals comesos pel seu personal a la República Democràtica del Congo\nUn informe revela que mig centenar de dones van ser obligades a mantenir relacions sota amenaces\nBarcelona 30 de de setembre del 2020. 15:24\nSexe a canvi de feina. O acomiadament en el cas de no accedir-hi. És un exemple de com funcionaven treballadors de l’Organització Mundial de la Salut (OMS) amb els autòctons de la República Democràtica del Congo en el marc de l’última crisi d’Ebola del 2018. Un informe elaborat per The New Humanitarian –agència de notícies especialitzada en informació humanitària– ha destapat l’escàndol al constatar que mig centenar de dones van patir abusos sexuals comesos, presumptament, per personal desplaçat al país en tasca humanitària. Diverses dones van quedar embarassades.\nL’OMS, lluny de negar les acusacions, ha anunciat una investigació «enèrgica» contra aquelles persones que, presumptament, després d’identificar-se com a part d’aquesta oficina, van cometre abusos sexuals durant el seu desplegament el 2018 en plena crisi sanitària. «Les accions presumptament perpetrades per persones que s’identifiquen com a treballadores per a l’OMS són inacceptables i seran investigades enèrgicament», ha confirmat l’organisme de les Nacions Unides a través d’un comunicat.\n«La traïció de persones a les comunitats a les quals servim és reprovable. No tolerem tal comportament en el nostre personal, contractistes o socis», continua el comunicat, que anuncia que qualsevol persona involucrada haurà de retre comptes i enfrontar-se a greus conseqüències, «incloent-hi l’acomiadament immediat».\nNo és la primera vegada que el personal humanitari es veu immers en escàndols sexuals comesos contra persones vulnerables per la situació d’extrema necessitat i desemparament en què es troben. Un dels casos més esborronadors va ser el dels abusos comesos per cascos blaus de les Nacions Unides contra dones haitianes enviats arran del devastador terratrèmol que va assolar el país el 2010. En el mateix context, l’oenagé Oxfam Internacional va acabar admetent comportaments similars d’un grup de cooperants expatriats a l’illa caribenya.\nEn el cas de la República Centreafricana, més d’un centenar de dones van acusar als cascos blaus de l’ONU de Burundi i el Gabon de violació, agresió sexual i explotació en el marc del seu desplaçament el país el 2016.\nMig centenar de víctimes\nLa investigació publicada assenyala que més de 50 dones haurien sigut sotmeses a abusos i explotació sexual per part de presumptes funcionaris i treballadors d’aquesta oficina de les Nacions Unides, així com d’altres organitzacions no governamentals.\n«La majoria de les dones van dir que nombrosos homes els havien fet proposicions, les havien obligat a tenir relacions sexuals a canvi d’una feina o havien rescindit els seus contractes quan s’hi van negar», ha assenyalat l’estudi, que explica com almenys dues dones s’haurien quedat embarassades com a resultat d’aquests abusos. «Algunes dones eren cuineres, netejadores i treballadores amb contractes a curt termini, que guanyaven entre 50 i 100 dòlars al mes, més del doble del salari normal al país», explica l’informe.\nL’OMS es va desplaçar fins a l’est de la República Democràtica del Congo per fer front entre l’agost del 2018 i finals de juny de 2020 el que va ser considerat com segon brot d’Ebola més gran del món. Durant aquell temps, 3.481 persones van contraure la malaltia i 2.299 van morir.\nDesè brot d’Ebola\nEs va tractar del desè brot d’Ebola al país africà i va ser particularment més difícil de controlar, no ja només per la seva extensió, sinó també per les dificultats afegides que comportava fer-ho enmig dels combats entre diversos grups rebels i el Govern. Les autoritats congoleses van declarar el 25 de juny el final de la desena epidèmia, que va assolar tres províncies del nord-est del país (Kivu del Nord, Kivu del Sud i Ituri) des de l’1 d’agost del 2018, amb un balanç de 3.463 casos, 2.280 de morts i 1.171 supervivents, segons les últimes xifres emeses per l’OMS.\nAquesta epidèmia és la pitjor de la història de la RDC i la segona més greu del món, després de la que va assolar l’Àfrica occidental del 2014 al 2016, en la qual van morir 11.300 persones i hi va have rmés de 28.500 casos, tot i que aquestes xifres –segons l’OMS– podrien ser més altes.\nLa malaltia de l’Ebola, descoberta a la República Democràtica del Congo el 1976 –llavors Zaire–, es transmet per contacte directe amb la sang i fluids corporals de persones o animals infectats. Aquesta febre causa hemorràgies greus i pot arribar a una taxa de mortalitat del 90 %. Els seus primers símptomes són febre sobtada i alta, debilitat intensa, i dolor muscular, de cap i de coll, a més de vòmits.\nRepública Democràtica del Congo OMS


L'Observatori Socials 1 V by Juan Gamboa - issuu\nQUINES SÓN LES COMPETÈNCIES MÉS DEMANADES PELS OCUPADORS I MÉS VALORADES PELS TITULATS*?\nL’«Estudi de les demandes dels ocupadors de titulats universitaris de la província de València”, que ha elaborat l’OPAL, ha investigat el mercat laboral dels titulats de la Universitat mitjançant l’anàlisi d’una mostra de grans, mitjans i petits ocupadors d’universitaris de la província de València, i dels principals sectors de l’activitat econòmica (vegeu la fitxa tècnica general de l’estudi al final d’aquest butlletí).\nOBJECTIU Aquest primer número de l’Observatori té per objectiu informar sobre les competències que són més demanades pels ocupadors de titulats de la Facultat de Ciències Socials i aquelles\nque són més útils per a l’exercici del treball des del punt de vista dels titulats d’aquest centre¹.\nCONTINGUTS Importància de les competències genèriques, instrumentals i específiques\n*Al llarg de tot aquest butlletí s’utilitzarà el genere gramatical masculí per a referir-se a collectius mixtos, com a aplicació de la llei lingüística de l’economia expressiva. Tan sols quan l’oposició de sexes siga un factor rellevant en el context s’explicitaran ambdós gèneres. (Font: Diccionari Panhispànic de Dubtes, Reial Acadèmia Espanyola). 1 Enquestats en el primer Estudi d’inserció laboral dels titulats de la Universitat de València 1999-2003. La llicenciatura de Ciències del Treball no ha sigut inclosa en l’anàlisi perquè no comptava amb prou nombre de titulats en el moment d’efectuar els estudis que aporten dades per a aquest butlletí.\nFinalment, les competències instrumentals, capaciten i habiliten per integrar-se amb èxit en la vida laboral i social, i com el seu nom indica, serveixen d’instrument per a l’exercici eficaç de tasques específiques de la titulació o del rol, com els coneixements d’idiomes i d’informàtica. A fi de conèixer la importància d’aquests tres grups de competències perquè una persona\namb titulació universitària tinga un bon exercici laboral, es va demanar als ocupadors enquestats –tant del sector públic com del privat que solen contractar diplomats en treball social, relacions laborals i titulats de l’àrea de ciències socials en general–, que distribuïren 100 punts entre els 3 grups de competències, de manera que assignaren més punts al grup més important.\nTaula 1. Valoració de la importància dels grups de competències per a l’exercici laboral per part dels ocupadors\nCompetències Competències Competències Total genèriques instrumentals específiques 46.1 Ocupadors D. Trabajo Social 37 25.4 28.5 100 Ocupadors D. Relaciones Laborales 76 43.7 26.7 29.6 100 Ocupadors Ciencias Sociales** 996 44.2 26.8 29.0 100 * Nombre d’empreses públiques i privades enquestades que solen contractar aquestes titulacions ** Agafats com a referència per a la llicenciatura en Sociologia pel fet que el nombre d’ocupadors no va ser significatiu N*\nEn general, els resultats de la taula 1 mostren que els ocupadors enquestats consideren que les competències genèriques són les més importants per al desenvolupament del treball dels titulats de l’àrea de Ciències Socials, seguides de les competències específiques i, finalment, de les instrumentals.\nEls ocupadors enquestats també van valorar la importància que un titulat tinga cada una de les competències específiques, instrumentals i genèriques per a treballar a les seues empreses. Amb aquesta finalitat, van utilitzar una escala de valoració de 0 (gens important) a 10 (molt important). La taula 2 mostra la importància assignada a cada competència i la compara amb l’opinió dels egressats i egressades de distintes titulacions de la Facultat de Ciències Socials sobre la importància de diferents competències específiques, instrumentals i genèriques per a l’exercici del seu treball.\nEn aquest cas, els titulats i les titulades van valorar la importància que tenien les competències analitzades per a l’exercici del treball que duien a terme en el moment de l’enquesta. És important tenir en compte que es van seleccionar només les valoracions d’aquells titulats que tenien un treball de qualitat, és a dir, aquells treballs que tenien bastant o molta relació amb la titulació i que requerien estudis universitaris.\nAquesta comparació és útil per a identificar les competències que s’han de desenvolupar en els plans d’estudis de la Facultat de Ciències Socials, a fi d’aconseguir un exercici adequat en el treball i satisfer les demandes dels ocupadors.\nTaula 2. Valoració de la importància de les competències des de la perspectiva titulat / ocupador per titulació\n2.1. D. RELACIONS LABORALS\nCOMPETÈNCIES N COMPETÈNCIES ESPECÍFIQUES Domini competències titulació Domini tècniques titulació COMPETÈNCIES INSTRUMENTALS Valencià Anglès Informàtica COMPETÈNCIES GENÈRIQUES COGNITIVES Resolució de problemes Creativitat Anàlisi crítica Obtenir, analitzar i organitzar informació Transferir la teoria a la pràctica Actualització coneixements, tècniques i habilitats Identificar noves oportunitats COMPETÈNCIES GENÈRIQUES ACTITUDINALS Gestionar la pressió Definir les metes i identificar-s’hi Assumir responsabilitats Adaptació a canvis i flexibilitat Iniciativa personal COMPETÈNCIES GENÈRIQUES INTERPERSONALS Habilitats socials Treballar en equip Comunicació oral i escrita Treballar amb persones de diferent procedència Negociació COMPETÈNCIES GENÈRIQUES DE GESTIÓ Capacitat per a dirigir Presa de decisions Planificació i gestió de temps i recursos Motivar altres\nTitulats amb un treball de qualitat 98\n6.2 5.5 8.0\n8.6 7.5 7.7 7.9 8.0 8.1 7.4\n7.8 6.4 7.1 7.7 *** *** ***\n8.0 8.0 8.3 8.2 8.1\n8.1 8.5 8.3 7.0 7.1\n7.3 7.6 7.9 *** ***\n7.4 8.0 8.2 7.8\n7.0 7.7 7.3 7.8\n* S’hi inclouen empreses públiques i privades ** 0 significa “gens important” i 10 “molt important” *** Aquestes competències no van ser previstes en l’anàlisi comparativa per raons tècniques de l’estudi de titulats\nEn la taula 2.1 es pot apreciar que els ocupadors concedeixen valoracions més elevades al conjunt de competències analitzat, que els titulats enquestats. Els dos grups enquestats concedeixen a valorar més les capacitats genèriques de resolució de problemes, treball en equip, comunicació oral i escrita i presa de decisions. Es detecta, d’altra banda, la gran importància que donen els ocupadors a les habilitats\nsocials, treball en equip, planificació, gestió de temps i recursos, així com a l’assumpció de responsabilitats. Quant a les competències instrumentals, s’observa una diferència de valoració significativa pel que fa a la importància dels coneixements d’idiomes, els quals són més valorats pels ocupadors, que els atorguen un nivell mitjà.\nQuant a coneixements d’informàtica, tant ocupadors com titulats els concedeixen una importància mitjana-alta. Dins les competències genèriques, destaca la creativitat, que és una de les més valorades pels ocupadors, però no pels titulats.\n2.2. D. TREBALL SOCIAL\nFinalment, cal remarcar la valoració que concedeixen els ocupadors al domini de les tècniques i competències pròpies de la titulació.\nTitulats amb un treball de qualitat 126\nCOMPETÈNCIES N 37* COMPETÈNCIES ESPECÍFIQUES 8.9** Domini competències titulació 8.9 Domini tècniques titulació COMPETÈNCIES INSTRUMENTALS 7.2 Valencià 4.1 Anglès 7.3 Informàtica COMPETÈNCIES GENÈRIQUES COGNITIVES 8.9 Resolució de problemes 7.7 Creativitat 8.2 Anàlisi crítica 8.4 Obtenir, analitzar i organitzar informació 8.3 Transferir la teoria a la pràctica 8.5 Actualització coneixements, tècniques i habilitats 7.8 Identificar noves oportunitats COMPETÈNCIES GENÈRIQUES ACTITUDINALS 8.4 Gestionar la pressió 8.3 Definir les metes i identificar-s’hi 9.0 Assumir responsabilitats 8.6 Adaptació a canvis i flexibilitat 8.3 Iniciativa personal COMPETÈNCIES GENÈRIQUES INTERPERSONALS 8.7 Habilitats socials 9.1 Treballar en equip 8.8 Comunicació oral i escrita 8.1 Treballar amb persones de diferent procedència 7.8 Negociació COMPETÈNCIES GENÈRIQUES DE GESTIÓ Capacitat per a dirigir 7.8 Presa de decisions 8.3 Planificació i gestió de temps i recursos 8.7 Motivar altres 8.5 * S’hi inclouen empreses públiques i privades ** 0 significa “gens important” i 10 “molt important” *** Aquestes competències no van ser previstes en l’anàlisi comparativa per raons titulats\nEn el cas de la diplomatura en Treball Social, la taula 2.2 mostra que ocupadors i persones titulades concedeixen una importància de nivell mitjà-alt al conjunt de les competències genèriques considerat, i destaca l’alta importància concedida pels dos grups a la capacitat per a resoldre problemes, habilitats socials, treball en equip i comunicació oral i escrita. En l’àrea de competències instrumentals, s’observa que els ocupadors concedeixen més\n*** *** 5.8 3.5 7.1 8.3 7.7 8.1 8.1 *** *** *** *** *** *** *** *** 8.3 8.8 8.2 *** *** 7.5 8.1 7.9 ***\ntècniques de l’estudi de\nvaloració al coneixement del valencià que els titulats amb un treball de qualitat; no obstant això, els coneixements d’informàtica són els que obtenen una valoració més alta per part d’ambdós. Finalment, els ocupadors van subratllar la importància de les competències específiques i la capacitat per a assumir responsabilitats, adaptació a canvis i flexibilitat, i la motivació cap a altres.\n2.3. L. SOCIOLOGIA\nOcupadors Ciencias Sociales*\nCOMPETÈNCIES N 996** 28 COMPETÈNCIES ESPECÍFIQUES 8.3*** Domini competències titulació **** 8.3 Domini tècniques titulació **** COMPETÈNCIES INSTRUMENTALS 6.2 Valencià 6.8 6.1 Anglès 3.6 8.2 Informàtica 7.8 COMPETÈNCIES GENÈRIQUES COGNITIVES 8.7 Resolució de problemes 8.0 7.7 Creativitat 7.8 7.9 Anàlisi crítica 8.0 8.3 Obtenir, analitzar i organitzar informació 8.4 8.3 Transferir la teoria a la pràctica **** 8.4 Actualització coneixements, tècniques i habilitats **** 7.7 Identificar noves oportunitats **** COMPETÈNCIES GENÈRIQUES ACTITUDINALS 8.1 Gestionar la pressió **** 8.3 Definir les metes i identificar-s’hi **** 8.7 Assumir responsabilitats **** 8.4 Adaptació a canvis i flexibilitat **** 8.4 Iniciativa personal **** COMPETÈNCIES GENÈRIQUES INTERPERSONALS 8.3 Habilitats socials 8.1 8.7 Treballar en equip 8.0 8.5 Comunicació oral i escrita 8.1 7.4 Treballar amb persones de diferent procedència **** 7.5 Negociació **** COMPETÈNCIES GENÈRIQUES DE GESTIÓ Capacitat per a dirigir 7.7 6.4 Presa de decisions 8.1 7.7 Planificació i gestió de temps i recursos 8.4 7.8 Motivar altres 8.1 **** * S’agafen com a referència les valoracions dels ocupadors de l’àrea de Ciències Bàsiques pel fet que la grandària de mostra d’ocupadors de titulats en sociologia no va ser significativa ** S’hi inclouen empreses públiques i privades *** 0 significa “gens important” i 10 “molt important” **** Aquestes competències no van ser previstes en l’anàlisi comparativa per raons tècniques de l’estudi de titulats\nLa taula 2.3 mostra que les competències genèriques més valorades pels ocupadors de titulats de l’àrea de Ciències Socials són les capacitats per a la resolució de problemes, assumpció de responsabilitats i treball en equip. A nivell específic, el domini de les tècniques i de les competències pròpies de la titulació és igualment valorat. A nivell instrumental, destaca la valoració concedida als coneixements d’informàtica respecte als d’idiomes.\nEls ocupadors de Ciències Socials valoren majorment les competències analitzades que els titulats en Sociologia enquestats, encara que les valoracions dels dos grups no són significativament diferents en la majoria dels casos. Únicament s’observen valoracions significativament més altes dels ocupadors en la capacitat per a dirigir i en els coneixements d’anglès. En canvi, s’evidencia que ocupadors i persones llicenciades coincideixen a assignar valoracions altes a les capacitats per a obtenir, analitzar i organitzar informació; habilitats socials i comunicació oral i escrita.\nCom a conclusió d’aquest apartat, és important esmentar que els desajustos observats entre les valoracions dels ocupadors i dels titulats amb un treball de qualitat, poden ser deguts al fet que no tots els ocupadors ofereixen ocupacions de qualitat i, per aquesta raó, poden valorar les competències en diferent\nmesura que els titulats amb una ocupació d’aquest tipus. D’altra banda, es poden presentar diferències pel fet que els titulats són els que directament exerceixen les activitats pròpies del lloc de treball, i valoren de manera diferent les competències necessàries per a fer-ho adequadament que aquelles persones que no estan directament involucrades amb aquestes tasques. Així mateix, és possible que els ocupadors exigisquen un nivell general de competències elevat, malgrat que no totes siguen realment importants per a l’exercici del treball dels titulats.\nUna vegada estudiades les valoracions de les diferents competències per part d’ocupadors i persones titulades, es procedeix a analitzar l’opinió dels titulats sobre la importància d’aquestes. Un dels aspectes interessants és conèixer la seua opinió sobre el grau en què la Universitat ha contribuït al desenvolupament de les competències analitzades. Així, el gràfic 1 mostra la importància de diferents competències per a l’exercici del treball des de la perspectiva dels ocupadors i l’opinió dels titulats sobre el nivell adquirit d’aquestes competències durant els estudis a la Universitat de València¹. Cal dir que els nivells adquirits d’anglès, valencià i informàtica corresponen a la valoració dels titulats sobre el seu nivell de coneixements en la matèria, i no al nivell de desenvolupament d’aquestes competències a la Universitat.\nGràfic 1. Valoració de les competències per part dels ocupadors respecte al nivell adquirit pels titulats a la UVEG\n1.1 RELACIONS LABORALS\nà ci en l Va\nrm o fo In pr de ció lu o s Re\nt r a s ip ta als ica gi rit on os ci qu r ít ivi iri c t o e c d rs s isi a s i e u c n e a s i c Cr de ats àli er ll e re al or ilit tp ba ls de An a e e b ó t a r i T ci ci Ha es ps pa ica Pr a m n e C lt mu de Co ó i t es ig . if an Pl\nEl gràfic 1.1 mostra que el nivell de competències que demanen els ocupadors supera el nivell adquirit pels diplomats en Relacions Laborals enquestades (N=319), excepte en els coneixements de valencià. No obstant això, no s’observa el mateix dèficit de\ncompetències en tots els casos. Així, els majors dèficits respecte a aquestes s’observen en la resolució de problemes, creativitat i planificació, així com en la gestió de temps i recursos. En canvi, aquest dèficit disminueix pel que fa a coneixements d’anglès i informàtica.\n*El nivell adquirit de valencià, anglès i informàtica es refereix al nivell de coneixements valorat pels titulats en el moment de l’enquesta del primer estudi d’inserció laboral dels titulats de la Universitat de València.\n1.2 TREBALL SOCIAL\nrm ob fo In pr de ció lu o s Re\nt ir a ip ta als ica ns s rit rig ci qu ivi r ít i c so t o e c sio d s i a s i e ur c n e a s i r s c i e e t l r C d a à ll re al pe lit or ba de An at bi els ó t a re a i i i s T c c H e ps ca pa Pr ni em Ca t u l m de Co ió t s ge .i f i an Pl\nEl gràfic 1.2 mostra que el nivell de competències que demanen els ocupadors supera el nivell adquirit per les persones diplomades en Treball Social enquestades (N=264), excepte en els coneixements\nd’anglès. Els majors dèficits de competències s’observen en resolució de problemes i planificació i gestió de temps i recursos. En canvi, el dèficit és mínim en els coneixements de valencià i informàtica.\n*El nivell adquirit de valencià, anglès i informàtica es refereix al nivell de coneixements valorat pels titulats en el moment de l’enquesta del primer estudi d’inserció laboral dels titulats de la Universitat de València. 8\ncr H íti ab ca ili ta ts so ci Tr al eb s C al om le un n eq ic ac ui ió p or al C ie ap sc ac rit ita a Pl t an pe if. ra ig Pr di es es rig t ió a ir de de de lt em ci si ps on ie s ls re cu rs os\nEl gràfic 1.3 mostra que el nivell de competències que demanen els ocupadors de titulats de l’àrea de Ciències Socials supera el nivell adquirit pels llicenciats en Sociologia enquestats (N=50), excepte en els coneixements de valencià. Els majors dèficits de competències s’observen en resolució de problemes, capacitat per a dirigir i planificació i gestió de temps i recursos. En canvi, el dèficit disminueix en la capacitat per a l’anàlisi crítica.\nÉs important destacar que en el gràfic 1.3 s’han pres com a referència les valoracions tant d’ocupadors públics com privats que solen contractar titulats de l’àrea de Ciències Socials,\nja que la grandària de mostra d’ocupadors de llicenciats en Sociologia no va ser significativa en l’estudi d’ocupadors.\nEn general, els resultats observats en el gràfic permeten determinar les competències que són més demanades pels ocupadors i menys desenvolupades per la Universitat, a fi de generar accions estratègiques per a desenvolupar-les en els plans d’estudi. No obstant això, cal destacar que les capacitats analitzades es desenvolupen també a partir de l’experiència laboral i la formació complementària, entre altres factors.\nTitulacions estudiades Facultat Ciències Socials D. Relacions Laborals D. Treball Social L. Sociologia\n1856 836 105\n319 263 50\n±5% ±5% ±10%\nJuny 2005 Juny 2005 Juny 2005\nL'Observatori Socials 1 V


EL ROMANTICISME GERMàNIC BRILLA DE LA Mà DE BUCHBINDER I MENA\nPrograma: Rudolf Buchbinder amb ll'Orquestra Filharmònica de la BBC\nLa temporada de Palau 100, en un dels darrers concerts, ens ha ofert l’oportunitat de poder sentir un dels pianistes més elegants i refinats de l’actualitat: l’austríac Rudolf Buchbinder, que, acompanyat de l’Orquestra Filharmònica de la BBC, dirigida per Juanjo Mena, va interpretar el Tercer Concert per a piano de Beethoven. A la segona part vam poder sentir la Simfonia “Romàntica” de Bruckner, amb una orquestra al ple. Un programa fantàstic amb dues obres culminants del romanticisme germànic.\nRudolf Buchbinder| Foto: Marco Borggreve\nRudolf Buchbinder és un pianista que els darrers anys ha visitat regularment Barcelona. Sense anar més lluny, fa un parell d’anys va interpretar els cinc concerts de Beethoven al capdavant de l’OBC, com a solista i director. En aquesta ocasió només ha fet de pianista. El seu estil d’interpretar Beethoven és de tall molt clàssic, amb una articulació absolutament nítida i perfecta de les notes. Fins i tot els passatges més ràpids i endimoniats, Buchbinder els executava amb una gran claredat expositiva. A banda d’això, se’l veia molt apassionat i entregat a la música que interpretava, i alhora del tot relaxat, exhibint un domini impressionant de l’instrument i de l’obra. Buchbinder és un músic de cap a peus, amb una tècnica molt sòlida, però, sobretot, amb una sensibilitat exquisida que irradiava cap enfora. L’única cosa que se li podria retreure és una velocitat excessiva en el Largo, que semblava la d’un Andante. Sense arribar a quedar desvirtuat, va tenir menys dolçor de l’esperada.\nLa BBC Philharmonic, en canvi, no va estar a l’altura de Buchbinder. És una bona orquestra, que va excel·lir molt més en Bruckner que en Beethoven. La seva secció de corda va sonar amb poca brillantor en força passatges, i sobretot, es va veure eclipsada massa vegades per la secció de vent metall. Aquest desequilibri es va fer més palès en Beethoven que en Bruckner. La Simfonia núm. 4, “Romàntica”, va ser una mena d’ascensió interpretativa en què l’orquestra ja va començar en prou bona forma, amb les seccions més ben equilibrades que en Beethoven. En el segon moviment, Andante, va haver-hi una gran expansió sonora, però la corda no va acabar de brillar prou. Va haver d’esforçar-se molt i tot i així no va poder sobrepassar el poder del metall, que no estava precisament sobredimensionat numèricament.\nDesprés d’un Scherzo marcat per la delicadesa i la contenció, el Finale va ser explosiu, però de manera controlada, sense cap desajust. La “Romàntica” de Bruckner, una obra colossal i efectista, va tenir un final absolutament apoteòsic i esclatant. Per fi la BBC Philharmonic, dirigida pel seu titular, Juanjo Mena, aconseguia enlairar-se del tot i excel·lir com una orquestra grandiosa.