Habitant-global: Torre Valentina\nAvui, Diada de l'11 de setembre de 2013, copio la transcripció del text del quadern de bitàcola (en paper) corresponent a la nostra estada en un meravellós indret de la Costa Brava durant la primera setmana de setembre de 2013.\nDimarts 3 de setembre - Dia esplèndid, nítid i de clima molt agradable. Han passat 24 hores des que ens vam instal·lar a l'hotel de Torre Valentina, al Sud de la Badia de Palamós, justament a l'indret on la faixa de sorra, que comença al port de Palamós, acaba al terme de Sant Antoni de Calonge. Malgrat el refredat que em fa mocar sense pausa omplint tovallons de paper per dotzenes, i que no em deixa dormir, hem gaudit de la platja, del tebi sol i de la dolça remor de les onades des de les nou fins les onze; clar que m'he protegit de la radiació solar amb samarreta gorra de visera, crema d'alt grau de protecció i sempre sota el vell parasol. Només hem prés una única remullada en la tranquil·litat sense onades envoltats de peixets que se'ns apropaven tafaners o s'allunyen veloçment porucs en l'aigua diàfana.\nDimecres 4 de setembre - El pitjor del refredat ha passat, les traces de febre han marxat també els símptomes que l'acompanyaven ahir: dolors articulars, congestió entre els ulls i nas, cansament exagerat i ganes de no fer res. Hem anat a la platja de 9 a 11:30h, l'aigua cristal·lina era plena de dotzenes de peixets. Com era d'esperar la major part dels banyistes són jubilats, també hi han parelles joves amb fills petits; un grup familiar ahir va instal·lar-se a la nostra dreta, vora les roques, amb un nadó de menys de tres setmanes, avui també han vingut; sorprèn recordar el quant petits i dependents som en néixer. Amb l'ordinador de l'hotel he fet arribar un correo-e a alguns familiars amb un vincle a la web de l'hotel.\nDijous 5 de setembre - Avui hem fet l'estada des de les nou fins tocades les dotze. He fet 30 minuts de caminada amb el pretext de comprar aigua. Per primer cop en molts mesos m'he tornat a submergir en les aigües mediterrànies. La vista del racó de Torre Valentina des de l'aigua és preciosa. Aquesta meravella s'incrementa amb la sensació d'assossec que proporciona l'aigua en calma i el silenci, només trencat per converses llunyanes del banyistes. Ens ha sorprès no trobar ni un venedor ambulant arrossegant les seves mercaderies a l'esquena i oferint-les al banyistes. La mitja hora de caminar cada matí vora del mar era una saludable pràctica de Julia, filla d'August emperador romà i Vipsania, tal com comenta Robert Graves en la popular obra "Jo, Claudi". Poc abans d'anar a dinar hem vist un gran vaixell de càrrega entrant al port de Palamós guiat pel remolcador del pràctic que l'esperava segons les normes vigents. Després, retornant del passeig de la tarda, l'hem vist sortir del port rumb Nord potser es dirigeig als ports de Marsella o Gènova.\nDivendres 6 de setembre - Passades les deu del matí he caminat la mitja hora de cada dia, de retorn m'he trobar amb força patinadors i ciclistes; el practicants de "footing" són més matiners i els passejants de gossos són més de tardes o vespres. Tots ells aprofiten les llises pistes del passeig marítim de Sant Antoni de Calonge i el de Torre Valentina separats pel pont sobre la Riera de Calonge. El tram de Torre Valentina té doble carril bici i un altre per caminats separats per una filera de bancs; una ampla faixa de gespa els separa de la sorra; al costat dels carrils bici hi ha un carril lent per als cotxes a tocar de l'única i sempre pulcra vorera del passeig. Demà, dissabte marxem, passant per la Bisbal d'Empordà, aquesta nit serà la darrera que passaren enguany a l'hotel, però sens dubte altres setembres ens tornarem a passejar per aquest lloc tant estimable de la nostra costa catalana.\nPublicat per Lukas4 a 12:05\nEl futur de les pensions públiques\nQuè fer amb el nostre temps


El Barça Lassa vol mantenir a Lleida el costum de guanyar\nHandbol - Copa Asobal\nL'equip blaugrana jugarà la final de la Copa Asobal contra el Bidasoa\n2 min. Barcelona 15/12/2018 19:47\n651x366 Raúl Entrerríos / FC BARCELONA Raúl Entrerríos / FC BARCELONA\nEl Barça Lassa i el Bidasoa Irun disputaran aquest diumenge (19 hores, Esport3) la final de la Copa Asobal al pavelló Barris Nord de Lleida, on l’equip blaugrana intentarà aixecar el títol per vuitena vegada consecutiva.\nEl Barça Lassa va eliminar l’Ademar Lleó amb una semifinal molt sòlida (28-21). L’equip blaugrana, que va imposar el seu ritme de joc, va arribar al descans amb un avantatge de cinc gols (15-10) i va saber gestionar la renda durant la segona meitat. Les aturades de Nacho Biosca i els gols del pivot Zivan Pesic van ajustar el marcador (21-17), però el conjunt culer no es va deixar enredar.\nEl Fraikin Granollers, eliminat\nEl Bidasoa Irun no va poder tenir millor retrobament amb la Copa Asobal i en el seu retorn a la competició, uns anys després, va aconseguir la classificació per a la final, després de superar un Fraikin Granollers (30-25) que es va desplomar en el moment en què no va poder connectar amb el pivot Adrià Figueras. L’equip vallesà va arribar al minut 35 amb una renda de dos gols (17-19), però va rebre un parcial de 9-0 que va capgirar el marcador (26-19). “Malgrat l’eliminació, aquest 2018 ha sigut extraordinari. Vam fer una gran segona volta a l’Asobal en el primer tram de l’any i l’acabem amb una millor posició a la Lliga que el curs passat al final de la primera volta”, va opinar Antonio Rama.


«El millor va ser equipar i realitzar una via de 40 metres» | Sense Límits Aventura\nHome » + MUNTANYA » «El millor va ser equipar i realitzar una via de 40 metres»\nHa sigut un dels protagonistes de la Copa d’escalada en bloc 2019 i tenia molts números per passar el test de Sense Límits Aventura. Respon a tot i ho fa amb sinceritat. Recorda els bons moments i els que no ho van ser tant, com quan es va fer mal a un dit i va estar entre tres i quatre mesos en què no escalava amb comoditat perquè li feia mal. L’escoltem al programa de ràdio i també el podem llegir ací, el Test SLA amb l’escalador d’Elx Jonathan Guadalcázar.\nESCOLTA LA SECCIÓ\nEL TEST AMB JONATHAN GUADALCÁZAR\nPer a mi és poder anar-me’n dos, tres o fins i tot cinc dies per la muntanya i dormir al cotxe i poder gaudir de l’escalada.\nDes de quan practiques l’escalada?\nPractique l’escalada des dels 12 anys i actualment en tinc 25. La meitat de la meua vida practicant este esport.\nQuè és el que més t’agrada d’este esport?\nEl que més m’agrada d’escalar és poder superar-me a mi mateix, enfrontar-me a projectes i poder veure que sóc capaç de realitzar-los.\nHi ha tres coses que no poden faltar en la meua motxilla: els peus de gat, la multipresa portàtil i un rotllo d’esparadrap.\nM’agradaria amb la meua parella Estela o amb mon pare Manuel.\nLa meua major aventura va ser poder equipar per mi mateix una via de 40 metres i poder realitzar-la. Al final em va costar uns sis mesos darrere d’ella, a base d’insistir.\nEl meu major somni és poder realitzar una via en concret, que des que la vaig veure en un vídeo, d’Iker Pou, que em va fascinar, és la Demència Senil, que està a Margalef.\nEl pitjor moment?\nEl pitjor moment, sens dubte, va ser un dia escalant a Crevillent, que feia molt fred i em va cruixir un dit. Vaig estar uns tres o quatre mesos sense poder escalar còmode, perquè em feia mal.\nEl millor moment va ser quan en les tres vies que he fet jo, quan les he xapat, perquè no pensava que podia fer-ho i quan ho vaig fer no m’ho creia. I a vegades no m’ho acabe de creure encara.\nMés Test SLA:\nTest SLA: “Compartiria una aventura amb els fills”\nTest SLA: Kiel Bellido, al descobert\nTest SLA: Hèctor Esteve, de raid en raid\nEl Río Mundo epicentre del Trail Abr 8, 2015\nResultats del cap de setmana: Trail Abr 13, 2015


LA LLISTA – TNT\nEntrades 1 d'octubre Entrades 2 d'octubre Entradas 3 de octubre\n1 i 2 d’octubre a les 18h\nCa n’Anglada, 7€\n*Rebreu un correu electrònic amb l’adreça exacta quan s’acostin les dates.\n3 d’octubre a les 13h\nPati de l’Ajuntament, 7€\nAquest any al TNT hi ha diverses propostes que venen a fer destacar diferents poderíos (els potencials, les potencialitats particulars) del fet escènic.\nSi a Se respira en el jardín como en un bosque els d’El Conde de Torrefiel se centren en l’intercanvi bàsic, de tu a tu, entre qui actua i qui observa, a La Llista en Quim Bigas fa un homenatge al fet escènic com a espai creat per i per a la col·lectivitat. O bé com a espai per experimentar altres maneres d’estar col·lectivament.\nEn Quim parteix de la idea que una llista és un lloc on determinades paraules es troben com si fos per primer cop. Un lloc ‘zero’, on es fan possibles noves relacions —entre significats, objectes, persones. Una llista com una pàgina en blanc, tot i estar coberta de tinta.\nCombinant l’enumeració de coses i més coses (provinents de llistes i més llistes) amb les accions del seu cos i les traces de la seva història, a La Llista en Quim Bigas convertirà ca n’Anglada i la Plaça de l’Ajuntament de Terrassa en un lloc zero similar, en un espai on regnin la promiscuïtat i la ineficiència a l’hora de descodificar o donar nom a les coses que ens hi passin. Aquesta llista particular comptarà, a més a més, amb les traces particulars dels i les joves de Terrassa que l’any passat van participar del projecte Vincdesdevenir (creat en ocasió del TNT) i les de la Montse Sala, fundadora de la desapareguda companyia amateur de teatre de la ciutat Rodamón.\nLes paraules aquí són moviment, part de coreografia. I el cos, una àncora que ens situa en aquest ara i aquest aquí. La Llista, finalment, com un espai i un temps on totes, juntes i atentes, podem assaborir la potència i la llibertat de la pàgina en blanc i on poden desaparèixer, encara que només sigui una estona, les jerarquies i les etiquetes.\nLa llista és una proposta de Quim Bigas Bassart amb el suport dramatúrgic de Raquel Tomàs i la producció d’Anna Bohigas i Inés Lambisto.\nLa llista va néixer el 2017 a partir d’una invitació de Coincidències Terrats en Cultura; des d’aleshores ha continuat creixent i mutant gràcies que, a cada espai on té lloc, compta amb la col·laboració local de cert nombre de persones i coses.\nAmb el suport de FiraTàrrega – Suport a la Creació 2019.


Tinks House Illa de Wight Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Tinks House\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Ryde, no busqui més enllà de Tinks House. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Tinks House, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nL'ambient de Tinks House es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera, renta vaixelles són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Tinks House no troba competidors en cap categoria.


Golejada d’autoritat abans de pensar en Logronyo (2-7) | Diari de Santa Coloma\nRafa López ha marcar un dels gols I Foto: LNFS.\nMarfil Santa Coloma ha doblegat a Gáldar amb implicació de tots els jugadors en tasques ofensives.\nEric Martel ha brillat amb tres dianes, i confirma el seu pas endavant amb cinc gols en els últims tres partits.\nMarfil supera la xifra de 100 gols a la lliga (102) i gairebé iguala les dianes marcades a casa (52) i a fora (50).\nL'equip de Xavi Passarrius ha guanyat més partits com a visitant (7) que com a local (6).


La consellera de Treball, Afers Socials i Famílies, Dolors Bassa, visita l’Ajuntament de Mataró - Ajuntament de Mataró\nLa consellera de Treball, Afers Socials i Famílies, Dolors Bassa, visita l’Ajuntament de Mataró\nEs reuneix amb l’alcalde i regidors per tractar de diferents temes em matèria de serveis socials ...\nEs reuneix amb l’alcalde i regidors per tractar de diferents temes em matèria de serveis socials i ocupació\nLa consellera de Treball, Afers Socials i Famílies, Dolors Bassa, ha visitat aquest matí l’Ajuntament de Mataró en el marc de la seva visita a la ciutat per presentar el projecte d’Ateneus Cooperatius. La consellera ha estat rebuda per l’alcalde, David Bote, i altres regidors del consistori.\nDolors Bassa ha signat al Llibre d’Honor de l’Ajuntament. Amb motiu de l’Any Puig i Cadafalch, l’alcalde li ha fet entrega com a regal d’una parella de subjectallibres decorats amb el disseny d’un esgrafiat del sostre de la sala central de la Casa Coll i Regàs, obra de l’arquitecte mataroní.\nDesprés de la signatura en el Llibre d’Honor, l’alcalde i la consellera han celebrat una reunió on han parlat del contracte programa de la Generalitat en matèria de serveis socials, i de diferents temes relacionats l’aplicació de la Llei de Dependència, l’atenció a gent gran i a discapacitats, i dels programes subvencionats per al foment de l’ocupació.\nA la reunió també han assistit el regidor de Sanitat, Salut, Consum i Gent Gran, Joan Vinzo; la regidora de Benestar Social, Convivència i Política Social d’Habitatge, Isabel Martínez; el regidor d’Educació i Treball, Miquel Àngel Vadell; el director general de Protecció Social de la Generalitat, Joan Ramon Ruiz; i el director general d’Economia Social, Tercer Sector, Cooperatives i Autoempresa de la Generalitat, Josep Vidal.


Sitgesinfoguia – El Palau Maricel acull dissabte una sessió del Congrés Participatiu Catalunya i Futur\nEl Palau Maricel acull dissabte una sessió del Congrés Participatiu Catalunya i Futur\nFerran Mascarell, Vinyet Panyella i Gemma Cendra seran els ponents dels Debats de Cultura, que se celebraran dissabte al Palau Maricel, en el marc del Congrés Participatiu Catalunya i Futur, organitzat per l’associació Exigents.cat. Eduard Carrillo moderarà la trobada, que clourà la regidora de Cultura, Tradicions i Festes, Rosa Tubau.\nEl Congrés Participatiu Catalunya i Futur, organitzat pel nou laboratori d’idees participatiu Exigents.cat, arriba a Sitges el proper dissabte 28 d’octubre amb una proposta de debats entorn la cultura i amb la intenció de fer una reflexió serena i profunda sobre què es vol que sigui Catalunya en aquest àmbit.\nFerran Mascarell, Vinyet Panyella i Gemma Cendra participaran en aquests debats com a ponents, moderats per Eduard Carrillo. La trobada, al Saló Blau del Palau Maricel, comptarà amb les presentacions d’Esteve Leon i Pere Pugès per part de l’entitat. La regidora de Cultura, Tradicions i Festes, Rosa Tubau, clourà l’acte.\nEl Congrés Participatiu, que es va iniciar el mes de maig passat, pretén definir de manera oberta i participativa qüestions com els principis constitucionals o el sistema electoral a Catalunya, passant per altres temes de preocupació com les estructures productives que garanteixin la sostenibilitat, el sistema educatiu o les relacions laborals. Exigents.cat ha programat activitats en el marc del congrés fins al maig de 2018 que es poden consultar a www.exigents.cat.


Arenys de Munt, el primer participant a l'associació 'Municipis per la independència'\nEl passat dijous 8 de setembre, l'Ajuntament d'Arenys de Munt va aprovar una moció per adherir-se a la proposta Municipis per la independència, amb l'objectiu de crear una associació institucional que treballi a favor de la independència de Catalunya. Aquesta iniciativa va ser aprovada amb el suport del govern municipal (CUP i CiU) i d'ERC. L’Ajuntament treballarà conjuntament amb tots aquells municipis que s'acabin adherint a la proposta en la redacció dels estatuts de la nova associació independentista. L'acord va tenir l'abstenció del PSC i el rebuig del PP.\nLa nova associació, impulsada per l’alcalde de Vic, Josep Maria Vila d’Abadal, "defensarà l'assoliment d'un estat propi, els drets nacionals que corresponen al Principat de Catalunya i conscienciarà a la ciutadania de la necessitat d'exercir el dret a l'autodeterminació". Fins a la data, mai cap institució ha treballat directament per la independència i ara es podrà fer dins de la legalitat perquè el poble català pugui manifestar lliurement el seu futur.\nArenys de Munt, com a impulsora de la primera consulta popular independentista el 13 de setembre del 2009, ha estat la primera localitat, a banda de Vic, a sumar-se a la proposta de Vila d’Abadal, i formarà part així dels municipis que volen constituir una associació d'ens locals a favor de la independència.\nPodeu llegir la moció del Ple del dia 8 de setembre del 2011 clicant aquí.\nNotícies relacionades: Crònica.cat / Vilaweb.


Llagostera Ràdio - La Bisbal d'Empordà vol ser referent de la ceràmica al sud d'Europa amb el "Terracota Biennal"\nLa Bisbal d'Empordà vol ser referent de la ceràmica al sud d'Europa amb el "Terracota Biennal"\nEl tècnic de Promoció, Daniel Sabater, de l'alcalde de la Bisbal, Enric Marquès i el president dels ceramistes, Joan Vilà-Clara. / Foto: Gerard Vilà (ACN)\nArticle Anterior Per primer cop s'aplica una veda a la pesca de la sèpia a les badies de Pals i Roses\nSegüent Article Detecten 29 pisos amb la llum punxada en un nou operatiu a Font de la Pólvora de Girona\nEl Museu Terracota serà, el tercer cap de setmana d'octubre, el punt neuràlgic dels professionals de la ceràmica a la Bisbal d'Empordà.\nDurant tres dies, els artesans del gremi de diferents països exposaran, vendran i promocionaran el producte en una localitat que tradicionalment ha estat considerada la 'capital de la ceràmica'.\nL'esdeveniment 'Terracota Biennal' va "molt més enllà" del que es podria entendre com una fira artesana. De fet, pretén ser un "espai networking" on el sector es pugui reunir i tractar la disciplina amb altres gremis com arquitectes, jardiners, escultors o dissenyadors.\nL'alcalde de la Bisbal d'Empordà, Enric Marquès, explica que ha de servir per "potenciar l'artesania" i recorda que el poble segueix sent "referent" en relació a la capitalitat de la ceràmica, i aposta per "projectes de cooperació que ens ajuden a tots".\nEl "Terracota Biennal" s'emmarca dins la iniciativa 'Coop Art', desenvolupat per diferents socis catalans i francesos per "fomentar una estratègia" compartida que permeti promocionar el producte.\nAquest projecte està finançat en un 65% per fons europeus (FEDER) i té per objectiu reforçar la integració econòmica i social a la zona transfronterera. A més d'aspectes de promoció, també subvenciona temes socials i mediambientals.\nLa temàtica escollida per aquesta primera edició de la biennal ha estat la ceràmica impresa en 3D. El motiu és la voluntat de mostrar els avenços tecnològics dins d'un món artesanal. En aquest sentit, el president del gremi a la Bisbal, Joan Vilà-Clara, destaca que el futur d'aquesta disciplina és "prometedor" i per això han cregut "molt oportú" que fos la temàtica del primer any.\nTot i això, Vilà-Clara ha deixat clar que volen destacar l'artesania tradicional "pel valor afegit que representa". "Per sort hi ha artistes que tenen una manera de treballar exquisida i creiem que si això ho mostrem, es valorarà més", assenyala Vilà-Clara.\nUn dels objectius d'aquesta biennal és aconseguir que el públic que hi assisteixi "compri" el producte artesà. En aquest sentit, el tècnic de Promoció Local, Daniel Sabater, ha explicat que saben que el client català valora la feina que fan els artistes però "no té la predisposició" per pagar-la, a diferència dels països del nord d'Europa.\nEn aquest sentit, Sabater ha destacat que "no els fa por" enfocar l'esdeveniment amb productes per al "gran públic" però també amb "peces exclusives" que poden fer els ceramistes que participin a la biennal.\nEn el mateix sentit s'ha expressat l'alcalde de la Bisbal d'Empordà, Enric Marquès, que ha destacat la feina que està fent l'associació en tornar a fer visible el producte des de l'àmbit local. "Hem de tornar a posar el dia la ceràmica i sobretot que la gent de la Bisbal torni a creure en el què la gent de fora no té cap problema en assumir", ha destacat Marquès.


FEM MÚSICA PER ALS MÉS MENUTS. – Col·legi Ave Maria de Penya-roja\nFEM MÚSICA PER ALS MÉS MENUTS.\n9 junio 2014 Col·legi\nAquesta setmana un grup d’alumnes de primària han anat a les classes de guarderia per fer una xicoteta audició als xiquets més menuts de l’escola.\nEls músics de primària estaven molt il·lusionats per oferir als seus companys de guarderia una mostra del treball que han fet al llarg del curs en els seus respectius llocs d’estudi (conservatoris, acadèmies de música o societats musicals).\nCadascú ha mostrat l’instrument que tocava. Hem comentat aspectes com els materials de què estan fets, famílies a les quals pertanyen o altres curiositats.\nCal dir que el públic que hem tingut ha sigut excepcional, han mostrat una atenció i interès que ens ha sorprès a tots. De segur que entre aquests espectadors es troben els músics que formaran part de les orquestres i bandes d’un futur no molt llunyà.\nGràcies a les companyes de guarderia per promoure projectes d’aquest tipus i fomentar la música des de tan prompta edat. Com sempre la música ens uneix i ens fa compartir moments irrepetibles.


La robòtica d'APRENTIK en horari lectiu - Portal d'Activitats Educatives de Catalunya\nSent ben conscients de com el sistema educatiu viu en una constant adaptació als nous temps, des d'Aprenitk hem desenvolupat un projecte educatiu dissenyat per mestres i enginyers per tal de facilitar l’aprenentatge a través de la tecnologia, la ciència, la robòtica i la programació. Actualment comptem amb més de 600 alumnes d'entre 6 a 15 anys durant el curs escolar realitzant robòtica dins l'horari lectiu, i uns altres centenars que ja han introduit la robòtica en l'horari lectiu en projectes concrets o com una matèria més del currículum..\nEls nostres alumnes pensen i resolen problemes trobant solucions enginyoses, particulars i específiques que van treballant a través de la superació de reptes. Així doncs, les nostres classes comprenen els objectius de proporcionar un nou recurs educatiu que reforci els coneixements previs dels estudiants, promocionar l’aprenentatge de nous conceptes tecnològics, facilitar l’adquisició de destresa i potenciar el raonament lògic.\nL’equip d’Aprentik treballa amb l'escola per definir els continguts i objectius i vetlla per tal de què els alumnes treballin competències transversals. Per aquest motiu, a les sessions també es fomenta el treball en equip, l’autoestima i autoconeixement de l’alumne, l’expressió i la comunicació.\nEls nostres formadors i formadores són mestres que, a més a més, han rebut una formació específica i àmplia en robòtica educativa. Els formadors i les formadores són els que executen el nostre projecte educatiu i realitzen un seguiment acurat dels conceptes treballats cada trimestre per tal de què les famílies puguin conèixer de primera mà l’evolució dels seus fills.\nInformàtica, telecomunicacions i robòtica, Tutoria i convivència, Formació professorat\n#matemàtiques, #escolar, #STEM


Programa d’innovació social – Ateneus de Fabricació\nQuè es la xarxa d’ateneus de fabricació?\nQuè fem als ateneus de fabricació?\nQuè es la xarxa d'ateneus de fabricació?\nAteneus de Fabricació / Programa d’innovació social\nEl Programa d’innovació social treballa per acostar cada ateneu de fabricació al seu entorn local, i fer aflorar el talent ocult que hi ha al territori, entre els veïns, les veïnes i les entitats. Ho fa mitjançant les demandes específiques dels diferents col·lectius en format de “reptes d’innovació social”, oferint els recursos i les màquines de què disposa l’ateneu de fabricació per solucionar les diferents necessitats del territori, i així millorar la qualitat de vida dels veïns i les veïnes i la cohesió social.\nEl programa promou dinàmiques d’innovació ciutadana aplicades a reptes concrets, que s’aborden en grups de diferents edats, sexes, procedències, formació i professions, i en què es treballa amb metodologies àgils i molt creatives. És amb aquestes metodologies com, sumant els talents i esforços de totes les persones i cooperant plegats al servei del bé comú, s’aprofita al màxim els coneixements i les capacitats de cadascú.\nPer tant, si tens una idea innovadora que comporti retorn social, fes-nos arribar la proposta a través del responsable de l’ateneu de fabricació més proper. Si el projecte és interessant i viable, t’ajudarem a trobar les eines i els recursos necessaris perquè el teu projecte pugui tirar endavant i puguem prototipar una solució a un problema real.


Separem les coses, d’acord? | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nSeparem les coses, d’acord?\nPer Ricard Checa. Actualitzat el 28/02/2017\nTot i que em repetiré per enèsima vegada, he de confessar que ja m’avorreix el victimisme d’alguns exdirigents convergents en un moment de convulsió judicial com l’actual. Entenc que el judici sobre el 9N contra Artur Mas, Francesc Homs, Joana Ortega i Irene Rigau és polític. És, almenys, un dels exemples més aberrants de la judicialització de la política o de la politització de la justícia. Es miri per on miri, és un error, un sense sentit. I altament contraproduent per al sistema democràtic. M’agradaria, però, diferenciar el judici del 9N (que és polític) de la investigació del 3% (que és un presumpte cas de corrupció denunciat per la finada Montse Gassull). En aquest escàndol no crec que hi hagi persecució a polítics sinó caça als corruptes, i això s’hauria de lloar. Barrejar el procés independentista amb el cas del 3% és una equivocació colossal i una pèssima estratègia. Els que se senten víctimes o perseguits per la justícia espanyola haurien de demostrar la seva innocència o querellar-se contra els infames. La millor defensa no passa pel silenci ni per afeblir la credibilitat de qui administra la justícia o la independència del poder judicial. En aquesta guerra bruta sembla que cap dels bàndols té les mans netes i això, tard o d’hora, se sabrà. Mentrestant, caldria certificar si els dirigents convergents sabien o estan implicats en la trama del 3%. Tot aquest enrenou em comença a mosquejar.


Tota una vida plegats - El clot de les Ànimes\nAmb la mort de la mare –el primer de febrer proppassat– es van remoure moltes coses, totes barrejades i amb una certa efervescència que potser encara dura. Els fills i els néts vam sentir com un deler d’aplegar tot allò que ens havia deixat, amb un cert desig inconscient de perpetuar-la.\nMés enllà de vestits vells, motlles de pastissos i jerseis de llana de nen petit, vam aplegar les fotografies de tota la seva vida (i la nostra), vam començar a fer recompte de les desenes de llibretes de receptes que havia disseminat per tota la geografia catalana i vam digitalitzar els quaderns escolars que m’havia donat. D’això darrer se’n va encarregar l’Isidre (Xitxo), que, providencialment, també va rescatar uns quaderns del pare, que ningú no sabia o no recordava que existissin. Si de la mare n’hi havia tan sols tres, del pare n’havien pervinguts molts més, perquè el padrí de cal Badia no havia tingut la por de l’avi Pujol, republicà, i segurament no n’havia cremat cap.\nAquests quaderns ens fan avinent que els meus pares havien anat a escola plegats (ella era tres mesos més gran que ell) i, doncs, per força havíem de trobar redaccions i dibuixos escrits per l’un i l’altre.\nSense haver tingut temps de recercar aquestes concomitàncies, avui deixo en aquest clot una redacció copiada per tots dos, al dictat del mestre Guasch. Era el dia 21 de desembre de 1938, a les acaballes de la guerra. A la mare li faltaven quatre dies per a fer tretze anys. El pare els feia el 18 de març, un dia abans del seu sant. De manera que dijous d’aquesta setmana n’hauria fet noranta-cinc.\n«Avui, 21 de desembre, en tot l’hemisferi nord ha començat l’hivern; l’estació més freda i més trista de l’any.»\nAixí comença l’escrit, acompanyat d’uns títols i uns dibuixos en què es pot veure l’estil de cadascú.\nDictat sobre l’hivern, del 21 de desembre de 1938 (quadern de Maria Pujol i Junyent).\nDictat sobre l’hivern, del 21 de desembre de 1938 (quadern de Josep Badia i Torras).\nJordi Estrada ha dit:\n21 de març de 2021 a les 5:50 pm\nUn llarg hivern que duraria anys.\nMai no ens agrairem prou que, entre moltes altres coses, ens salvessin també els mots!\nI tant. Per això tenim el deure de fer com ells.\nLaura Serra ha dit:\n22 de març de 2021 a les 6:20 pm\nQuins artistes Jordi, tant amb la cal·ligrafia com en els dibuixos, que devien ser inventats per ells… m’ha sorprès molt el color del cel d’ambdós dibuixos!\n22 de març de 2021 a les 7:02 pm\nSí, suposo que el mestre els devia donar alguna indicació.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Circumstàncies, per Jordi Badia i Pujol | Deixa un comentari. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent


Regala a la seva núvia per Reis la versió casolana de la 'Nimbus 2000' de Harry Potter\nHas tingut molts problemes aquest Nadal per fer-li el regal perfecte a la teva parella? Segur que estàs en l'ampli grup de persones indecises amb si encerten o no, alguna cosa que segurament no li ha passat al protagonista d'aquesta història, el jove Jared Weismann.\nLa seva nòvia és un fan incondicional de 'Harry Potter', una cosa que ha aprofitat el noi per estar a l'alçada de les circumstàncies. I mai millor dit, ja que la cosa va d'altures. Weismann s'ha tirat diverses setmanes tancat a casa preparant una 'Nimbus 2000' feta per ell mateix, una escombra pràcticament igual que la que portava el mag en la saga cinematogràfica.\n< em> "He fet servir una peça de pi per el mànec, ho he tallat amb una serra i l'he polit amb un bloc pla . Les puntes de l'escombra van ser creades amb una cistella de canya, reforçades per sota amb cercles d'escuma de polietilè per a donar-los formes, i amb un esprai el vaig pintar de color Maró fosc ", assenyala el jove, que no va dubtar a presumir de la seva gesta a 'Mashable'.\nLa seva nòvia, Shelby Stein, no va poder contenir l'emoció en descobrir l'últim regal que va obrir aquest Nadal. Per arrodonir l'escena, Weismann va comprar el paper marró tan característic en el qual arribaven les coses a Hogwarts mentre estaven tots els mags sopant al menjador principal. Això sí que és un gran regal!


Adjudicades les obres de millora al col·legi de Morella | DiaDia\nInici Educació Adjudicades les obres de millora al col·legi de Morella\nAdjudicades les obres de millora al col·legi de Morella\nCol·legi de Morella\nL’alcalde de Morella, Rhamsés Ripollés, ha destacat que és “el major contracte que ha formalitzat l’ajuntament de Morella en molts d’anys i és per a fer possible una de les obres més importants com és l’adequació del col·legi”. L’edil ha explicat que “és una obra amb un pressupost important per a l’ampliació d’aules i millora d’infraestructures d’aquest edifici característic i complex”. Rhamsés ha afegit que “les obres començaran per la construcció de les noves aules, la qual cosa afectarà l’espai de jocs, per la qual cosa es condicionarà un espai mentre la pista esportiva estiga ocupada pel material de l’obra”. Finalment, ha comentat que “l’actuació s’iniciarà durant el mes de setembre i no afectarà el desenvolupament de les classes”.\nCal recordar que aquest projecte de renovació del col·legi pretén ampliar el nombre d’aules i altres reformes que necessita l’edifici. Així, al projecte les noves aules estaran situades al talús de dalt del camp poliesportiu i la piscina de Morella, ja que les instal·lacions actuals són insuficients per albergar les necessitats de professorat i alumnes. D’altra banda, una part molt important d’aquest projecte són les reformes que necessita l’edifici entre les quals destaquen l’accessibilitat, la renovació d’instal·lacions com l’elèctrica, la de dades i la calefacció, així com la millora de mobiliari i aïllament, tal com s’ha coordinat en tot el procés des de l’Ajuntament de Morella, amb l’AMPA i la direcció del centre.


El centre d'FP de l'Automoció de Martorell iniciarà els cursos el 2019\nChacón anuncia que s'ha desencallat el projecte, que es va inaugurar però no té activitat des de fa tres anys\nper ACN Martorell. 05 d’octubre de 2018 13:09\nEl centre de Formació Professional d'Automoció de Catalunya a Martorell\nLa consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, ha assegurat aquest divendres que el centre de Formació Professional de l'Automoció de Martorell oferirà els seus primers cursos a partir del setembre del 2019. "L'hem desaturat", ha anunciat en una entrevista a Catalunya Ràdio, després de la reunió que aquest dimecres van mantenir els departaments d'Empresa, Ensenyament i Presidència amb representants del Clúster de l'Automòbil i l'Ajuntament de Martorell. Aquests mateixos agents constituiran el consorci per gestionar el centre d'FP, que va ser inaugurat fa tres anys però no tenia activitat per "discrepàncies" que ara s'han resolt, ha dit Chacón.\nMés info: Martorell estrena el Centre de Formació Professional d'Automoció\nUn sol operador gestionarà la formació al centre i el concurs per trobar-lo començarà en breu, ha dit la consellera. El centre formatiu tindrà capacitat per a 1.400 estudiants, tal com ha apuntat la titular d'Empresa i Coneixement.\nD'altra banda, Chacón ha negat que Amazon hagi rebut ajudes, després que l'associació de petits comerciants Comertia es preguntés si n'havia rebut per instal·lar el centre logístic del Prat de Llobregat. La consellera ha recordat que Amazon ha anunciat altres inversions a Catalunya. En aquest marc, ha assegurat que actualment s'estan gestionant prop de 400 projectes d'inversió estrangera a Catalunya.\nDesprés de les protestes al carrer dels CDR coincidint amb l'aniversari de l'1 d'octubre, Chacón ha dit que caldrà "buscar l'equilibri" entre "no renunciar a la dignitat com a nació per tot el que ens està passant" i a més fomentar l'economia productiva a Catalunya.


Els nacionalistes corsos obtenen més de la meitat dels sufragis\nLa segona força més votada seria la dreta regionalista de Jean-Martin Mondoloni, amb el 15,04% dels vots. La seguiria, amb l’12,8% dels sufragis, la llista de la conservadora Valérie Bozzi que hauria obtingut més d’un 1% més dels vots que Jean-Charles Orsucci de La Republique en Marche (11,21%), el partit del president francès Emmanuel Macron. La candidatura menys votada seria la xenòfoba del Front Nacional francès de Charles Giacomi, que només hauria obtingut el 3,27% dels vots.\nEl líder de Pè a Corsica, Gilles Simeoni, i el seu homòleg de Core in Fronte, Paul-Félix Benedetti, s’han mostrat satisfets pels resultats i han agraït la confiança dels electors.\nPeculiaritats del sistema electoral cors\nEl sistema electoral de la nova Assemblea Corsa és de dues rondes, com a totes les eleccions de l’estat francès, però amb alguna peculiaritat. La candidatura més votada a la segona ronda s’emporta un conjunt addicional d’onze escons, sempre que hagi superat el 18% dels vots. Per accedir a la segona ronda, s’ha d’aconseguit un mínim del 7% de vots a la primera. Les llistes que hagin obtingut entre un 5% i un 7% dels vots poden optar a fusionar-se amb alguna de les llistes que hagin superat la primera ronda. Per tant, la candidatura independentista d’esquerres Core in Fronte es podria integrar a la llista sobiranista de Pè a Corsica en segona ronda i constituir un bloc nacionalista.\nPè a Corsica, de Gilles Simeoni, aconseguiria el 56,9% dels sufragis, seguida de la dreta regionalista de Mondoloni, amb el 16,5%, segons les primeres estimacions\nEls nacionalistes corsos s’imposen en la segona tanda de les eleccions a Còrsega. Segons les primeres estimacions, fetes públiques per l’emissora de ràdio corsa France Blue, la llista sobiranista de Gilles Simeoni obtindria el 56,9% dels sufragis, que es traduirien en entre quaranta i quaranta-dos escons a l’Assemblea Corsa. En segon lloc, i a molta distància, hi hauria la dreta regionalista de Jean-Martin Mondoloni, amb el 17,5% dels sufragis, que obtindria entre vuit i nou diputats.\nEn tercer hi hauria un empat tècnic, amb el 12,8% dels vots, entre la candidatura de la conservadura Valérie Bozzi i la de Jean-Charles Orsucci, de La Republique en Marche, el partit del president francès Emmanuel Macron. Les dues candidatures obtindrien entre sis i set diputats a l’Assemblea Corsa.\nUn dels fets destacats d’aquestes eleccions ha estat la baixa participació que, a dos quarts de set del vespre, era de 51,7%, força més baixa que la de la segona tanda dels comicis de desembre del 2015 que va superar el 60%.


20 anys d’europeus a l’estació espacial | ServeisTIC.net\nYou are here: ServeisTIC.net > Blog > Ciència > 20 anys d’europeus a l’estació espacial\nL’Estació Espacial Internacional orbita la Terra des de fa més de dues dècades i el primer astronauta europeu que va arribar va ser Umberto Guidoni el 21 d’abril del 2001. Aquest mes l’ESA celebra els 20 anys d’astronautes de l’ESA a l’Estació Espacial Internacional. El proper llançament, l’astronauta de l’ESA Thomas Pesquet, està previst que viatgi fins a l’Estació amb una sonda espacial SpaceX Crew Dragon el 22 d’abril de 2021 sota el programa de tripulació comercial de la NASA.\nUmberto va volar a l’estació espacial amb la missió del transbordador espacial nord-americà STS-100 que es va llançar el 19 d’abril del 2001. Aquesta imatge el mostra al mòdul de servei rus Zvezda després d’obrir la portella el 23 d’abril entre el transbordador espacial. Esforç i l’Estació Espacial Internacional. També s’anomena la sonda Dragon que farà volar Thomas a l’espai gairebé exactament 20 anys després Esforç i surt de la mateixa instal·lació de llançament a Cape Canaveral, Florida, EUA. Serà el primer llançament de l’ESA des dels EUA en més d’una dècada.\nLa missió STS-100 d’11 dies va ser la novena visita llançadora a l’Estació Espacial Internacional i va incloure dos passejos espacials. Les principals càrregues útils van ser el mòdul de logística pressuritzada polivalent Raffaello de fabricació italiana i el braç robòtic gegant de Canadà, que va ajudar a construir l’Estació Espacial Internacional fins a l’avançada del camp de futbol actual, amb tres mòduls de laboratori, un pany d’aire i més.\nDes de la missió d’Umberto n’hi ha hagut 26 més missions d’astronautes de l’ESA fins a l’Estació Espacial Internacional, amb astronautes que volaven a l’Estació amb la sonda russa Soyuz o amb el transbordador espacial dels Estats Units\nLa missió de Thomas serà la 28a missió de l’ESA, amb l’astronauta de l’ESA Matthias Maurer ja en fila per al seu primer vol a finals d’aquest any i l’astronauta de l’ESA, Samantha Cristoforetti, programada per a la 30a missió de l’Estació Espacial Internacional de l’ESA el 2022.\nUmberto va passar a ser membre del Parlament Europeu després del seu històric vol.\nSi voleu seguir els passos dels exploradors espacials de l’ESA i flotar al voltant de l’estació espacial, ara és el moment. Actualment, l’ESA recluta nous astronautes. Trobeu el vostre camí a l’espai aquí: www.esa.int/yourwaytospace. El procés de sol·licitud finalitza el 28 de maig de 2021.\nStaff 21 d'abril de 2021 Ciència\n← Com pot l’espai donar suport a la innovació financera verda?\nSessió de formació per a professionals sanitaris →\nEl Hubble confirma el nucli de cometa més gran mai vist\nStaff 12 d'abril de 2022\nImpuls de l’ESA per a iniciatives de transport espacial del Regne Unit\nSEO, per millorar el posicionament web (1.220)


La primera transgènere candidata a governadora als EUA\nChristine Hallquist guanya les primàries del partit demòcrata a l’estat de Vermont\n3 min. Burlington (EUA) 15/08/2018 22:18\n651x366 La candidata transgènere, després de guanyar les primàries demòcrates per a la governació a Vermont. / REUTERS La candidata transgènere, després de guanyar les primàries demòcrates per a la governació a Vermont. / REUTERS\nLa demòcrata Christine Hallquist ha fet història. Dimarts a la nit es va convertir en la primera transgènere a guanyar les primàries del partit demòcrata per presentar-se com a candidata a governadora d’un estat nord-americà. Va ser a l’estat de Vermont, al nord-est del país, a la frontera amb el Canadà. Es tracta de tota una fita, malgrat que les primàries d’aquest any s’estan caracteritzant per la participació d’un nombre rècord de candidats gais, lesbianes i transgènere. Però fins ara cap transgènere les havia guanyat.\n“La victòria de Christine és decisiva per al moviment a favor de la igualtat dels transgènere i especialment important a causa del reduït nombre de trans que han sigut escollits per a un càrrec públic”, va destacar Annise Parker, directora executiva de LGBTQ Victory Fund, que ajuda els gais i els trangènere a preparar-se com a candidats. “Amb tot, els electors de Vermont no han triat Christine per la seva identitat de gènere, sinó perquè és una candidata amb una llarga trajectòria de servei a l’estat i parla dels temes que són importants per als votants”, va aclarir.\nA les primàries demòcrates de Vermont hi havia candidats poc interessants que difícilment podien fer ombra a una aspirant com Hallquist -que s’hi presentava per primer cop-. Malgrat això, arribar a la governació serà una altra cosa. Hallquist haurà de competir amb el republicà Phil Scott, que espera revalidar el seu càrrec en un estat on els electors, des del 1962, mai han deixat de donar suport a un governador que aspirés a la reelecció. El centre d’estudis nord-americà Cook Political Report considera que els republicans tenen un suport sòlid per a la governació a Vermont.\nAmb tot, la popularitat de l’actual governador va caure entre els conservadors aquest any després que hagués aprovat un seguit de mesures a favor del control de les armes a l’estat. Malgrat això, una enquesta feta per diversos mitjans de comunicació a Vermont el juliol passat indicava que dos terços de les persones consultades donen suport a les mesures aprovades i que gairebé la meitat dels votants que es defineixen com a demòcrates també tenen una bona opinió del governador actual. Només el 18% dels demòcrates entrevistats en aquesta enquesta veien amb bons ulls la candidata transgènere, i un 55% asseguraven que ni tan sols la coneixien. Ara aquesta situació segurament canviarà.\n“Hallquist obtindrà suport econòmic i tindrà més possibilitats de donar-se a conèixer”, va vaticinar Eric Davis, un reconegut professor a la Middlebury College de Vermont. “Fins i tot si no és elegida governadora, la seva campanya pot augmentar la consciència sobre els problemes que afronten les persones transgènere”, va afirmar.\nAbans de ser candidata, Hallquist va ser presidenta executiva a la Vermont Electric Cooperative, una companyia elèctrica estatal. L’empresa estava enfonsada i Hallquist va ajudar a remuntar-la. El seu pas d’home a dona es va produir el 2015, quan estava al capdavant de l’empresa, i va quedar immortalitzat en un documental dirigit pel seu fill.\nCom a candidata, va aconseguir ràpidament el suport demòcrata amb un discurs proper i plagat d’anècdotes. “Recordo que, poc després de la meva transformació [en dona], un desconegut amb qui em vaig creuar pel carrer em va dir que havia de somriure més. Qui dimonis ets tu per dir-me si he de somriure?”, es va preguntar la candidata. “El meu canvi de gènere m’ha fet aprendre que les dones encara tenim un llarg camí per recórrer”, assegura.


Receptes d'estiu: Amanida de patata\nReceptes d'estiu: Empedrat\tReceptes d'estiu: Empedrat\nReceptes d'estiu: Tabule\tReceptes d'estiu: Tabule\nReceptes d'estiu: Amanida d'arròs amb salmó\tReceptes d'estiu: Amanida d'arròs amb salmó\nDe les mandonguilles a l'arròs al curri, les receptes d'estiu de la setmana\tDe les mandonguilles a l'arròs al curri, les receptes d'estiu de la setmana\nReceptes d'estiu: Esqueixada\tReceptes d'estiu: Esqueixada\nDolors Borau: 'La moda que els sucs verds ens han de salvar és absurda'\tDolors Borau: 'La moda que els sucs verds ens han de salvar és absurda'\nReceptes d’estiu: Amanida de patata\nLa patata era un aliment bàsic de les cultures andines de l’Amèrica del Sud, que anomenaven ‘papa’. És de la família de les solanàcies, la mateixa que el tomàquet, el pebrot i l’albergínia. El nom científic és Solanum tuberosum, i ja indica que és una planta que forma tubercles, unes tiges subterrànies que són la part comestible de la planta. N’hi ha diverses varietats i al nostre mercat distingim les que tenen la pell blanca o vermella, la part de dins blanca o groga i també entre les que serveixen per a coure o per a fregir. És una planta que tolera bé el fred i es pot conrear en diverses èpoques de l’any, tot i que el millor temps per a plantar-la és la primavera, al març, i ja es pot collir a l’estiu, quan les fulles de la planta comencen a assecar-se.\nVa arribar a Europa al segle XVI, però va costar d’implantar-ne el conreu, que no es va difondre fins al segle XVIII. Al principi, tot i que és una planta molt fàcil de conrear, no va tenir gaires adeptes. Durant la guerra dels Trenta Anys (1618-1648), en l’enfrontament entre Espanya i Àustria, Europa va passar una gran fam i llavors van començar a apreciar els valors del tubercle: fàcil de coure, llevava la gana i la planta en produïa una bona quantitat. Però França va resistir-se durant molts anys als encants de la patata, fins que va intervenir en la guerra dels Trenta Anys per frenar els espanyols i la gran fam també hi va arribar. Un personatge polifacètic, el farmacèutic, agrònom i científic Parmentier, va descobrir, al front, que la patata era un aliment excel·lent per a fer que els soldats es recuperessin. Va recórrer a metges, capellans i més estudiosos per difondre les virtuts del tubercle, però fins que no va cuinar les patates de mil maneres per al rei i aquest no va quedar satisfet, no va aconseguir que la població les tastés. També s’explica, i no sé si és real o llegenda, que el rei va ordenar a uns guàrdies que custodiessin els camps de patateres durant el dia, però fent-los marxar durant la nit per fer pensar a la població que allò que hi havia plantat en aquells camps era de gran valor. Volia que els ciutadans robessin les patates quan baixava la guàrdia i que això ajudés a pal·liar la gran fam. A Parmentier devem el puré de patata cremós que els francesos van difondre per acompanyar les carns.\nEl mite que la patata engreixa molt\nLa patata té fama d’engreixar molt i això no és cert. És un aliment ric en hidrats de carboni, com el midó, però conté moltes menys quilocalories que la pasta o l’arròs. Si comparem el valor energètic de 100 g de patata amb 100 g de pa, de pasta o d’arròs, hi veureu molta diferència:\n• 100 g de patata crua: 68 Kcal\n• 100 g de pa blanc: 238 Kcal\n• 100 g de pasta de blat crua: 347 Kcal\n• 100 g d’arròs blanc cru: 349 Kcal\nSi la patata es menja bullida o al forn, no augmenta el seu valor calòric, però si es fregeix, l’oli el fa créixer moltíssim. La patata també conté fibra, minerals (potassi, magnesi i fòsfor) i alguna vitamina (àcid fòlic i la vitamina C, que es destrueix quan es cuina).\nEn aquesta amanida la base és la patata, que es pot coure al forn o es pot bullir. En tots dos casos cal coure-la amb la pell perquè no perdi el midó i quedi farinosa. Com que la patata cuita al forn té un gust diferent, us proposo de fer-la d’aquesta manera. Si la voleu fer bullida, trobareu totes les indicacions en la recepta de l’ensalada russa.\n• 200 g de patata (1 peça mitjana)\n• 1 llauna petita de tonyina en oli (si és d’oliva, serà més gustosa, però també pot ser de gira-sol)\n• ½ ceba petita\n• ½ pebrot verd\n• 1 tomàquet vermell mitjà\n• 8 olives verdes sense pinyol\n• 4 cogombrets\n• 2 tomàquets secs italians\n• Prepareu les patates el dia abans de fer l’amanida.\n• Renteu-les amb pell i poseu-les, sense pelar, en una safata de forn que contingui un dit d’aigua perquè en coure-les no quedin seques. Deixeu-les durant 1 hora i mitja a 180º C.\n• Si són gruixudes, punxeu-les per veure si la punta del ganivet s’enfonsa fins a l’interior i, si cal, deixeu-les-hi uns quants minuts més.\n• Quan la pell ja s’hagi arrugat i siguin cuites, traieu-les del forn i deixeu- les refredar en un plat. Quan ja no cremin, poseu-les en una carmanyola sense pelar-les, a la nevera. D’aquesta manera la polpa de la patata no s’engrogueix.\n• L’endemà, peleu-les i talleu-les a rodanxes.\n• Renteu la verdura i assequeu-la.\n• Peleu la ceba i trinxeu-la.\n• Talleu el pebrot a tires i després a trossets petits.\n• Talleu el tomàquet a daus i el tomàquet sec a trossets.\n• Talleu les olives i els cogombrets a rodanxes.\n• Saleu les rodanxes de patata i al damunt poseu-hi la verdura tallada i la tonyina de la llauna, traient-la amb una forquilla perquè no agafi tant d’oli.\n• Per amanir-ho podeu fer servir l’oli que ja du la tonyina, afegir-ne una mica de la llauna o posar-ne del d’oliva verge extra. Tampoc no cal que sigui una amanida oliosa.\n• És un primer plat, perquè és ric en hidrats de carboni.\n• Si no us convé la ceba crua, la podeu escaldar i refredar per afegir-la a l’amanida.\n• Pot combinar molt bé amb un segon plat de carn o peix, lleuger.\n• És una recepta apta per a dietes vegetarianes si no hi poseu la tonyina.\n• No conté gluten.\nAquesta recepta té una aportació calòrica moderada perquè és un primer plat que aporta glúcids. És un plat equilibrat, ric en fibra i fàcil de pair. Només cal ser mesurat amb l’oli de la tonyina o l’oli per amanir.


Arxius de pinhole - Pàgina 3 de 3 - Blog de Pocallum – camera & action!\nTaller Pinhole Lomograpy Barcelona\nDe Taller Pinhole Lomograpy Barcelona\nPublicat a 30 d'abril de 2012\nPublicat a 29 d'abril de 2012 16 de juliol de 2020\nDe Pinhole day a Can Basté\nPer segon any consecutiu asisteixo als tallers de Can Basté dedicats al dia internacional de la Fotografia estenopeica, dit Pinhole en alglés. Molt i molt recomanable. Ja amb ganes de repetir.\nPublicat a 1 de maig de 2011\nConstruint el meu primer "objectiu" Pinhole\nDe Canon EOS 5D Pinhole tests – 01/05/11\nArtícle “How To” per fer-se un Estenopo per utilitzar en càmeras rèflex digitats i analògiques.\nPublicat a 30 d'abril de 2011\nThe Pinhole day a Can Basté\nDe Pinhole day – can Basté 30/04/11\nDonscs això és una excelent forma d’iniciar-me en la fotografia Pinhole; un curs al centre cívic de Can Basté amb Alfonso denCastro com a profe. En la foto el meu primer Pinhole amb una càmera feta amb una capsa de llauna, un xic de cinta adhesiva, i un foradat molt petit. Una experiència molt recomenable, amb bon rotllete, dinar i fins i tot música en viu.\nAmés del curs Pinhole (iniciació) i el dinar, també hi havia exposicions, demostracions fent fotos Pinhole amb diferents cameras de tot tipus (artesanals de tot tipus, comprades i fins i tot fent fotos amb una furgoneta) i de cloenda, fotos jegants fent servir una habitació del centre cívic.


VOX convoca a Tarragona la rèplica de la manifestació de Madrid contra el govern socialista\nEl partit ultra denuncia que encara «no han rebut resposta per part de la subdelegació»\ndijous, 14 de maig 2020 - 16:56h\nEn les darreres hores ha saltat la polèmica arran d'unes manifestacions ciutadanes, en una de les zones més pudents de Madrid, contra les mesures del govern espanyol per aturar la propagació del coronavirus. En concret, aquestes protestes s'estan duent a terme mentre Madrid encara no ha pogut canviar de fase per la greu afectació de la pandèmia a la capital de l'Estat.\nLes protestes, que s'han dut a terme sense tenir en compte les mesures de seguretat indicades per les autoritats sanitàries, han comptat amb el suport explícit de la formació d'ultradreta VOX.\nAra, quan tot el territori encara està en fase de desconfinament, la formació de Santiago Abascal ha impulsat manifestacions en contra de Pedro Sánchez a totes les capitals de província d'Espanya. El 23 de maig, doncs, els simpatitzants d'Abascal participaran a Tarragona en una manifestació contra el govern socialista.\nA l'espera «de l'autorització de la subdelegació del govern»\nLa protesta està convocada pel dissabte, 23 de maig, a les 12 del migdia. VOX assegura que vol «combinar el dret a manifestació o expressió amb la bona salut de tothom. Per això hem comunicat a les subdelegacions del Govern que la manifestació es durà a terme en cotxe». El recorregut previst a Tarragona tindrà el seu punt de sortida a la plaça de les Corts Catalanes, per passar per la Rambla Nova, Balcó del Mediterrani i, finalment, acabar, a la plaça Imperial Tarraco, a la subdelegació del govern.\nDes de la formació a Tarragona han explicat a aquest mitjà que «no hem rebut resposta de la petició cursada a la subdelegació del Govern, però esperem que sigui positiva. El contrari seria confirmar que vivim en un estat d'excepció. El govern diu que no és cert, per aquest motiu estem segur que no limitaran el dret d'expressió i reunió que, a més a més, es practicarà sense posar en risc la salut de ningú».\n"Les terrasses de TGN en perill: Les conseqüències de no complir les normes de seguretat" "Polèmica a Tarragona amb el mercat de marxants: «No tornarem al segle passat»"\nGovern espanyol Vox Coronavirus


Gamma de Contenidors\n972 83 10 56 / 972 83 15 00\nGamma de Contenidors SOL·LICITAR SERVEI\nDesprés de realitzar treballs de poda i neteja vegetal, bé siguin en àmbits públics o particulars, l'últim pas és desfer-nos de les restes de branques, troncs i fulles. Les deixalles són convertits en estelles, xips, encenalls, fibres i palets, entre d'altres productes i utilitats.\nVEURE ALTRES RESIDUS\nVeïnat Bruguera Alta, 23, 17240 - Llagostera (Girona)\nTel: 972 83 10 56 / 972 83 15 00\nFax: 972 83 15 79\nAvís Legal · Política Privacitat\nWeb project developed by using technology\nUtilitzem cookies pròpies i de tercers per per personalitzar el contingut, analitzar el trànsit i guardar les seves preferències. Podeu configurar o rebutjar les cookies fent clic al botó 'Configurar cookies', també pot acceptar totes les cookies i seguir navegant fent clic a 'Acceptar cookies'. Per a més informació, visita la nostra política de cookies.\nLes cookies tècniques o necessàries són essencials perquè la nostra web pugui funcionar i inclou funcionalitats bàsiques com identificar la sessió o donar accés als usuaris registrats a zones d'accés restringit. Per aquests motius les cookies tècniques no es poden desactivar.\nCookies de preferència\nCookies de màrqueting\nLes cookies de màrqueting o publicitàries s'utilitzen per analitzar el teu comportament mentre visites la pàgina web i perquè, de forma puntual, altres proveïdors puguin oferir publicitat personalitzada i rellevant atenent al teu perfil de navegació.


plaestanydigital.cat | Banyoles Televisió - Les mascaretes seran obligatòries a partir de dijous\nLes mascaretes seran obligatòries a partir de dijous\nL’ús de la mascareta serà obligatori a partir d’aquest dijous, 21 de maig. Fins ara només s’exigia en el transport públic, però a partir d’aquest dijous serà obligatori el seu ús a la via pública, a espais a l’aire lliure i a qualsevol lloc tancat que sigui d’ús públic.\nAquesta obligatorietat només s’ha de mantenir allà on no es pugui garantir la distància de dos metres entre persones i serà obligatori per a persones majors de 6 anys. Així mateix, també es recomana en infants d’entre 3 i 5 anys.\nQueden exceptuats d’aquesta norma totes aquelles persones que tenen algun tipus de dificultat respiratòria que pot agreujar-se per l’ús de la mascareta, o que sigui una contraindicació per motius de salut o discapacitat. Tampoc s’exigirà portar mascareta durant les activitats que siguin incompatibles o en circumstàncies en les que existeixi una causa de força major o situació de necessitat.\nTot i això, recorden que l’ús obligatori de mascareta no evita la necessitat de seguir complint amb les recomanacions referents al manteniment de la distància interpersonal, la higiene de mans i la resta de mesures de prevenció.\nAquesta nova normativa tindrà efecte l’endemà de la seva publicació al Butlletí Oficial de l’Estat, és a dir, aquest dijous 21 de maig, i es mantindrà mentre estigui vigent l’estat d’alarma i les seves possibles pròrrogues.


Catalunya, la tercera comunitat que més aporta i la desena a rebre ingressos - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nCatalunya, la tercera comunitat que més aporta i la desena a rebre ingressos\nEl model de finançament va tornar a penalitzar Catalunya amb recursos per sota de la mitjana el 2018\nefe/acn 03.08.2020 | 22:46\nEl conseller d'Economia, Pere Aragonès arxiu/ep\nCatalunya es va tornar a situar el 2018 i per novè exercici consecutiu per sota de la mitjana territorial en ingressos per habitant rebuts a través del model de finançament i es va mantenir com la tercera comunitat que més ingressos tributaris per habitant va aportar i la desena en recursos obtinguts.\nSegons va informar ahir la Conselleria d'Economia, i amb les dades de liquidació del Ministeri d'Hisenda, Catalunya es va situar 19,5 punts per sobre de la mitjana en ingressos contribuïts, mentre que va rebre 1,2 punts per sota. Així, el 2018, Catalunya va aportar al sistema 2.967 euros per habitant i va rebre 2.664 euros per habitant. A més, i tal com ha passat en els darrers exercicis, la posició de Catalunya empitjora si es té en compte l'impacte del diferencial de preus. Llavors perd 11 posicions i se situa un 11,3% per sota de la mitjana del conjunt de territoris que participen en el règim comú de finançament.\nSegons la Generalitat, aquestes dades tornen a posar de manifest que els mecanismes de redistribució que utilitza el sistema de finançament del Govern espanyol «fomenten un repartiment arbitrari dels recursos entre territoris», ja que mentre Catalunya «perd cada any entre 7 i 8 posicions, altres territoris amb una capacitat tributària molt inferior a la mitjana reben sistemàticament més recursos per habitant que Catalunya». L'actual sistema de finançament va entrar en vigor l'any 2009 i s'havia d'haver actualitzat els anys 2014 i 2019, segons la revisió quinquennal prevista a la normativa.\nEl vicepresident de la Generalitat i conseller d'Economia, Pere Aragonès, va afirmar ahir que Catalunya pateix «una espoliació fiscal crònica que només té una solució, la independència». Aragonès es referia a l'informe d'Economia i a les seves conclusions en un missatge al seu perfil de Twitter en què advertia que hi ha «un model de finançament caduc i arbitrari».\nRecorda Pere Aragonès que «Catalunya, un any més, torna a rebre recursos per sota de la mitjana» tot i que «és el tercer territori que més aporta i el desè en rebre'ls». És en relació a aquest punt que el vicepresident i coordinador nacional d'ERC considera que Catalunya «pateix un espoli fiscal crònic que només té una solució, la independència».


0 mèrits pel CFGM - Fòrum de BOMBERS - Bombers.es - La web dels BOMBERS\n0 mèrits pel CFGM\nTEMA:\t0 mèrits pel CFGM\n0 mèrits pel CFGM\tfa 2 mesos 1 setmana\t#64266\nTinc 0 punts per haver posat el CFGM com a titulació requerida a la sol.licitut.\nCreieu que amb una reclamació adjuntant la ESO em donaran els 3 punts? Jo entenc que els 0 punts son per la gent que no tenen ESO i han cursat un cfgm a traves d'una prova dacces, i aquests no poden reclamar res. Per tant, els qui em comès aquest error i tenim la ESO, hauriem de poder recuperar els 3 punts.\n0 mèrits pel CFGM\tfa 2 mesos 1 setmana\t#64270\nGràcies rebudes: 299\nSom molts els que no ens han comptat el CFGM o CFGS, no se si tots amb el mateix cas exacte o hi ha diferències. Haurem de reclamar i esperar que no quedin en res anys d'estudi per un error en una sol·licitud...\nJo estic afònic i no puc trucar per telèfon... però potser algú ja ho ha fet demanant que s'ha de fer al respecte. Jo dilluns i tinc veu trucaré\n0 mèrits pel CFGM\tfa 2 mesos 1 setmana\t#64272\nSi ells s'aferren a la primera part de la frase, poc podem reclamar. "No es valoraran com a mèrit aquells títols que serveixin de base per acreditar el\nAra bé, jo crec que pot ser una mica ambigu el que ve a continuació: "En aquest sentit el Tribunal no puntuarà com a mèrit la titulació de\nCFGM/FP-1 si no s’ha indicat en la sol·licitud estar en possessió del títol de graduat/da escolar o de graduat/da en educació secundària obligatòria.”\nOn la gent que té un grau superior no es pot donar tant per al.ludida o portar a confusions.\nEn fi, ara ja a nivell reflexiu...què creieu que hi treuen ells d'això? Simplement putejar?\n0 mèrits pel CFGM\tfa 2 mesos 1 setmana\t#64274\n+ 1 també m’ha passat el mateix ! Hauríem de saber quants som i si no ens ho arreglen ,fer alguna cosa ,un error en les formes no pot negar una realitat , a mes en cap moment hem pogut rectificar i subsanar aquest error . Per dir-li dalguna manera\n0 mèrits pel CFGM\tfa 2 mesos 1 setmana\t#64280\nGràcies rebudes: 43\nPel que em consta som bastanta gent, més de 10 persones segur..\nJo avui he anat a l'OAC i ho he entrat per registre, aviam què ens diuen...\nTemps de càrrega de la pàgina: 0.197 segons


Campanya del Pot 2015\nPublicat el Diumenge, 13 Desembre 2015 17:49\nAmb el lema "Ajudam a omplir el rebost?" estem fent la recollida de productes i aliments d'aquest any... per ara la cosa marxa bé...\nIn memoriam París\nPublicat el Dilluns, 16 Novembre 2015 11:19\nEn dies tan trists com el d'avui, els centres diocesans i el nostre en particular hem volgut demostrar el nostre rebuig a la violència i el record dels sacrificats a París. Aquest és el manifest que es va llegir.\nSi l'odi governa, jo mor. Si una bala assassina un innocent, jo mor. Si\nun terrorista menysprea la vida, jo mor. Mor amb en Nick Alexander,\nQuentin Boulanger, Mathieu Hoche, Djamila Houd… Mor amb qualsevol\nassassinat, de qualsevol color, de qualsevol confessió, de qualsevol\nciutat, de qualsevol edat. Mor amb els seus amics i mor amb les seves\nCada vegada que s'utilitzen religions, ambicions econòmiques o creences per matar, jo mor.\nPerò cada vegada, com ara, que en el meu dolor dono un espai als assassinats,\nque en el meu cor dono un lloc als caiguts, i que en la meva ànima hi ha clams d'un “perquè”,\nd’un “ja n'hi ha prou”, d'un dolor profund, d’una llàgrima sincera, d'un “Déu meu ajuda'ns”.\nCada vegada que en les meves oracions vos hi tinc presents,\na vosaltres, els que heu marxat…\nCada vegada que això passa, entre el dolor sorgeix LA VIDA.\nI nosaltres, professors, alumnes, treballadors, familiars dels centres diocesans…; avui, ens alineam al costat del dolor, de la protesta, de la ràbia i de l'amor. Avui amb aquest acte LA VIDA torna a tenir un lloc per a vosaltres, els innocents morts. Assassinats a Paris, a Siria, a Kenia, o a qualsevol lloc del planeta. VIDA entre nosaltres, vida devora Déu.\nPublicat el Dimecres, 11 Novembre 2015 22:56\nUn grup d’alumnes de 2n d’ESO hem tingut l’oportunitat de participar en una estada d’immersió lingüística a Alcalà de Henares.Convivim amb un altre grup d’alumnes de Melilla durant una setmana en un centre als afores de Madrid. Tots els monitors ens parlen en anglès i passem el dia amb ells. Al matí feim una mica d’esport i més tard anem a classe a preparar un petit projecte en grups. Després de dinar tenim lleure i a mitja tarda presentem el projecte als companys. Sopam tots plegats al menjador i feim una vetllada conjunta abans d’anar a dormir. Aviat penjarem més fotos i vídeos del viatge!\nEn Sasi ens visita de nou\nPublicat el Dimecres, 11 Novembre 2015 22:43\nDijous passat tinguérem l’oportunitat de tenir entre nosaltres a en Sasi d’Anantapur, va venir expressament de l'Índia per visitar les seus de l’ONG a l’Estat Espanyol i quan va ser a Palma ens volgué venir a saludar i mostrar el seu agraïment per l’ajuda rebuda. Just entrar a l’escola va rememorar la visita que ens havia fet l’any 2008.\nSeguidament el ferem passar al pati per donar-li la benvinguda, entre tots els alumnes de l’escola havíem preparat “un rangoli” amb pedres de la mediterrània especialment decorades per a l’ocasió.\nPer als qui no ho sabeu, a l'Índia tenen el costum de preparar un Rangoli per donar la benvinguda als convidats, és una espècie de catifa que se sol fer amb arenes tenyides amb tints naturals o bé amb pètals de flors. Noltros, després de 8 anys de relació amb ells, férem servir pedres de la mar mediterrània com a signe de fusió de cultures. Una representació d’alumnes de totes les etapes, varen ser els encarregats de llegir uns texts que prèviament havien preparat. Explicaren el perquè del rangoli i la simbologia de les pedres. Les lletres de la paraula pedra significaven per a noltros els valors del seu projecte: P de perseverança, E d’esperança, D de dificultats, R de resistència i A d’amor.\nSeguidament visità als alumnes d’educació infantil i primer cicle de primària a les classes, finalment va fer una xerrada als darrers cursos de primària i primer cicle de secundària.\nContes científics de batxillerat i infantil\nPàgina 43 de 56


Seniorlab: an innovative, user-driven lifelong learning project – Coneixements – Citilab\nArxiu de coneixements Inicio » Seniorlab: an innovative, user-driven lifelong learning project\naprenentatge, cultura digital, seniors, memòria, comunitat\nEl propòsit d’aquest article és mostrar els resultats i l’experiència obtinguda durant el primer any d’existència del projecte SeniorLab al Citilab, l’objectiu del qual és promoure l’ús de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) entre els ciutadans sèniors i explorar la seva capacitat d’innovació per al disseny i desenvolupament de la societat digital. Durant 2008, l’equip (composat per 12 membres), va desenvolupar projectes de i per a ciutadans i ciutadanes sèniors, seguint un enfocament basat en projectes i utilitzant les metodologies dels Living Lab. Els principals resultats obtinguts són la creació una comunitat de sèniors autoorganitzada que es focalitza en la millora de la qualitat de vida de la gent gran a través de la innovació oberta; l’expansió de l’equip inicial a 40 membres a l’edició 2009 del projecte; i una varietat de projectes que reflecteixen el llegat i la memòria història del grup.\nprevious post: ‘La Tecno-Antropología’, Revista de Antropología Experimental\nnext post: ‘Inventa’t la Feina’, veus de l’emprenedoria


«Homer: L´Odissea» arriba amb tota la seua força poètica i musical a València - Levante-EMV\nEl text que recitarà el rapsode Tomàs al Palau de la Música parteix de la traducció de Joan Francesc Mira\nEl Palau de la Música de València acollirà per primera vegada Homer: L’Odissea, espectacle poètic musical que recrea el text clàssic a través de diferents disciplines artístiques que es conjuguen per a donar forma al famós viatge d’Ulisses i la seua tornada a casa, Ítaca, metàfora universal del viatge personal de cadascun.\nL’espectacle, que presenta la companyia Melodemodomies, part de la traducció que Joan Francesc Mira, Premi 9 d’Octubre 2016 de les Lletres Valencianes, va fer de l’Odissea d'Homer. Per la seua banda, Tomàs Llopis, va ser qui va triar els textos que ell mateix recita com a rapsode de l'espectacle.\nA partir d’ells, Miquel Pérez Perelló va compondre la música per a guitarra, piano, violí, clarinet, ocen drum i veus, creant uns temes caracteritzats pel seu caràcter mediterrani, amb un regust marítim i mitològic.\nFinalment, sobre aquesta base de música i text, el pintor il·licità Joan Castejón és l'autor de prop de 50 il·lustracions a través de les quals interpreta de manera realista els personatges i els escenaris de l’Odissea. Ulisses, Penélope, Telémaco, entre d’altres, són retratats per l’artista amb rigor antropomòrfic, fins i tot els éssers imaginaris com les Cíclopes i les Sirenes prenen la mateixa força realista amb les seues formes humanitzades.\nActualització del clàssic\nUnes imatges que van projectant-se sobre l’escenari aconseguint, d’una banda, que els dibuixos estiguen al servei dels versos musicats i, per una altra, que tinguen una poètica visual pròpia que atrapa a l'espectador.\nAmb tots estos ingredients, Homer:L’Odissea, es converteix en un treball artístic fluid, d’estètica elegant i subtil que aconsegueix rescatar un clàssic universal i posar-ho a l’abast del públic actual.\nL’espectacle, que ja ha sigut representat en l’Auditori de Torrent, Benifaió, Benimodo, Dénia, Rafelbunyol i Xàbia, entre altres localitats, es podrà veure en el Palau de la Música de València per primera vegada el pròxim 10 de novembre a les 20 hores.\nPer a Miquel Pérez Perelló, l'actuació en el Palau significa «el reconeixement a una trajectòria que va començar amb el treball que la companyia Melodemodomies va fer sobre Vicent Andrés Estellés en 2009 i que ha continuat amb diversos projectes que posen de manifest el valor de la cultura, dels músics, poetes, intel·lectuals i artistes valencians».\nTomàs Llopis ha sigut professor de literatura en l'IES Enric Valor de Pego. És coautor de llibres didàctics de llengua i literatura catalanes i ha exercit com a crític literari en algunes publicacions, havent traduït poesia al català. Entre altres obres, ha publicat dos llibres de poemes: Palau de cendra (2000) —Premi 25 d’abril de Benissa— i Sospirs de Babel (2006); la rondalla El rei cec (2005) i Lluc (2006), a més de la novel·la juvenil Les volves d’aquella neu (2008). Amb la novel·la històrica Hi ha morts que pesen cent anys va guanyar el Premi Andròmina 2012.\nCom a rapsode té una llarga experiència en espectacles poéticomusicals, tant en companyia de Miquel P. Perelló, del grup Melodemodomies, com amb altres formacions.\nMiquel Pérez Perelló Comença els seus estudis de guitarra en el Conservatori Tenor Cortis de Dénia, d’on és oriünd i els finalitza en la càtedra de D. José Tomás a Alacant. A Barcelona cursa estudis de postgrau en l’Escola d’Arts Musicals Luthier. Ha destacat com a intèrpret, finalista del concurs Joventuts Musicals d'Espanya. Ha actuat per tot l’Estat com a solista de guitarra.\nEl seu interès pels diferents estils musicals ho porten a estudiar flamenc, jazz, música antiga, música popular, així com anàlisi musical del repertori clàssic europeu. Els seus enregistraments han sonat en Ràdio Clàssica (RNE), entre altres emissores. La musicalització del Llibre de Dénia de Vicent Andrés Estellés, el seu cd Preludis per a guitarra amb música pròpia i el treball basat en l’Odissea d’Homer són algunes mostres del seu interès per la creació musical, que han rebut un bon acolliment.


(S'ha redirigit des de: New Jersey Americans)\nLa franquícia es va establir al 1967 com a part de l'ABA, amb el magnat empresari camioner Arthur Brown com a propietari. Brown havia tingut intencions de nomenar a l'equip com New York Freighters, jugant al costat est de Manhattan, però la pressió exercida pels New York Knicks va forçar a l'equip a mudar-se a Teaneck, New Jersey, canviant el seu nom pel de New Jersey Americans. No seria l'última vegada que els Knicks afectarien directament el futur de la franquícia.\nA la temporada 1973-74 els Nets finalment van aconseguir ajuntar totes les peces. Encara que la clau va arribar a finals del 1973 quan els Nets van contractar a Julius Erving dels Virginia Squires. Amb Erving, conegut com "Dr J," els Nets van aconseguir un equip competitiu, acabant la temporada amb un rècord de 55 victòries. Erving va ser elegit Jugador Més Valuós de l'ABA, i l'equip va tenir un excel·lent joc en els playoffs per guanyar el seu primer títol, després de derrotar als Utah Stars a les finals de l'ABA de 1974.\n1976-1980 - Cap a la NBA i Nova Jersey[modifica]\nDurant l'estiu de 1976, l'ABA i la NBA es van fusionar. Com a part de l'acord, quatre franquícies de l'ABA: Nets, Denver Nuggets, Indiana Pacers i San Antonio Spurs van passar a integrar-se a la NBA. Els Nets i els Nuggets havien demanat l'adhesió a la NBA al 1975. Abans de la seva primera temporada NBA, van canviar amb els Kansas City Kings dues seleccions en el draft pel base Nate Archibald. Els Nets semblaven estar preparats per continuar guanyant com havien fet a l'ABA.\nAbans de l'inici de la temporada 1977-78, Boe va mudar la franquícia novament a Nova Jersey, i l'equip va passar a anomenar-se com se'l coneix ara, New Jersey Nets. Mentre esperaven que acabessin la construcció d'un nou pavelló en el Meadowlands Sports Complex, van jugar quatre temporades al Louis Brown Athletic Center al campus de la Universitat de Rutgers, conegut en aquest temps com Rutgers Athletic Center. El 1978, Boe va vendre la franquícia a un grup de set empresaris locals (liderats per Joe Taub i Alan Cohen) que va ser conegut com els "Secaucus Seven". Els primers quatre anys a Nova Jersey van ser per a l'oblit, ja que van patir quatre anys de derrotes sense arribar fins i tot als playoffs.\nDesprés d'acabar la temporada, Kidd es va convertir en agent lliure i els Spurs van intentar que signés amb ells. No obstant això, Kidd va tornar a signar amb els Nets, al·legant que tenia "treball sense acabar" a Nova Jersey. Un altre factor decisiu va ser la contractació de l'agent lliure Alonzo Mourning. Però Mourning es perdria quasi tota la temporada 2003-04 a causa d'una infecció en els ronyons. Al 2004, van tornar a obtenir el títol de la Divisió Atlàntica, i després de derrotar el rival de la localitat veïna, els New York Knicks en primera ronda, la seva carrera cap al títol de conferència es va veure interrompuda a les semifinals en ser derrotats pels Detroit Pistons, fet i fet campió de la NBA. Els quatre primers jocs es van repartir en parts iguals, els Nets van guanyar en el cinquè partit a Detroit el triple temps extra, però van caure al següent partit a Nova Jersey. Els Pistons van guanyar el partit decisiu i es van alçar amb el títol de conferència per 4-3. Jason Kidd va jugar amb una lesió al genoll que requeriria cirurgia després de la temporada, i no li va permetre anotar molts punts.\nPlantilla actual (2012 - 2013)[modifica]\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Brooklyn_Nets&oldid=11895287»\tCategories: Equips de l'NBAClubs de bàsquet estatunidencsEsport a Nova JerseyEsport a Nova YorkEntitats de Nova JerseyCategoria oculta: Articles del Viquiprojecte Bàsquet\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 30 maig 2013 a les 04:43.


La qüestió no és fàcil de respondre, sobretot, perquè la persona afectada perd inicialment la capacitat de racionalitzar la nova situació i entra en una fase de desequilibri emocional intens.\nÉs coneguda la previsió dels experts, en que una de cada tres persones tindrà càncer en el decurs de Ia seva vida, per tant, en el futur el que serà estrany és no patir la malaltia. No hem d’oblidar tampoc que el càncer ens ha acompanyat sempre. No és, doncs, un fet nou i l’hem d’entendre com una conseqüència que apareix en el procés evolutiu dels éssers vius, ja que la diversitat cel·lular orientada a permetre la vida i la reproducció deis organismes, no està exempta de complexitat i en els processos vitals, com en tot procés, s’originen deficiències o alteracions que molt sovint determinen l'aparició de cèl·lules cancerígenes.\nMalgrat que creix el nombre de diagnòstics, també creix, afortunadament, l’índex de supervivència i de superació de la malaltia I l’èxit dels resultats depèn en bona mesura de la investigació.Per això, TV3 dedica aquest any la Marató al càncer, i els fons recaptats es destinaran íntegrament a projectes d’investigació.\nL’associació Fènix s’adhereix el proper dia 16 de desembre a la Marató de TV3 col·locant una taula al carrer Castell de Solsona, on s’oferirà una peça de fruita amb el lema "Menjar sa com a mesura de prevenció del càncer". Els diners que es recullin aniran a la Marató de TV3.\nCol·labora-hi. A tots ens pot afectar!


Joan IV d'Alençon - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJoan IV d'Alençon\n2 març 1409\n8 setembre 1476 (67 anys)\nJoan III d'Alençon, Maria de Bretanya\nJoan IV d'Alençon,(o Joan II, perquè va ser el segon que va portar el títol de duc), nascut a Argentan el 2 de març de 1409, mort a París el 8 de setembre de 1476, duc d'Alençon, comte de Perche, fill de Joan I i de Maria de Bretanya, fou un príncep de sang i un cap de guerra francès del segle XV.\n1.1 Primeres armes\n1.2 El «simpàtic duc» de Jeanne d'Arc\n1.3 La Pragueria\n1.4 El duc felló\n1.5 La caiguda d'un aventurer\nJoan no tenia més que sis anys quan el seu pare va morir a la batalla d'Agincourt (1415). Als 14 anys, el 1423, fou escollit com a padrí del delfí, el futur Lluís XI de França. L'any següent, fou fet presoner en el moment de la batalla de Verneuil i no va recuperar la llibertat fins al 1427. contra un rescat de vint mil saluts d'or. La conquesta anglesa de Normandia li va fer perdre les seves terres, i es va trobar financerament amb l'aigua al coll, la qual cosa explica els seus múltiples tombs des de llavors.\nEl «simpàtic duc» de Jeanne d'Arc[modifica]\nEl 1429, s'incorpora a l'exèrcit de Joana d'Arc que va trobar a Chinon. Va esdevenir un dels amics propers de la noia que l'anomena el «simpàtic duc» (le gentil duc). La va acompanyar a les seves campanyes, i sobretot al setge d'Orleans.\nLlavors Joan d'Alençon fou nomenat tinent-general del rei i va combatre a la vall del Loira al costat de Joana. El 12 de juny de 1429, va guanyar la victòria de Jargeau i va prendre la ciutat, on s'havia refugiat el comte de Suffolk. Va contribuir també a l'èxit de Patay. Va participar el juliol a la marxa sobre Reims, després el 17 de juliol va armar cavaller a Carles VII abans d'assistir a la seva consagració.\nDesprés dels seus èxits, Joan IV va intentar convèncer el govern de Carles VII de França de marxar sobre París, amb la doble intenció que, presa la capital, es podrien llavors alliberar les seves terres normandes. Prepara amb Joana l'assalt de la capital i en veure al rei indecís, el va fer portar a Saint-Denis i va ordenar un atac el 8 de setembre, per la porta de Saint-Honoré; fou un fracàs punyent: Joana fou ferida mentre que l'exèrcit reial es va haver de replegar cap al Loira.\nOposat a la treva de Compiègne signada amb els Borgonyons, Joan d'Alençon tempta a l'hivern 1429-1430 d'organitzar una expedició a Normandia, sense èxit, i, igual que Joana, va haver de posar el seu fre davant les pròrrogues del govern del favorit Jordi de La Trémoille. Ferit en el seu orgull, va comprendre que no tenia res a esperar de La Trémoille i va abandonar la cort, cedint el seu lloc de tinent-general al comte de Vendôme. Els mesos següents va estar ocupat en una guerra privada contra el ducat de Bretanya.\nEl 1435, el duc d'Alençon es va molestar pel tractat d'Arras signat entre Carles VII i el duc de Borgonya, ja que li feia perdre les seves oportunitats de recuperar algun dia el seu ducat. Considerava a més insuficient la pensió de 12.000 lliures esterlines que li va atorgar el rei.\nAmbiciós i descontent amb el govern reial, Joan d'Alençon fou amb el duc de Borbó l'instigador de la Pragueria el 1440. Ja tres anys abans havia participat en una temptativa de cop d'estat contra el rei. Aquesta vegada va aconseguir obtenir la complicitat del seu fillol el delfí Lluís contra el seu pare Carles VII. Amb Borbó, reclamava la destitució del govern del favorit Carles IV del Maine, i la col·locació del rei sota la tutela del delfí. És clar que aquest últim no seria més que una joguina entre les mans dels dos ducs, que es repartirien poder.\nTanmateix, va haver de fer ràpidament front a l'exèrcit reial qui va posar setge davant Niort, on s'havien fixat els prínceps. Joan d'Alençon va negociar una treva i va intentar cridar als anglesos al rescat, però va fracassar, la qual cosa el va obligar a fugir a Alvèrnia. Estant perduda la causa, va signar una pau separada amb el rei i es va sotmetre.\nEl duc felló[modifica]\nPerdonat, el duc d'Alençon torna a la gràcia però en endavant no aspira més que als seus interessos propis. Des de 1442, comença negociacions amb Anglaterra i des de llavors no va parar de portar un doble joc, el que no li impedeix participar en les campanyes de Carles VII, com a Normandia el 1449. Va ocupar llavors Sées i Alençon i va recobrar les seves terres. Però no per això va esdevenir fidel.\nEl 1455- 1456, va maquinar amb el duc de York i li va proposar lliurar-li llocs forts a Normandia, preludi a una nova invasió del regne. Però el complot fou descobert a causa de la traïció d'un emissari anomenat Pere Fortí, i Alençon fou arrestat al seu allotjament a París per Joan de Dunois el 27 de maig de 1456, i després empresonat a Aigüesmortes. El 10 d'octubre de 1458, fou condemnat a mort i el seu ducat confiscat. Tanmateix Carles VII li va concedir la gràcia i va permetre a la duquessa Maria conservar el comtat de Perche. Guardat rere els barrots a Loches, Lluís XI el va alliberar en el moment del seu adveniment, el 1461, però amb pesades condicions, ja que el duc es va veure obligat a cedir-li algunes ciutats.\nAlliberat, el duc no es calma però: va fer assassinar a Pere Fortí, que l'havia traüt el 1456, i no vacil·la a fabricar falsa moneda. El 1465, s'uneix als prínceps rebels en el moment de la Lliga del Bé Públic i lliura Alençon al duc de Normandia. El seu fill Renat, que havia restat fidel a Lluís XI, va retornar Alençon a aquest darrer, el que va permetre al seu pare sortir-se'n una vegada més sense dany.\nEl 1468, Joan d'Alençon va recaure, reunint-se aquesta vegada a Francesc II de Bretanya, llavors en conflicte amb la corona.\nLa caiguda d'un aventurer[modifica]\nEl 1473, maquina de nou, aquesta vegada amb el duc de Borgonya Carles el Temerari, al qual va proposar ni més ni menys que vendre-li el seu ducat així com el comtat de Perche.\nFou de nou arrestat el febrer i empresonat al castell de Rochecorbon prop de Tours, i després d'algunes tribulacions, tancat al Louvre, per tal de ser jutjat pel Parlament. Lluís XI va confiscar les seves terres i prengué en persona possessió d'Alençon el 25 de juliol de 1473 mentre que la duquessa fou expulsada de Perche.\nEl 1474, el duc fou per segona vegada condemnat a la pena capital. Però Lluís XI no va procedir a l'execució del seu padrí i el va deixar a la presó al Louvre. El 18 de juliol de 1474, el parlament de París va aturar els seus processos. El vell duc fou finalment alliberat el 1476 i va morir poc després.\nEs va casar en primeres noces a Blois el 1424 amb Joana ( 1409 † 1432) filla de Carles I d'Orleans, duc d'Orleans i d'Isabel de França, però no va tenir fills d'aquest matrimoni.\nVidu, es va casar de nou al castell d'Illa Jordà el 30 d'abril de 1437 amb Maria d'Armanyac (1420 - † 1473) filla de Joan IV d'Armanyac i d'Isabel d'Évreux, i va tenir:\nCaterina (1452 † 1505), casada à Tours el 1461 amb Guiu XIV de Montmorency († 1500), comte de Laval\nRenat d'Alençon (1454 † 1492), duc d'Alençon\nVa tenir diversos fills bastards:\nJean, dit "Trouvé" senyor d'Argentelle, vivia el 1478 (Acte de reconeixement de 1478, conservada a l'Arxiu Departamental de l'Orne)\nRobert, dit "Trouvé" senyor del Clos André, vivia el 1489\nJoana, comtessa de Beaumont-le-Roger, casada el 1470 amb Guiu de Maulmont\nMagdalena, casada a Enric de Breuil\nMaria, abbadessa d'Almenêches\nJean Favier. Fayard. La Guerre de Cent Ans (en fr), 1980, p. 678. Jean Favier1980. ISBN 2213008981.\nRevue de l'Anjou et de Maine et Loire, volum 2\n↑ . Paul Murray Kendall Louis XI, Fayard, 1974\n↑ Butlletí de la Société historique et archéologique de l'Orne, «Le duc Jean II et ses mandements par L. M. Dumaine » 1883-1903\n↑ 3,0 3,1 . El decret del parlament de París del 18 de juliol de 1474 contra Joan d'Alençon, al que va condemnar a mort, dóna informacions completes: fabricat de falsa moneda; de negociacions amb els anglesos per obtenir-ne dels subsidis i lliurar-los, a canvi del ducat de Gloucester a Anglaterra, els llocs que posseïa a Normandia; de les intrigues per impedir el matrimoni d'Eduard IV d'Anglaterra amb la filla del comte de Foix, i el de Renat d'Alençon, el seu propi fill, amb la germana del duc de Borbó, als quals afavoria Lluís XI; la seva connivència amb els prínceps francesos hostils al rei, i en particular amb el duc de Borgonya, a quin s'havia compromès a entregar la seva herència, i qui li havia proposat un asil en els seus Estats en cas de necessitat. (Segons l'abar Anselme, tom III, pàg. 274 i següents, Joseph Vaesen i Étienne Charavay, Lettres de Louis XI tom V pàg. 107, nota n°1, Llibraria Renouard, París 1895).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Joan_IV_d%27Alençon&oldid=18765148»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 ago 2017 a les 19:49.


Beuda – Patrimoni de la Garrotxa\nPatrimoni de la Garrotxa > Beuda\nCapella de l’Anunciació i Casal de Falgars\nCapella de planta rectangular bastida a pocs metres del gran Casal de Falgars. Amb un petit porxo d’arc de mig punt.\nLa casa es troba al mig de la muntanya a 850 metres d’altitud, en el camí que puja a la Mare de Déu del Mont. A pocs metres hi ha la capella de l’Anunciació.\nL’origen dels Falgars o Falgàs es remunta als començaments del segle XIII, i des d’aleshores sempre ha estat de la mateixa família. A l’any 1209 un Falgàs obtingué una peça de terra concedida en franc alou pel monestir de Sant Pere de Besalú, i a partir d’aquí el patrimoni s’ha anat ampliant i renovant. Els Falgàs foren uns pagesos de remença que prosperaren ràpidament i foren ennoblits pel rei Ferran el Catòlic arran de la sentència de Guadalupe. Es troba situada en un indret privilegiat, molt a prop hi trobem també la torre de guaita romana de Falgars.\nAïllada del nucli, veïnat de Segueró, a la muntanya del Mont.\n972 590 534\nCapella de l'Anunciació i Casal de Falgars\nCapella de l'Anunciació i Casal de Falgars 42.257215, 2.737664 Descripció:Capella de planta rectangular bastida a pocs metres del gran Casal de Falgars. Amb un petit porxo d'arc de mig punt.Adreça:Aïllada del nucli, veïnat de Segueró, a la muntanya del Mont.Població:BeudaCodi Postal:17850Web: www.beuda.catTelèfon: 972 590 534\nCastell medieval situat en un turó sobre la població de Beuda. També rep els noms de Castell de les Bruixes o Castell dels Moros. És molt possible que el castell original fos alguna estructura ibera. Per tot el camí s’hi ha trobat ceràmica antiga.\nAnomenat també el Castellot de Falgars, es tracta d’un castell format per una torre rodona, una sala, una cisterna i una muralla. Està situat al cim d’un turó de vessants espadats, als contraforts de la muntanya de la Mare de Déu del Mont, damunt el pla on hi ha l’església de Beuda.\nTot i que s’hi han trobat vestigis d’època romana, les primeres notícies es troben en una butlla del papa Silvestre II, de l’any 1002, on s’esmenta el castell de Beuda per situar la cel·la monàstica de Sant Llorenç del Mont (“cellam Sancti Laurenti quod est supra castrum Bobeta”). Torna a aparèixer esmentat en el testament sagramental del comte Bernat Tallaferro, de l’any 1021.\nA partir de l’any 1285, la família Queixàs que havia rebut de Ponç Hug la terra de Parets, apareix cada vegada més involucrada en els afers de Beuda. Són aquests els que al final de l’edat mitjana construïren el castell gòtic de Beuda, situat ja al pla, on encara avui es coneix com el Mas Queixàs. És possible doncs que el castell roquer fos abandonat al final d’aquesta època.\nTuró sobre el poble de Beuda\nCastellot de Beuda 42.244475, 2.712990 Descripció:Castell medieval situat en un turó sobre la població de Beuda. També rep els noms de Castell de les Bruixes o Castell dels Moros. És molt possible que el castell original fos alguna estructura ibera. Per tot el camí s'hi ha trobat ceràmica antiga.Adreça:Turó sobre el poble de BeudaPoblació:BeudaCodi Postal:17850Web: www.beuda.catTelèfon: 972 590 534\nPoble d’origen romànic el qual conserva valuosos castells, cases pairals i monestirs. A part del seu privilegiat entorn natural, cal destacar l’existència de grans cases pairals de llarga tradició.\nEl municipi de Beuda està situat a la província de Girona, al nord-est de la Garrotxa i s’estén des dels vessants meridionals del massís del Mont a la vall del Fluvià. Poble d’origen romànic que conserva valuosos castells, cases pairals i monestirs. A part del seu privilegiat entorn natural, cal destacar l’existència de grans cases pairals de llarga tradició, com el Noguer de Segueró, que va ser una de les més importants pairalies de Catalunya, sobretot en els segles XVIII i XIX. Són també de gran interès les masies de Falgars, la casa forta de la Masó, Can Maholà, Mas Salvanera o Can Oliveres.\nConjunt Beuda 42.237036, 2.709496 Descripció:Poble d'origen romànic el qual conserva valuosos castells, cases pairals i monestirs. A part del seu privilegiat entorn natural, cal destacar l'existència de grans cases pairals de llarga tradició.Adreça: Plaça Major, 4Població:BeudaCodi Postal:17850Web: Telèfon: 972 590 534\nEsglésia de Sant Pere de Lligordà\nSant Pere de Lligordà és un temple del segle XII construït amb una nau rectangular i acabada en un absis semicircular sense decoració.\nEl veïnat de Lligordà és format per masies disseminades. Es troba al sector meridional, prop de la carretera a Besalú, centrat per l’església parroquial de Sant Pere de Lligordà.\nL’edifici actual, romànic, és del segle XII i consta d’una nau, amb un gran absis llis i un campanar d’espadanya convertit en torre.\nLa porta, a migdia, és formada per dos arcs en degradació, una llinda senzilla i un timpà amb una creu en alt relleu.\nEl lloc és datat des dels segles X i XI com a punt de referència d’alous donats a les esglésies de Besalú.\nEl 1079 el vescomte de Bas, Udalard, donà l’església de Sant Pere al monestir de Sant Joan les Fonts en el moment de la seva fundació. És una de les esglésies que es troben disseminades per tot el terme de Beuda i que ens recorden el passat romànic de la zona.\nAl costat de la carretera que comunica Besalú amb Beuda.\nEsglésia de Sant Pere de Lligordà 42.219261, 2.707494 Descripció:Sant Pere de Lligordà és un temple del segle XII construït amb una nau rectangular i acabada en un absis semicircular sense decoració.Adreça:Al costat de la carretera que comunica Besalú amb Beuda.Població:BeudaCodi Postal:17850Web: www.beuda.catTelèfon: 972 590 534\nEsglésia de Santa Maria de Palera\nProp del monestir del Sant Sepulcre de Palera podem trobar aquest petit temple del segle XI, documentat com a parròquia per primera vegada en 1085.\nProp del monestir del Sant Sepulcre de Palera podem trobar aquest petit temple del segle XI, documentat com a parròquia per primera vegada en 1085, en l’acta de consagració del monestir. A finals del segle XVI perdé la categoria de parròquia, passant a ser una sufragània de Sant Pere de Lligordà. Disposa d’una única nau amb coberta de canó reforçada per dos arcs torals. La nau està acabada per un absis sense decoració, que té una finestra d’una esqueixada en la seva part central. Sota la finestra, es troba una rèplica de la Mare de Déu de Palera, conservada en el Museu d’Art de Girona. Es tracta d’una imatge de la Verge amb el Nen a la falda, tallada a principis del segle XV.\nVeïnat de Palera.\nEsglésia de Santa Maria de Palera 42.221705, 2.698068 Descripció:Prop del monestir del Sant Sepulcre de Palera podem trobar aquest petit temple del segle XI, documentat com a parròquia per primera vegada en 1085.Adreça:Veïnat de Palera.Població:BeudaCodi Postal:17850Web: www.beuda.catTelèfon: 972 590 534\nEsglésia de Santa Maria de Segueró\nL’església de Segueró ja apareix documentada a principis del segle XI, en un document de l’any 1001. Setze anys més tard fou donada al recentment creat bisbat de Besalú. La vida d’aquest bisbat fou efímera i en l’any 1020, quan aquest va desaparèixer, va ser annexionada al bisbat de Girona.L’església té una sola nau, capçada a l’est per un absis semicircular. En el segle XV es va sobrealçar el temple, doblant l’alçada de l’edifici. Posteriorment també es va remodelar tot l’interior i se li van afegir altres dependències. Actualment, a l’interior hi podem veure una col.lecció d’armes antigues cedida per un veí de la zona.\nVeïnat de Segueró.\nEsglésia de Santa Maria de Segueró 42.241766, 2.748479 Descripció:L'església de Segueró ja apareix documentada a principis del segle XI, en un document de l'any 1001. Actualment hi podem veure una petita exposició d'armes al seu interior.Adreça:Veïnat de Segueró.Població:BeudaCodi Postal:17850Web: www.beuda.catTelèfon: 972 590 534\nSituat a mig camí entre Besalú i el nucli de Beuda trobem aquest monestir, que data de l’any 979. Es va constituir com un gran centre de pelegrinatge, ja que es podien aconseguir indulgències com les que s’obtenien per visitar Terra Santa.\nSituat a mig camí entre Besalú i el nucli de Beuda trobem aquest monestir. Les primeres notícies del lloc de Palera daten de l’any 979. L’església va ser consagrada l’any 1085 pel bisbe de Girona, Berenger Guifré. Aviat es va convertir en un centre de peregrinació, ja que es podien obtenir indulgències similars a les que s’aconseguien a Terra Santa. Les dependències van resultar molt afectades en modificar les seves estructures per adaptar l’edifici com a alberg. Darrerament s’ha aprovat un acord pel qual la Generalitat de Catalunya i la Diputació de Girona es comprometen a la restauració integral del monestir.\nVeïnat de Palera, al municipi de Beuda\nSant Sepulcre de Palera 42.223895, 2.698724 Descripció:Situat a mig camí entre Besalú i el nucli de Beuda trobem aquest monestir, que data de l'any 979. Es va constituir com un gran centre de pelegrinatge, ja que es podien aconseguir indulgències com les que s'obtenien per visitar Terra Santa.Adreça:Veïnat de Palera, al municipi de BeudaPoblació:BeudaCodi Postal:17850Web: www.beuda.catTelèfon: 972 590 534\nTorre circular d’època romana situada dalt del turó del costat de llevant de la Serra de la Mare de Déu del Mont. La seva situació topogràfica i les seves característiques fan pensar que era una torre de guaita i control del territori.\nTorre situada al municipi de Beuda, concretament al costat de llevant de la serra de la Mare de Déu del Mont. La seva situació topogràfica, la converteix en un punt estratègic privilegiat de control del territori. Aquesta situació fa que des de la torre es pugui controlar tot l’extrem oriental del Pirineu, així com el pas que comunicava amb la Gal.lia, la plana de l’Empordà, la badia de Roses,l a vall del Fluvià, Castellfollit i fins i el Pla de l’Estany. Tot i que es coneix l’existència de la torre des de fa temps, no va ser fins l’any 1987 que es va documentar arqueològicament i es va poder situar en el context històric romà, concretament als segles II i I a.C. La torre és de forma circular i la seva tècnica constructiva és similar al parament de les muralles de la Neòpolis d’Empúries. L’existència d’aquestes torres de control, es deu segurament a la importància que va tenir per els romans el control de les vies de comunicació cap a l’interior del país, on s’hi trobaven alguns dels grans recursos miners. Per tot el territori es troben torres de control similars, com la de Murrià, que controlava la zona de la Vall d’en Bas i Hostoles.\nS’hi arriba per la GIV-5234, la carretera que va de Beuda a la Mare de Déu del Mont.\nTorre de Falgars 42.255721, 2.730481 Descripció:Torre circular d'època romana situada dalt del turó del costat de llevant de la Serra de la Mare de Déu del Mont. La seva situació topogràfica i les seves característiques fan pensar que era una torre de guaita i control del territori.Adreça:S'hi arriba per la GIV-5234, la carretera que va de Beuda a la Mare de Déu del Mont.Població:BeudaCodi Postal:17850Web: www.beuda.cat/http://www.falgars.orgTelèfon: 972 590 534\nHi ha una dita per aquesta casa: “Si voleu saber qui són els més rics d’aquesta terra: el Noguer de Segueró, el Sobirà de Santa Creu i l’Espona de Saderra”.\nGran masia del municipi de Beuda (Garrotxa), situada al vessant meridional del massís del Mont, prop de la parròquia de Segueró. Pairalia de la família Noguer, documentada des del 1203, adquirí una gran importància econòmica a través d’enllaços successius i de l’explotació del gran patrimoni des de la fi del s XVI. L’actual casal, amb la façana esgrafiada, és obra de mitjan s XVIII. El cognom es mantingué fins al s XIX, que la casa passà, per matrimoni, als Olives (de Lledó) i als Vayreda (d’Olot) Abastava des de Ceret a Vilademuls amb més de 300 masoveries. Hi ha una dita per aquesta casa: “Si voleu saber qui són els més rics d’aquesta terra: el Noguer de Segueró, el Sobirà de Santa Creu i l’Espona de Saderra”.\nEl noguer de Segueró 42.238433, 2.748020 Descripció:Hi ha una dita per aquesta casa: "Si voleu saber qui són els més rics d'aquesta terra: el Noguer de Segueró, el Sobirà de Santa Creu i l'Espona de Saderra".Adreça:Veïnat de SegueróPoblació:BeudaCodi Postal:17850Web: www.beuda.cat/http://www.falgars.orgTelèfon: 972 590 534


Tony Parker - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\njugador de bàsquet, locutor de ràdio\n2018– Charlotte Hornets\n(2013) Champion des champions français de L'Équipe (en)\n(2003) Champion des champions français de L'Équipe (en)\nWilliam Anthony "Tony" Parker fill, és un jugador francès de bàsquet (nascut el 17 de maig de 1982, a Bruges, Bèlgica). Actualment és jugador dels Charlotte Hornets i capità de la selecció de bàsquet de França. Parker va néixer en una família que tenia, i continua tenint, uns forts lligams amb el bàsquet professional. Després de jugar durant dos anys a la Lliga francesa de bàsquet, va entrar al Draft del 2001 de la mà dels San Antonio Spurs. Molt ràpidament es va convertir en el seu base titular, i fins ara ha estat escollit dues vegades pel Partit de les Estrelles de l'NBA. Juntament amb Tim Duncan i Emanuel Ginóbili va ajudar els Spurs a guanyar 3 anells de campió de l'NBA. Ha estat escollit MVP de la final de l'NBA 2006/2007. Va estar casat amb l'actriu Eva Longoria, coneguda principalment pel seu paper a "Desperate Housewives".\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Tony Parker\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tony_Parker&oldid=28635758»


Nomenen nou cap de la Guàrdia Civil a Madrid Diego Pérez de los Cobos, responsable de la coordinació policíaca l'1-O\nNomenen nou cap de la Guàrdia Civil a Madrid Diego Pérez de los Cobos, responsable de la coordinació policíaca l’1-O\nActualització: 14.03.2018 - 18:57\nEl coronel de la Guàrdia Civil Diego Pérez de los Cobos ha estat nomenat nou cap del cos policíac a Madrid. Fonts de la Guàrdia Civil confirmen que el seu nomenament ja s’ha produït i s’ha publicat en el butlletí intern del cos.\nPérez de los Cobos s’incorporarà la propera setmana al nou càrrec. Fins ara, era el director del Gabinet de Coordinació i Estudis de la Secretaria d’Estat de Seguretat. És el germà de l’ex-president del Tribunal Constitucional espanyol Francisco Pérez de los Cobos.\nPérez de los Cobos va ser l’encarregat de coordinar tot el dispositiu policíac dels diferents cossos i forces de seguretat implicats en l’1-O. El coronel ha declarat com a testimoni tant a l’Audiència espanyola com al Suprem, en les causes obertes contra el govern i els líders d’ANC i Òmnium per rebel·lió i sedició. En les seves compareixences ha acusat directament els Mossos d’Esquadra de facilitar el referèndum i el seu testimoni ha servit de base argumental per al jutge del Suprem, Pablo Llarena, per a mantenir en presó preventiva Joaquim Forn.