LleidaAl'Institut Ronda de Lleida, com a la majoria de centres educatius catalans, els alumnes no poden dur mòbil, però tots el porten a la butxaca. Tenint present aquesta realitat, dues professores de l'institut han integrat aquests dispositius en un projecte educatiu que demostra que el mòbil no és només una font de distracció. "Pot ser també una eina educativa", remarca Anna Aznar, que, juntament amb Mari Àngel Urdániz, és la promotora d'una iniciativa pionera al país que es presentarà la setmana vinent al Mobile World Congress (MWC). El projecte ha consistit en una gimcana per la ciutat de Lleida utilitzant les aplicacions gratuïtes del mateix mòbil. La cinquantena d'alumnes de quart d'ESO que hi han participat han fet l'activitat fora de l'institut perquè a l'aula ja tenen ordinadors o llibres i el telèfon permet el que es denomina aprenentatge mòbil .\nL'objectiu de la proposta, com apunta Aznar, és que "siguin conscients que el mòbil pot tenir altres usos més enllà de trucar, fer fotos, enviar missatges o entrar al Facebook". Després d'una sessió teòrica prèvia, la primera prova que ha hagut de superar cada grup ha estat editar un vídeo de presentació i penjar-lo a la pàgina de Facebook creada especialment per a aquesta iniciativa. La segona ha estat trobar unes coordenades de Lleida posant-les al Google Maps i buscar el camí més ràpid per arribar-hi. Un cop eren als Camps Elisis, lloc on els portaven les coordenades, havien de fer una foto i baixar-la a la pàgina. Tot plegat sota l'atenta supervisió de les dues professores, que des d'una aula de l'institut han validat les respostes. Els alumnes també han viatjat en el temps. A partir de fotografies d'edificis de l'època de la Guerra Civil -molts dels quals malmesos pels bombardejos-, han hagut d'esbrinar, per exemple, que el Casal Republicà era abans l'antic Liceu. En aquest cas, molts han fet servir el comodí de la trucada per preguntar als seus avis si sabien quin edifici era.\nUna mirada al passat que els ha portat de nou al present desxifrant codis QR de llocs emblemàtics de Lleida. Uns codis que els enllaçaven a una web o a un vídeo de YouTube que els ha servit per respondre preguntes sobre l'any de la seva construcció, quin nom tenien originalment o la importància que van tenir per a la ciutat. "Són llocs per on han passat milers de vegades, però que no coneixen", explica Aznar. Els alumnes s'han convertit en investigadors a la Seu Vella, on hagut de desxifrar enigmes com saber el nom del rei que la va fer tancar durant la Guerra de Successió o trobar la pedra fundacional d'aquest edifici. La gimcana d'aquest Mobile Learning Day s'ha completat amb una endevinalla en llengua de signes al mateix edifici de la Seu Vella i amb un collage de fotos al museu d'art de La Panera. Totes aquestes vivències han estat recopilades finalment en un diari virtual i els han servit per adonar-se, com ha sentenciat un d'ells, que "tenir un mòbil és com tenir el món a la mà".\nAznar deixa clar que, "de la mateixa manera que poden fer un mal ús de l'ordinador", els han d'ensenyar "els usos educatius dels mòbils, que permeten un aprenentatge mòbil aprofitant el wifi gratuït", i lamenta: "Sempre tendim a tenir por del que no podem controlar". Davant la criminalització d'aquests dispositius a les aules, la promotora del projecte aposta per "utilitzar-los quan els pugui ser de profit, assumint que sempre els porten a sobre i que els són una eina molt pròxima que no diferencia entre classes socials". Aznar considera que, "en el context actual de crisi del sistema educatiu", cal reinventar-se perquè es fa "el mateix que fa molts anys", s'ensenya "amb la mateixa metodologia" i "els adolescents d'ara són molt diferents perquè el món ha evolucionat ràpidament". Avançar-se a la generació mòbil pot ser un bon començament. Ho avala Raül Manzano, membre de la Federació de Moviments de Renovació Pedagògica de Catalunya, que valora que "s'introdueixin les noves tecnologies com a eina d'aprenentatge".


Al llarg de tot el dia es faran les proves a l’Escola Municipal de Música Pau Casals del Vendrell per tal de seleccionar entre els deu finalistes el guanyador de la beca. El nom del Becari 2012 el donarà a conèixer el jurat a l’Auditori Pau Casals (Sant Salvador, El Vendrell) a les 20h del mateix dia.\nEl jurat consta de músics tan importants i de reconeguda trajectòria a nivell europeu com són els viol·loncelistes Lluís Claret, Xenia Jankovic, Julius Berger i el pianista, Josep M. Escribano.\nLa Beca Pau Casals, que ofereix la Fundació Pau Casals, vol ajudar els joves violoncel·listes a ampliar els estudis de l’ instrument per perfeccionar-ne la tècnica i l’art mitjançant la continuïtat dels estudis i la formació amb professionals destacats. Des de la seva creació, ha permès a més de 40 joves violoncel·listes la possibilitat d'ampliar els estudis a l'estranger.


Portfoli del 21A: Acabant...\nEl dilluns vam estar en la sala d'actes perquè Toni explicara en la pantalla gran el que seria el nostre treball durant el pròxim trimestre. La idea és que escriguem nosaltres el wiki del curs. Ens va estar donant certes pautes per a la utilització correcta del mateix i perquè posàrem bé el títol, la foto...\nEl dimecres vam estar en la nostra aula i Toni va entregar una fitxa amb els títols del textos de Les veus del temps que llegirem esta avaluació i els resums voluntaris. També va repartir els resums de la setmana passada, la qual cosa em féu molta ràbia perquè al no acabar de fer-ho, ja tinc una nota menys...\nDijous seguírem amb els resums dels veus del temps i Toni els va estar explicant tots. Una setmana més molt tranquil·la, ja estem pràcticament de vacances!\nPublicat per Patricia VH a 19:54


El 75% de les dones amb trastorn mental perinatal no són diagnosticade\nEl 75% de les dones amb trastorn mental perinatal no són diagnosticades\nUna de cada cinc mares de tot el món pot experimentar alguna malaltia psiquiàtrica durant l'embaràs i el pospart\nLa salut mental perinatal és avui notícia en el suplement del diari La Razón. Segons la Dra. Lasheras, Cap de la Unitat de Salut Mental Perinatal i Reproductiva de l'H. Universitari Dexeus i presidenta de la Societat Espanyola de Salut Mental Perinatal:\n• L'embaràs no és un estat protector per a la salut mental de la dona i el pospart suposa una època de més risc en aquest sentit. Nombrosos estudis científics posen de manifest que una de cada cinc mares de tot el món pot experimentar, durant el seu embaràs o després del part, algun trastorn mental, sent els més freqüents ansietat i depressió.\n• El gran canvi hormonal del pospart pot induir, en algunes dones genèticament més vulnerables, canvis en els neurotransmisors cerebrals. Altres factors, com haver sofert depressió prèviament, l'estrès durant l'etapa perinatal i una personalitat marcadament perfeccionista, també poden contribuir en la seva eclosió.\n• S'estima que al voltant del 75% de les dones amb trastorns mentals perinatals no és diagnosticat ni rep el tractament ni l'ajuda adequada. El motiu és que, en moltes ocasions, la falta de detecció ve donada pel temor de la dona a ser jutjada com a mala mare o estigmatitzada per la malaltia mental. En aquest sentit, des del mitjà sanitari hem d'exercir una influència social de desestigmatització d'aquestes malalties, informació sobre l'alta prevalença de les mateixes i establiment de protocols de detecció sistemàtica.\nPer llegir més pot accedir a la font original:\nPsiquiatre. Cap del Servei de Psiquiatria, Psicologia i Medicina Psicosomàtica Hospital Universitari Dexeus. Coordinadora de la Unitat Salut Mental Perinatal i Reproducció


Degut a la petició de l'Angels avui m'agradaria oferir-vos més informació sobre el TDHA.\nL'expressió de la malaltia varia en funció de l'edat del petit i del sexe.\nDurant el primer any solen aparèixer trastorns de la son (el que no vol dir que tots els nens que tinguin "mal dormir" siguin futurs TDHA) amb constants despertars, pors... Més tard, sobretot quan comencen a caminar, estan constantment amunt i avall, ho toquen tot, es pugen als mobles sense tenir en compte el risc de les seves conductes. Els hi costen les tasques que requereixen motricitat fina com pintar o retallar.\nEn l'edat escolar segueixen persistint les dificultats per mantenir-se quiet i assegut en un lloc. S'aixeca constantment, mou les cames sense parar, parla molt... És aquí on poden aparèixer els primers signes d'alarma ja que solen tenir dificultats per llegir i escriure i si no tenen el recolzament adequat poden caure en fracàs escolar. Tot i això cal dir, que tenir TDHA no implica ser menys intel·ligent.\nEn l'edat adolescent i adulta els problemes solen agreujar-se i és vital que se sentin compresos pel seu entorn.\nEn totes les edats hi ha una alteració en la percepció del temps, la memòria visuoespacial i la del treball.\nÉs necessari medicar? Què fan els fàrmacs?\nLa medicació sol ser l'última opció en els tractaments de la malaltia.\nPrimer actuarem a nivell familiar (modificant pautes d'educació en els pares, tractant d'aconseguir un bon ambient d'acolliment i comprensió a la llar...), pedagògic (donant pautes als mestres per gestionar en el grup de classe un nen amb TDHA) i psicològic (ajudant al menut a gestionar les seves dificultats, a acceptar-se com a diferent dels altres i canalitzar la seva energia).\nQuan s'estan treballant aquests 3 aspectes es pot valorar introduir medicació. Això si, hem d'estar segurs que hi ha un trastorn de TDHA i el més aconsellable és que ho valori un neuropediatre.\nHi ha 3 tipus de fàrmacs utilitzats en infants:\n1.Estimulants: tenen una eficàcia del 70-90% sobretot en l'esfera conductual. El que fan és incrementar la dopamina que intervé en les sinapsis neuronals. La dosi inicial és baixa i es va augmentant en funció de la resposta del nen.\n2. Antidepressius tricíclics: tenen una eficàcia similar als estimulants, sobretot en casos on el TDHA va acompanya't d'efectes col·laterals com tics o ansietat. Tot i això, hem de dir que no solen ser tant efectius com els estimulants en quant a l'atenció.\n3. Atomexetina: El seu funcionament és semblant als antidepressius. Es dóna una dosis única diària.\nEl que és importantíssim és no retirar, disminuir o incrementar la dosis recomanada sense indicació del metge.\nEn algunes ocasions el TDHA pot estar acompanya't d'altres malalties com l'epilèpsia o el Deteriorament Mental pel que la medicació haurà de tenir el compte aquests aspectes.\nCom tots els fàrmacs n'hi han. Els més habituals, sobretot a l'iniciar el tractament és una falta de gana per part del nen que por comportar inclús aprimament. Insomni, mals de cap, nàusees, taquicàrdies o mals de panxa. Si noteu algun d'aquests efectes consulteu el vostre metge per a que revisi la dosis.\nHi ha algun tractament no farmacològic?\nTractaments com l'homeopatia, la retroalimentació i la hipnoterapia poden tenir algún efecte positiu sobre algun tret en concret, però mai són substitutives de la medicació.\nSi el menut té fins a 6 anys podeu consultar a l'Associació Catalana d'Atenció Precoç\nés un servei gratuït on es valorarà l'estat del vostre fill i es traçarà una línia d'actuació global.\nSi té més de 6 anys a nivell gratuït és més complicat trobar un servei especialitza't en petits, i la derivació és al CSMIJ (Centre de Salut Mental Infantil i Juvenil) que avarca dels 0 als 18 anys.\nL'altre alternativa és dur el petit a nivell particular a un psicòleg infantil que es coordini amb el pediatre i poder fer un treball global amb el nen, la família i l'escola conjuntament.


One-Bedroom Apartment with Sea View in Crikvenica Crikvenica Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAl visitar Selce, vosté es sentirà com a casa a One-Bedroom Apartment with Sea View in Crikvenica, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix One-Bedroom Apartment with Sea View in Crikvenica asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, renta vaixelles per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, One-Bedroom Apartment with Sea View in Crikvenica no troba competidors en cap categoria.\nDescompte a One-Bedroom Apartment with Sea View in Crikvenica


21/04/2019 a les 13:29\nEl certamen, consolidat com a referent de la música clàssica catalana, referma la seva proposta per la producció pròpia\n© Un momento de l'arriscat concert que van compartir ahir a la nit un pianista i un sommelier a l'Auditori de Cervera.\nEl concert del multipremiat organista Joan Seguí (Premi Primer Palau i Catalunya Música) a l’orgue de Francesco Teppati ubicat a l’església de Sant Agustí posarà aquest diumenge punt i final al Festival de Pasqua de Cervera. El concert inclourà grans noms del patrimoni musical vinculats a l’àmbit organístic.\nEl concert de cloenda poc té a veure amb la proposta arriscada i exitosa del pianista improvisador Marco Mezquida i el sommelier Jordi Martínez, que van omplir l’Auditori de Cervera ahir dissabte al vespre. Mezquida i Martínez van mostrar les seves arts de la improvisació en un diàleg artístic en què el públic va formar part de l’espectacle des del primer minut, amb un tast en directe de vins i productes del territori. El públic era heterogeni i ja havia exhaurit les entrades hores abans del concert.\nDe fet, gairebé tots els concerts de la Setmana Santa han registrat un ple absolut. A la tarda, el Celler dels Encants del Llibre va acollir el concert amb dos passis del duet format per Cecilia Reguero (flauta travessera) i Tais Costa (violoncel) que, amb el títol 'Clavell al balcó', va passejar els assistents per l'univers sonor del Modernisme.El públic va participar des del primer moment en el concert amb un tast de vins i productes KM0.\nConsolidat ja com el referent de la música clàssica catalana, el Festival de Pasqua de Cervera, es clou avui diumenge amb èxit rotund d'un públic vingut d’arreu i que ha assistit als 14 concerts que ha ofert el festival, de l’11 al 21 d’abril.\nUn cop més ha estat fidel al seu segell de fer arribar la música clàssica catalana a tots els públics, fet que s’afavoreix amb diversitat de formats, estils i gèneres.\nL’essència del festival, de fet, és posar en valor el patrimoni musical català de totes les èpoques, tant antigues com modernes. De la mateixa manera, és un escenari d’intèrprets i entitats referents de la música catalana, que presenten propostes úniques especialment pensades per al festival, que referma la seva proposta per la producció pròpia.


Convenció a Mèxic | Fert informa\nConvenció a Mèxic\nPublicado el 16/07/2013 en Noticias\nDurant els dies 17 a 19 de maig, a Santiago de Querétaro ( Mèxic), s´ha celebrat la VI Convenció Nacional de Centres d´O.F. amb el títol “Familia Actual, Nuevos retos“.\nHan participat 90 matrimonis i han comptat amb la presència del matrimoni del FERT Reig- Teetor i de Ricardo Murcio, Director de Factor Humà i del Departament d´Empresa i Familia de l´Institut Panamericà d´Alta Direcció d´Empresa.\nEls temes tractats han estat: Educació de l´afectivitat, Adolescència, Conciliació Teball-Vida familiar, i l´Orientació Familiar al mon. A la cloenda hi va assistir el Sr. Mario López, Secretari de Desenvolupament Sostenible del Govern de Querétaro.


Roses troba restes de la muralla del fossat a les obres d'un carrer - Diari de Girona\nRoses troba restes de la muralla del fossat a les obres d'un carrer\nEls arqueòlegs estan treballant al carrer Tarragona, on arribava la contraescarpa localitzada\nc.v. | roses 17.02.2021 | 00:36\nEls arqueòlegs treballant a les restes arqueològiques del carrer Tarragona · Conxi Molons\nEls arqueòlegs treballant a les restes arqueològiques del carrer Tarragona\nL'Ajuntament de Roses ha trobat restes arqueològiques de la Ciutadella als treballs previs de l'obra dels pluvials al carrer Tarragona. És un carrer proper al recinte emmurallat. Les restes, segons ha informat l'Ajuntament, són un tram de la contraescarpa de la muralla de la Ciutadella. La troballa allargarà unes setmanes l'obra mentre es porta a terme l'excavació. S'espera marcar amb un paviment diferent la zona on s'ha trobat.\nL'Ajuntament ha explicat que «és una descoberta d'un tram de la contraescarpa de la muralla de la Ciutadella que ha aparegut en aixecar el paviment i amb l'extracció de terres per les obres de millora de la xarxa de pluvials que s'estan fent al carrer Tarragona».\nEls treballs van començar fa un parell de setmanes per connectar els pluvials del carrer Lluís Companys i el carrer Tarragona al rec fondo que està situat al costat de la fortificació.\nDurant els treballs previs, en aixecar el paviment van aparèixer les restes que ara els arqueòlegs estan excavant i estudiant.\nAixò endarrerirà l'execució del projecte uns quinze dies més, tot i que s'intentarà no afectar el trànsit.\nLa contraescarpa de la muralla és la muralla que limitava el fossat per l'altre costat i que aniria en paral·lel a la muralla.\nMarcant al paviment la troballa es podrà veure fins on arribava.\nLa Ciutadella de Roses s'imposa arribant a la població i és un dels patrimonials més importants. Les exavacions arqueològiques van començar el 1916 i des de llavors han continuat posant en valor aquest monument.\nA banda de les excavacions a l'interior del recinte, on hi ha restes de diferents períodes històrics, s'han fet troballes a l'entorn més proper.


El Consell obre la cinquena edició del cicle “Som Talaiòtics?” per donar a conèixer la Menorca Talaiòtica – El Iris.cat – Digital d'informació i cultura\nEl Consell obre la cinquena edició del cicle “Som Talaiòtics?” per donar a conèixer la Menorca Talaiòtica El programa d’excursions, organitzat de manera conjunta amb el GOB, té com a objectiu continuar amb la difusió de la candidatura entre la població de l'illa\nEl Servei de Patrimoni del Consell Insular de Menorca dona un nou impuls al programa d’excursions “Som Talaiòtics?” amb l’objectiu de continuar amb la difusió de la candidatura de la Menorca Talaiòtica entre la població de l’illa. La cinquena edició del cicle, organitzat de manera conjunta entre el Departament de Cultura i el GOB, comença aquest diumenge 19 de gener amb una primera excursió a la Cova des Coloms, a Es Migjorn Gran. Durant la visita, que s’emmarca en el programa d’activitats de la Diada del Poble de Menorca, la conservadora i restauradora Carol Moreno explicarà als assistents les feines de restauració duites a terme per eliminar les pintades que afectaven les parets d’una de les coves més grans de l’illa.\nL’itinerari previst és d’una gran bellesa paisatgística. No cal inscripció prèvia. El punt de trobada és a les 9.30 h a la plaça de l’Església des Migjorn Gran. En acabar la caminada s’oferirà un tast de productes de l’illa. A més, s’habilitarà un servei d’autobús per tornar al punt de partida.\nEl programa pretén que els participants no només coneguin en profunditat els jaciments, sinó també el paisatge en el qual s’insereixen aquests. Actualment el Consell Insular de Menorca treballa en la millora de l’expedient de la candidatura en els aspectes plantejats per la UNESCO. Una d’aquestes millores és precisament l’anàlisi de la relació entre el paisatge i els monuments talaiòtics.\nPodeu consultar el programa complet de visites en el fulletó adjunt. En alguns casos les places són limitades i cal apuntar-se amb uns dies d’antelació, a www.gobmenorca.com/inscripcio-excursio o al telèfon 971 35 07 62.\nPel que fa a les excursions que disposen de servei d’autobús per a tornar al punt de partida, aquestes tenen un cost d’entre 3 i 5 euros per persona i s’ha de pagar en el mateix moment d’agafar-lo.\nTotes les excursions tindran lloc en diumenge. La propera cita serà dia 2 de febrer amb una visita a ses Roques Llises i na Comerma de sa Garita, a Alaior, amb el guiatge a càrrec de l’arqueòleg Ismael Moll. El final de la visita tindrà lloc al jaciment de Torre d’en Galmés, on l’equip d’arqueòlegs de Menorca Heritage Recovery faran una explicació de les feines d’excavació que estan duent a terme al jaciment.\nArticle anterior El Punt Lila es consolida com a punt de referència per a les persones joves\nSegüent article PIME denuncia la falta de suport del Govern Balear a el sector industrial


Peñarroya se situa al centre de les travesses de l’ACB - El Periòdic d'Andorra\nL’entrenador del MoraBanc, Joan Peñarroya. | El Periòdic\nEl futur de Joan Peñarroya és una incògnita. Ara per ara, el BC MoraBanc Andorra està mantenint converses amb l’entrenador de tal manera que el seu futur podria tornar a estar lligat als tricolors.\nLa darrera vegada que l’entrenador va ser preguntat sobre el seu futur va assenyalar que «cada estiu és el mateix» i que «ja fa vuit temporades que entreno a Andorra». «Veurem què passa», remarcava. Així mateix l’entrenador ha acompanyat ha portat a l’equip a fer història i ha fet que es convertís en l’equip revelació de les darreres temporades de la Lliga Endesa, un conjunt que ha aconseguit una ratxa brillant en la segona volta de la temporada i que ha marcat unes estadístiques fantàstiques, convertint-se en el quart millor atac de la competició. La recepta de l’entrenador quasi aconsegueix acabar amb l’FC Barcelona Lassa i ha desfermat una autèntica revolució al Principat.\nPer aquest motiu, el nom de Joan Peñarroya se situa a totes les travesses, ja que aquest any els equips de la Lliga Endesa viuen un joc de cadires espectacular i fins a onze equips de la competició han de resoldre el problema de qui dirigirà la banqueta del seu conjunt de cara a la temporada vinent.\nAra per ara només Pablo Laso del Reial Madrid, Carles Durán del Divina Seguros Joventut, Pedro Martínez del Kirolbet Baskònia, Diego Epifanio del San Pablo Burgos i Moncho Fernández del monbus Obradoiro tenen garantida la seva continuïtat als seus respectis clubs.\nNomés cinc entrenadors tenen assegurada la seva continuïtat als seus respectius clubs\nPer altra banda, dilluns passat, Francesc Solana, director esportiu del MoraBanc va explicar que Peñarroya «potser vol entrenar a un equip d’Eurolliga i nosaltres no tenim aquesta capacitat ara mateix. Igual que els jugadors. És un professional d’això i s’ha de posar a aquesta alçada». A més va destacar que «estem lluitant contra sis o set pressupostos que són molt més alts que el nostre».\nAixí mateix, tot apunta que el futur del tècnic es resoldrà aquesta setmana i d’aquesta manera es podria saber el seu destí, que implica seguir expandint la llegenda del MoraBanc Andorra o unir-se a un nou projecte o potser, fins i tot, intentar-ho amb algun equip d’Eurolliga. És cert que alguna temporada ja se l’ha situat fora del club i finalment ha optat per apostar pel projecte andorrà, per tant no seria gens estrany perquè l’equip està creixent any rere any i quedar-se a Andorra és interessant en tots els aspectes. A més, és una persona molt estimada per l’afició.\nEl nom de Peñarroya ha sonat com un dels candidats a entrenar el Màlaga després de la marxa de Plaza\nNo obstant això, diversos mitjans de Màlaga situen aquests dies a Joan Peñarroya com a candidat a ser l’entrenador del club si finalment no es pogués tancar el fitxatge de Luis Casimiro, entrenador de l’Herbalife Gran Canària. No obstant això, Casimiro podria decidir quedar-se després de classificar l’equip per l’Eurolliga, una futur que costaria rebutjar. Tanmateix, l’Unicaja ja li ha fet una oferta al tècnic molt suculenta perquè s’uneixi «a un projecte guanyador». Sergio Scariolo també s’escoltava com a proper entrenador malagueny. Joan Plaza va anunciar fa un parell de dies que deixava l’equip. Així, han sonat tants noms en els darrers dies que ara mateix tot podria ser. Per altra banda, cal recordar que Porfirio Fisac no segueix a la banqueta del Delteco Guipúscoa igual que Pep Cargol tampoc seguirà dirigint el Tecnyconta Saragossa.\nA més dos equips estarien interessants amb Joan Peñarroya. Serien el Movistar Estudiantes i el Montakit Fuenlabrada, però està tot en l’aire. Néstor García va deixar el Fuenla i Salva Maldonado va prendre la mateixa decisió amb l’Estudiantes. Així mateix, Fotios Katsikaris de l’Iberostar Tenerife se n’aniria a l’NBA i Txus Vidorreta encara no té assegurada la seva continuïtat al València Basket. El més probable és que el primer anunci d’un equip faci desencadenar una onada de suposicions i una nova jornada de travesses. El què sabem segur és que hi haurà un ball important de directors tècnics perquè n’hi ha molts que ja donen per acabar el seu cicle als seus respectius clubs.\nIbon Navarro, candidat\nSi finalment l’etapa de Peñarroya es donés per acabada, podria ser que un dels candidats a ocupar la banqueta fos Ibon Navarro. Tot i això, també podria optar per quedar-se, tal com informava ahir La Opinión de Múrcia. En aquest sentit, Navarro voldria esperar al fet que es definís el projecte de l’equip i en funció d’això, el seu futur podria passar pel Principat. Malgrat això, segons informa el mitjà, el seu futur també podria passar pel Tenerife o pel València


El PS reclama més presència dels familiars dels usuaris en el patronat de l’Escola Meritxell - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl PS reclama més presència dels familiars dels usuaris en el patronat de l’Escola Meritxell\nLa formació socialdemòcrata presenta diverses esmenes a la llei que crea la fundació que a partir d’ara dirigirà les regnes del centre escolar especialitzat\n11/11/2018 (16:15 CET)\nEl Partit Socialdemòcrata (PS) considera que els usuaris de l’Escola d’educació especialitzada Nostra Senyora de Meritxell han d’estar més i millor representants, a través dels seus familiars o tutors legals, al patronat de la fundació que dirigeix les regnes del centre escolar especialitzat. I alhora que els representants dels usuaris ha de tenir una major presència en l’òrgan de direcció de la fundació, també aquest òrgan hauria de tenir la potestat de tirar endavant propostes i accions que actualment no pot impulsar.\nAquests són dos dels objectius de les esmenes que els consellers generals de la formació han presentat a la llei, ara a tràmit parlamentari. En total, els parlamentaris del PS han fet 16 esmenes al projecte de llei de la Fundació Privada Nostra Senyora de Meritxell, propostes de canvis que afecten tant el mateix text com als estatus de la futura entitat. Entre elles, hi ha les que preveuen dotar d’un paper més rellevant a l’Associació d’Usuaris, Familiars i Representants legals. En concret, es proposa que aquesta entitat tingui dos representants al patronat de la Fundació, ja que “són el col·lectiu més interessat i afectat pel seu bon funcionament”. Això faria que l’òrgan passés a tenir vuit membres, en comptes dels set previstos al text original, fet que el faria “més equilibrat” sense que això afectés “la governabilitat”, ja que el president continuaria tenint un vot diriment en cas d’empat.\nEl que sí s’aconseguiria és que, a l’hora de modificar els estatuts, fes falta el vot de sis membres del patronat fet que “entenem com a positiu, ja que demanarà més consens des dels àmbits institucionals i governamentals amb els representants dels familiars i usuaris i els provinents de la societat civil”. El PS també proposa que sigui el ministeri de Salut i no la CASS qui tingui un representant al patronat permanent. D’aquesta forma, hi formarien part el Bisbat d’Urgell i tres dels ministeris amb competències relacionades amb les finalitats i les activitats de la Fundació: Afers Socials, Educació i Sanitat. Des de la formació s’entén que la parapública, “com a prestadora de serveis” no hauria d’estar a l’òrgan sinó que la seva gestió “ha d’estar coordinada políticament per l’acció del Govern”.\nLes esmenes dels consellers generals socialdemòcrates també persegueixen dotar de més atribucions al patronat. Així, es proposa que aquest òrgan hagi d’elaborar un informe previ abans que Govern fixi els preus dels serveis. Les esmenes presentades el faculten per elaborar de forma anual aquest document, ja que “entenem necessari que tingui almenys un caràcter consultiu”. El patronat, si s’accepten les esmenes del PS, també tindria entre els seves atribucions la d’encarregar, com a mínim un cop cada dos anys, una auditoria de control de qualitat. Es considera que en “una entitat tan important com és l’Escola Especialitzada de Nostra Senyora de Meritxell per l’àmbit que cobreix cal ser especialment curós en el seguiment del seu funcionament i assegurar que el servei que es presta és l’adequat”. De les conclusions d’aquest informe tant la direcció general com el mateix patronat ha com que tant la direcció general com el patronat hauran de fer-ne un seguiment.\nEl PS també vol dotar l’òrgan d’una altra funció: la d’establir els objectius generals d’actuació que han de guiar l’acció de la direcció general. D’aquesta forma, s’entén que es “reforça el seu paper”, tot recordant que “a part dels representants ministerials és al patronat on estan representats els familiars, els representants legals i els usuaris així com els representants de la societat civil”.


Respectem-nos: conduint i pedalant\ndijous, 7 / setembre / 2017\nQuatre ciclistes han mort a les carreteres catalanes aquests primers mesos del 2017, els mateixos que van perdre la vida al llarg de tot el 2016. Aquest fet ens preocupa al Servei Català de Trànsit a les portes de l’estiu, quan circulen més ciclistes, i ens porta a fer un toc d’alerta a tots els usuaris per aconseguir una protecció més gran dels col·lectius més vulnerables que transiten per la xarxa viària del país i, per tant, una convivència més respectuosa entre tots els tipus de vehicles.\nLa fragilitat dels ciclistes a la carretera s’ha fet més palesa darrerament arran d’un seguit de sinistres amb repercussió mediàtica. Un cas és el que va ocórrer el diumenge 7 de maig en què una conductora èbria, drogada i amb el carnet retirat va envestir un grup de bicicletes a la localitat valenciana d’Oliva i en el qual van morir tres ciclistes. L’altre accident va passar dies després a la carretera T-704 al terme municipal de Riudoms, al Baix Camp, quan una conductora també beguda va atropellar un grup de sis ciclistes i en va deixar un de ferit greu. La dona quadruplicava la taxa màxima d’alcohol que li estava permesa com a conductora novella.\nAquests fets evidencien la vulnerabilitat d’un col·lectiu que va a l’alça en benefici d’una mobilitat més saludable i sostenible, però que té una exposició al risc molt elevada. Des del Servei Català de Trànsit apel·lem, una vegada més, a la responsabilitat compartida: els conductors han de saber i respectar que els ciclistes poden circular en columnes dobles, que per avançar-los s’ha de mantenir una distància lateral d’1,5 metres, i que es pot trepitjar la línia contínua, si és necessari. A la carretera els ciclistes han de circular prioritàriament pel voral i cal que respectin els senyals de trànsit i els semàfors, que no utilitzin el mòbil mentre van a sobre la bici, que no portin auriculars i que evitin moviments temeraris entre cotxes, motos i autobusos… En definitiva, que adoptin actituds autoprotectores que augmentin la seva seguretat.\nNomés amb una conscienciació viària respectuosa amb tots els col·lectius i entre tots els usuaris i amb una perspectiva no individual de la conducció podrem avançar cap a l’anhelada Visió Zero, un escenari en el qual no haguem de lamentar víctimes per accidents de trànsit.\n21/06/2018El Servei Català de Trànsit coordina controls preventius per combatre l'alcohol i les drogues en la conducció\n20/06/2018Raül Viladrich, president de la FAC: Exigim un pla de xoc per a Catalunya que acabi amb la manca d'examinadors.\n19/06/2018Consells de seguretat viària: medicaments\n18/06/2018Sortides guiades en moto, aprofitant grans esdeveniments


Koeman, ahir a Sevilla. AFP\nBarcelonaUs en recordeu, quan el Barça dels petits no concedia faltes en camp propi perquè sabia quina era la seva vulnerabilitat? Hi tenia molt a veure Pep Guardiola, obsessiu com ningú per cuidar els petits detalls. Contra l’Athletic, els jugadors hi van caure de quatre grapes una vegada i una altra, fins que Asier Villalibre va acabar marcant l’agònic empat. En aquestes accions hi ha responsabilitat individual –la falta la fa el jugador a 180 pulsacions–, però alhora també col·lectiva –aspectes com aquests es poden treballar.\nDiumenge el Barça no va ser pobre en el joc ni en l’execució, sinó molt pitjor: va ser molt pobre en la idea i el nivell d’exigència, renunciant a anar a buscar la final, sense pressionar i esperant els bascos al mig del camp. Aquest equip s’ha acostumat a conformar-se amb sobreviure, i a la vida et poden perdonar la derrota, però mai que reneguis dels teus principis.\nL’únic futbolista que es va rebel·lar contra la monotonia va ser De Jong, segurament una de les notes positives –juntament amb l’aposta pels joves– dels cinc mesos que porta Ronald Koeman a la banqueta del Barça. En la resta, el Barça continua sense espolsar-se la càrrega depressiva del passat. La degradació institucional ha sigut tan gran que fins i tot Messi s’ofega enmig de la mediocritat imperant. L’expulsió de diumenge –que arriba sense que ningú es pregunti si el davanter estava preparat per jugar després de les molèsties que arrossegava– és la metàfora del moment que viu el club, una acció que posa de manifest la terrible impotència del barcelonisme i que, malgrat que pugui ser aïllada, una petita taca al currículum gairebé modèlic de Messi, pot tenir un pes important quan l’argentí prengui una decisió sobre el seu futur.\nLa necessitat urgent d’un president no obrarà el miracle esportiu d’un dia per l’altre. Que arribi un nou equip directiu servirà per posar les bases del curs vinent i aturar la sagnia econòmica, però els resultats no arribaran fins que no hi hagi una aposta innegociable per una idea. I això comença per la banqueta. Aquest Barça, amb una plantilla descompensada, jove i molt pitjor que la de fa uns anys, es pot veure superat pel rival, pot no tenir el dia defensant centrades laterals o encarant el rival. Això pot passar. Però aquest Barça no es pot presentar a una final vivint a quaranta metres de la porteria rival. I en això, l’entrenador hi té molt a dir.\nPassi el que passi aquestes pròximes setmanes, Koeman ha d’acabar la temporada i la seva llegenda ha de perdurar immaculada en l’imaginari culer, però si vol ser l’home que capitanegi un projecte de futur ha de demostrar molt més: ha passat gairebé mig any i el seu Barça continua assemblant-se massa al de l’estiu passat.


Villa Sumbing Indah Magelang Indonèsia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nJalan Gunung Sumbing, Magelang Utara, Magelang, Indonèsia, 56151 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Magelang, Villa Sumbing Indah és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nVilla Sumbing Indah ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, express check-in/check-out, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport són només algunes de les comoditats que fan que Villa Sumbing Indah sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara accés a internet (sense fils), habitacions per a no fumadors, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com camp de golf (a 3 km), piscina exterior, massatge, jardí. Villa Sumbing Indah és una elecció inteligents per a viatgers a Magelang, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nCal que informeu el Villa Sumbing Indah de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.\nTots els tipus de viatgers (49) Parelles (15) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants petits (13) Famílies amb infants grans (8) Grups (10)


▷ ✅Manualitats d'ornaments de Nadal 【TOP 2022】 - Uma Manualidades\nUma Manualidades » Manualitats de Nadal » Manualitats d’ornaments de Nadal\nManualitats d’ornaments de Nadal\nEl mes de desembre està a la volta de la cantonada i, amb ell, la tan esperada Nadal. Sens dubte, es tracta d’una època que agrada tant a nens com a adults. Així que, per què no aprofitar per passar un temps junts fent manualitats d’ornaments de Nadal amb ells? Aquí volem oferir-te un senzill tutorial amb algunes interessants idees que, de ben segur, us van a encantar a tots dos. Comencem!\nAdorns de Nadal de manualitats: ninot de neu amb xapes\nSegur que, diàriament, utilitzes ampolles que et generen una enorme quantitat de xapes amb les que no pots fer res. Saps que, gràcies al que aquí et comentarem, poden convertir-se en elements indispensables per fer adorns de Nadal? I és que, amb elles, tindràs l’oportunitat de crear originals i divertits ninots de neu.\nNomés has de buscar tres xapes d’ampolla l’interior sigui blanc. En cas que no les trobis, no et preocupis, utilitza un pinzell i una mica de pintura blanca per donar-los aquest color. Posteriorment, una vegada que s’hagi assecat, fes punts negres en una d’elles, la qual serà el cap, per representar la boca i els ulls. Després, afegeix una pinzellada taronja per al nas.\nA continuació, agafa una segona xapa i pintura en vertical tres punts de color vermell que s’encarregaran de representar els botons. A la tercera xapa, per la seva banda, no has de pintar res. El següent pas consistirà en unir les tres xapes mitjançant un llaç vermell enganxat amb cinta adhesiva a la cara oposada. Per posar el punt final, utilitza un botó de qualsevol color cridaner que tingui un fil de llana a joc enganxat.\nAdorns casolans per Nadal: bola per l’arbre amb fragments de CD\nAquest és un dels ornaments fàcils de Nadal més atractius dels que anem a parlar-te. No obstant això, si vols fer-ho amb els teus fills, has de anar amb compte ja que poden fer-se mal amb els fragments de CD.\nEn primer lloc, si no saps com fer adorns de Nadal d’aquest tipus, el que has de fer és buscar un CD antic que ja no escoltis o que estigui deteriorat i, amb unes tisores de cuina, tallar-lo en fragments petits. Després, agafa una bola de plàstic transparent similar a les que venen en certes màquines expenedores i que contenen una petita joguina.\nEl primer que has de fer és, utilitzant un punxó i sent bastant delicat, un parell de forats pels quals passar un fil que, posteriorment, serveixi per penjar la bola de l’arbre. A continuació, arma’t de paciència i, utilitzant cola, fixa els petits fragments del CD a la superfície de l’esfera de plàstic fins cobrir-la més o menys completament.\nDeixem a la teva elecció introduir alguna cosa dins de la bola. En aquest sentit, si ho estimes oportú, pots col·locar un petit fragment de tela daurada o vermella perquè es vegi de fons i no s’apreciï res entre cada fragment del CD.\nIdees originals per decorar per Nadal: flocs de neu amb palletes\nUna de les manualitats de Nadal per fer a casa més laborioses però, alhora, més entretingudes i senzilles. De fet, l’únic que necessitaràs són unes quantes palletes blanques i una mica de cinta adhesiva.\nEl primer que has de fer és agafar dos palletes senceres i situar-les formant una creu. A continuació, agafa una més i pártela, utilitzant unes tisores, per la meitat. Cadascuna de les parts hauràs situar sobre les anteriors formant, de nou, una creu, però en sentit oposat.\nA continuació, retalla diverses palletes en petits fragments i col·loca’ls en els extrems d’una manera aleatori. No et preocupis massa per aquesta part ni per seguir un patró ja que, mentre sigui simètric, quedarà bé.\nEn uns minuts, la teva estrella estarà a punt. Això sí, si vols donar-li un toc més d’originalitat, pots afegir una mica de garlanda al centre, un llaç vermell i uns quants botons de colors. ¡Personalitza-al teu gust!\nDecoracio nadalenca casolana: boles de Nadal en copes\nSincerament, aquesta és una de les manualitats d’ornaments de Nadal que més ens agraden, motiu pel qual l’hem deixat per al final. En concret, es tracta de convertir una simple copa en una bola de Nadal com les que venen a les botigues.\nEl primer pas consisteix a comprar un arbre de Nadal en miniatura a qualsevol botiga de joguines o de ‘Tot a 100’ del teu barri. Una vegada que ho tinguis, talla un tros de cartró rodó amb el diàmetre exacte de la copa que vagis a utilitzar.\nPer representar la neu, el nostre consell és que demanis, a qualsevol comerç local dels teus voltants, una mica d’escuma blanca com la que serveix per protegir continguts delicats dins de les caixes. Afegeix una mica dins la copa i voltéala amb cura fins que el cartró amb l’arbre quedin al seu interior.\nPosteriorment, assegura’t fixar amb cinta adhesiva el cartró a les vores de la copa perquè no es surti res mentre la dus al lloc en el qual la vols lluir. Finalment, si vols, posa una espelma a sobre. ¡Quedarà genial a la sala!\nGracias por compartir manualitats d'ornaments de nadal 2023\ngracias por ver este tutorial de manualitats d'ornaments de nadal 2022/2023, Me gustaria poder llegar a más personas y por eso estaria genial si me ayudaras a compartir estas ideas en tus redes sociales para que nos pueda ver más gente que necesite ver más ideas de manualidades. Solo es necesario que hagas click en uno de los botones que verás aquí abajo. ¡Mil gracias por compartir!


Taller del drac espanta-sogres | Festa de Sant Jordi | Plus Arts\nLes manualitats de Sant Jordi com més diferents i divertides siguin millor! Així que us presentem el drac mata-sogres, un drac molt entremaliat que traurà la llengua tots els nens i nenes més juganers.\nEn el taller infantil de Sant Jordi del drac mata-sogres, tots els convidats de la festa de Sant Jordi podran construir la seva manualitat infantil de la titella del drac de Sant Jordi. Un drac que estarà construït amb cartolina i amb un xiulet mata-sogres que simularà la llengua del drac de Sant Jordi.\nAquesta manualitat infantil està pensada especialment per a la diada de Sant Jordi, ja que el drac és un dels personatges emblemàtics i més coneguts pels nens i nenes.\nSi esteu organitzant una festa infantil amb activitats infantils i familiars i diferents propostes per a viure en família la diada de Sant Jordi, aquest taller del drac mata-sogres pot ser una activitat manual ideal per a complementar les activitats de la festa infantil.\nFugint dels tradicionals punts de llibre, o dels tallers de roses de Sant Jordi, aquest taller del drac també és una bona opció per a canviar una mica i oferir noves propostes diferents i més originals, que en el fons podran tenir el mateix ús.\nUn drac mata-sogres que cada nen es podrà endur a casa seva com a record de la festa, o inclús, que el podrà fer servir per a regalar a la persona més estimada, com si d’una rosa es tractés.\nTots els tallers de manualitats de Sant Jordi aniran dinamitzats per monitors de Plus Arts, que guiaran les propostes de manualitats per a què cada convidat sàpiga com ha de crear el taller infantil de Sant Jordi.\nI si esteu desitjant de veure altres tallers de manualitats de Sant Jordi igual d’originals que aquest, no dubteu en donar una ullada als diferents apartats de tallers de Sant Jordi del nostre web, on trobareu un munt de propostes de tallers infantils de Sant Jordi.


CUIMPB - Curs: El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nEl desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nData 2,3,4 novembre 2009\n02/11/2009 - 04/11/2009\nEl curs té com a objectiu l’estudi comparat de les estratègies econòmiques urbanes d’un conjunt de ciutats europees i de com s’estan comportant en la nova situació. En el seminari participen analistes econòmics i urbanistes, així com responsables del disseny i la implementació de polítiques de desenvolupament urbà a Catalunya, Espanya i Europa.\nEl curs s’adreça a totes aquelles persones que des de l’àmbit polític, des de l’àmbit de la gestió pública i també des del món professional i acadèmic participen en les polítiques de desenvolupament local, així com aquelles persones que investiguen o estudien matèries relacionades amb l’impuls del desenvolupament dels territoris, com ara economia, geografia, gestió i administració pública, ciència política, ciències ambientals, urbanisme, etc.\n02/11/2009 - CCCB. Montalegre, 5 08001-Barcelona\n09:30 - 09:45 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nAntoni Fogué. President de la Diputació de Barcelona\nJoan Fuster Sobrepere. Director acadèmic. CUIMPB-Centre Ernest Lluch\n09:45 - 10:00 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nPresentació del curs: objectius i estructura\nJoan Trullén. Director de l’Institut d’Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona (IERMB). Director del curs\n10:00 - 11:00 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nNoves oportunitats per al desenvolupament local en temps de crisi econòmica global\n*Roberto Camagni. Catedràtic d’Economia Urbana i Polítiques Territorials Europees\nPolitècnic de Milà\n11:00 - 11:15 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\n00:00 - 13:00 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nCrisi, mobilitat social i polítiques públiques locals\nCarles Rivera. Coordinador. Àrea de Desenvolupament Econòmic. Diputació de Barcelona\n09:30 - 10:30 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nProjectar la ciutat compacta\nAntonio Font. Catedràtic d’Urbanisme i Ordenació del Territori. Universitat Politècnica de Catalunya\n10:30 - 11:30 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nRemodelació urbana i política local d’habitatge\nFerran Barba. Cap del Servei de Planificació d'Habitatge i Millora Urbana. Àrea d’Infraestructures, Urbanisme i Habitatge. Diputació de Barcelona\n11:30 - 12:00 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\n13:00 - 14:00 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nModels de desenvolupament econòmic i urbanístic\n14:00 - 16:00 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nEl “Plan-E” contra la crisi i la dimensió local\nAngel Conde. Vocal assessor de la Direcció General de Cooperació Local. Ministeri de Política Territorial\nEls plans d’innovació local\nXavier Ferràs. Director del Centre d’Innovació Empresarial. ACC1Ó CIDEM/COPCA – Generalitat de Catalunya\n12:00 - 13:00 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nEl desenvolupament local a Europa com a instrument davant la crisi: una visió comparada\nJosé Enrique Garcilazo. OCDE\nConclusions i idees clau del curs\nJoan Trullén. Director del curs\nOriol Estela. Coordinador del curs\n11:15 - 12:00 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nUna agenda per a la internacionalització local i la competitivitat\n*Ana Teresa Tavares-Lehmann. Responsable del programa d’internacionalització\nComissió de Coordinació i Desenvolupament del Nord de Portugal\n12:00 - 12:45 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nInstruments per al desenvolupament local en l’economia del coneixement\n*Pertti Rauhio. Director de Desenvolupament Regional. Consell Regional d’Uusimaa (Helsinki)\n12:45 - 13:30 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nLes oportunitats locals de l’economia verda\n*Veit Haug. Stuttgart Region Economic Development Corporation\n13:30 - 14:00 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nTaula rodona amb els participants\nModera: Joan Trullén. Director del curs.\n16:00 - 16:30 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nPilar Díaz. Alcaldessa. Ajuntament d’Esplugues de Llobregat\n16:00 - 17:00 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nInfraestructures de recerca: l’eix de la B-30\nLluís Recoder. Alcalde. Ajuntament de Sant Cugat del Vallès\n17:00 - 17:30 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nL’arc tecnològic i l’economia del coneixement\nJosep Mayoral. Alcalde. Ajuntament de Granollers\n17:30 - 17:45 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\n17:30 - 18:15 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nSuport a la inversió empresarial\nPere Prat. Alcalde. Ajuntament de Manlleu\n17:30 - 18:45 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nInfraestructures de transport: l’eix de l’E-9\nPere Navarro. Alcalde. Ajuntament de Terrassa\n18:45 - 19:15 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nPresenta: Oriol Estela. Coordinador del curs.\n16:00 - 16:45 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nLes agrupacions empresarials innovadores\nGervasio Cordero. Subdirector General de Creació Empresarial. DGPYME – Ministeri d’Indústria, Turisme i Comerç\n16:45 - 17:30 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nClústers i districtes tecnològics\nJosep Miquel Piqué. Conseller Delegat. 22@ Barcelona\n17:45 - 18:30 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nEls districtes industrials a Espanya: tipologia i mapificació\nRafael Boix. Institut d’Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona\n18:30 - 19:00 El desenvolupament local més enllà de la crisi. Estratègies en clau local\nData d'inici: 02/11/2009\nData de fi: 04/11/2009\nCodi del curs: 0954


Serinus citrinella / ForumAus / Fòrum del GOB\n» Serinus citrinella\n#1 05-06-11 22:05:08\nAl HBW, en comentar la distribució d’aquesta espècie, remarquen que sembla que ha criat a Mallorca, i que aquest registre molt probablement correspon a Serinus corsicana.\nNo sabia d’aquestes dades de cria, ni de res més que una citació antiga d’en Joan Mayol d’un esbart vist a la Serra, en temps de cria.\nHi ha avistaments recents? Teniu informació d’aquests registres de cria? Igual tenim la Serra infestada i no ens hem enterat. Com amb les coa-blanques.\n#2 05-06-11 22:49:31\nRe: Serinus citrinella\nJo l'he vist!...però en migració i capturat per anellament a sa Dragonera fa 5 anys.\nNo crec que la serra estigui "infestada", encara que coses més rares s'han vist.\nA veure qui ens ho pot aclarir.\n#3 06-06-11 19:08:58\nHome Damià, dir que la Serra està infestada de coablanques és una mica exagerat, no trobes? A les Balears tan sols es troba present a alguns punts (a Mallorca, als cims més alts), i la seva població total a les Illes probablement no supera ni ha superat mai (que es tengui constància) les 25 colles, segons el darrer atles de nidificants del GOB.\nI referent al S.citrinella, d'on treu el HBW la informació? Em refereixo a la possibilitat que sigui S.corsicana.\nSegons pareix S.citrinella va criar els anys 20 del segle passat, al menys hi ha algunes dades publicades que es donen per bones. Surt la informació al primer atles de nidificants del GOB. Aquí apareixen recopilades dades de cria de 1924 al Cap des Pinar (Alcúdia) i 1925 al Puig de Sant Salvador (Felanitx). Curiosament no es tracta de pinars situats a prop de cims gaire alts, com seria d'esperar. És per això que es comenta al HBW que podrien ser corsicana? Corsicana cria des del nivell de la mar.\nEs comenta també que dades de cria de 1976 a prop de Palma s'ha pogut demostrar que eren errònies (hi ha fotos i es tractava de S.serinus).\nReferent a observacions més recents, hi ha 4 registres homologats. El darrer és del 3 d'octubre de 2000, un mascle. Les anteriors són de 1997 (1 juvenil capturat el 30 d'octubre), 1995 (un adult fotografiat i observat del 29 de març al 18 de juny) i 1994 (1 adult fotografiat i observat del 17 d'agost al 17 de setembre). Les 2 darreres observacions estan fetes al mateix lloc i no sé si es pot descartar que es tracti del mateix exemplar, de fet. Jo el vaig poder veure en una ocasió i al meu quadern de camp tenc anotat que es tracta d'un probable mascle de la ssp. citrinella, però hi ha fotos (fetes per Bernat Ramis) i per ventura es pugui determinar millor sexe/edat/subespècie observant les fotos en detall.\nVaja, que en tot cas s'haurà d'estar atents a la possibilitat que S.corsicana visiti les nostres Illes de tant en tant (i hi crii puntualment), però no crec que ens "infesti", al menys de moment :-))\nÚltima edició per Maties Rebassa (06-06-11 19:22:02)\n#4 06-06-11 19:26:45\nGràcies als dos per les respostes. Al HBW no especifiquen gaire. Lo de corsicana/citrinella es comente a les entrades d'ambdúes espècies. La observació d'en Joan Mayol no està "homologada"?\nUn parell de ropits reclamant per Son Dureta-son Armadans.\n#5 06-06-11 21:58:51\nSupercagadísima. Volia referir-me a Emberiza citrinella, no a Serinus citrinella.\nDisculpin les molèsties, ahir vespre tenia les neurones "frites".\nNo diré ni "piu" sense llegir millor els missatges.\n#6 07-06-11 13:18:46\njo de Serinus citrinella a Mallorca no n'he vist mai, però com diu en Maties de tant en tant n'apareix algun.\nSobre la coablanca (O. oenanthe) comentar que l'any passat des del GOB se va fer un estudi d'aquesta espècie i de la mèrlera vermella (Monticola saxatilis) com a bioindicadors del canvi climàtic, un estudi molt guapo que per desgracia no s'ha pogut continuar. L'estudi de camp, fet per en José Luis Martínez (amb l'ajuda d'en Mànix i la col·laboració de Toni Soler, Manolo Cabalga, Cristina Fiol, Pere Garcias, Miguel Ángel Martí, Xavier Llabrés i Rafel Màs), va donar entre 16 i 22 parelles a la Serra de Tramuntana, concretament després de recopilar dades conegudes i de visitar el Pla de Cúber, Puig Tómir, Puig d'es Teix, Puig del Massanella, Puig d'es Galileu, Puig de s'Esclop, Puig d'es Galatzó, Serra d'Alfàbia i Puig Major.\nImagino que si s'hagués seguit amb l'estudi el nombre hauria augmentat, però en qualsevol cas son poquetes les parelles que tenim, per cert, totes per damunt dels 1.000 metres.\n#7 07-06-11 19:04:42\nJaume, l'observació den Joan Mayol, d'on la coneixes? Està publicada?\nUns dels avantatges que té que les cites s'enviin als Comitès de Rareses, amb una fitxa explicativa el més detallada possible, és que es poden revisar en qualsevol moment, per exemple ara que s'ha acceptat la separació en espècies diferents de S.citrinella i S.corsicana. Jo proposaria que el Comitè de Rareses revisi "d'ofici" totes i cada una de les fitxes que li han arribat, i particularment les 4 corresponents a cites homologades, per intentar esbrinar si es tracta realment de S.citrinella en cada cas, o si pot haver-hi algun S.corsicana. No ha de resultar difícil, d'algunes cites hi ha fotos, i alguna au fins i tot es va capturar per a anellament, així que és d'esperar una descripció bona i suficient per determinar el tàxon corresponent.\nFins i tot no estaria de més que el CR intentés fer averiguacions de les cites que no han passat pel Comitè, per exemple contactant amb els autors de cada cita, a veure si es pot treure res en clar.\nCanvi de tema: Manolo, no ens deixis a mitges, quantes colles de Monticola saxatilis es varen trobar? :-)\n#8 08-06-11 09:18:06\ntens raó Maties, veig que soc un poc quadriculat :-P\nDe mèrlera vermella van sortir entre 7 i 11. Pel que van contar els protagonistes, tot i els colors tan vistosos (o potser per això mateix) és aquesta una espècie difícil de detectar quan està criant, s'amagava ràpidament.\nEn el cas de la mèrlera vermella també crien molt amunt però se va trobar alguna parella criant per davall dels 1.000 metres, per exemple 750 al Pla de Cúber.\nEl Puig major acull la major part de la població de les dues espècies.\n#9 08-06-11 21:02:33\nGràcies per la informació, Manolo :-)


Un treballador amb salari mínim a Espanya necessitaria 71 anys per igualar el sou més alt - Diari de Girona\nUn treballador amb salari mínim a Espanya necessitaria 71 anys per igualar el sou més alt\nEls salaris més baixos van disminuir entre 2008 i 2016 un 15 per cent, el mateix percentatge en el qual es van incrementar els més alts. Un informe d'Oxfam estableix que la recuperació econòmica ha provocat un augment de les desigualtats\nEl director d´Oxfam a Espanya, José Manuel Vera, en la presentació de l´informe. europa press\nUn empleat amb Salari Mínim Interprofessional (SMI) necessitaria treballar 71 anys per aconseguir el sou anual dels millor pagats a Espanya, on els salaris més baixos van disminuir entre 2008 i 2016 un 15%, el mateix percentatge que l'increment registrat pels sous més alts en el mateix període. Així es desprèn de l'informe «Realitat o ficció? La recuperació econòmica, en mans d'una minoria», elaborat per Oxfam Intermón, que reflecteix que a Espanya la recuperació econòmica ha afavorit quatre vegades més els rics que la resta de la població i el 10% més ric de la població concentra ja més de la meitat de la riquesa total (53,8%), més que l'altre 90%.\nL'informe estableix que l'evolució del repartiment de la riquesa a Espanya confirma la seva «injusta distribució», ja que l'1% de la població més rica concentra una quarta part de la riquesa (25,1%), gairebé el mateix que el 70% de la població (32,1%).\nDes de l'any 2000, el 50% més pobre a Espanya ha vist caure la seva participació en la riquesa estatal en gairebé un punt percentual, passant del 10,9% al 10,2%, mentre l'1% més ric ha augmentat la seva participació en prop de cinc punts percentuals, passant d'acumular el 20,4% al 25,1%. Així mateix, l'informe assenyala que, com en el cas de la renda, la recuperació econòmica no només està servint per perpetuar, sinó també per incrementar la desigualtat de riquesa.\nEntre 2016 i 2017, l'1% més ric va capturar el 40% de tota la riquesa creada, mentre que el 50% més pobre amb prou feines va aconseguir repartir-se un 7% d'aquest increment. Solament a l'últim any, quatre nous multimilionaris espanyols van entrar a formar part de la llista creada per la revista Forbes, que ja inclou 25 multimilionaris espanyols.\nQuant als salaris, l'estudi d'Oxfam Intermón reflecteix que mentre que la remuneració dels treballadors no ha recuperat encara els nivells del 2009, els beneficis empresarials ho van fer dos anys abans i es van situar, en el segon trimestre del 2017, un 8,3% per sobre del registrat en el primer trimestre del 2009. Així, des del primer trimestre del 2012 la productivitat per hora treballada ha crescut deu vegades més que el salari mitjà per hora treballada.\nSegons Oxfam Intermón, la distribució salarial, de nou, premia els qui gaudeixen dels salaris més alts. Tenint en compte les dades de l'Agència Tributària, el salari mitjà del 0,03% de la població amb rendes més altes va ser de 29,4 vegades el salari mitjà estatal, incrementant-se des del 2011, quan va ser 25,5 vegades més alt.\nAixò suposa que una persona treballadora mitjana a Espanya hauria de treballar més de 29 anys per aconseguir el mateix salari que obtenen en un any els qui se situen en el tram més alt. Un treballador que cobri el salari mínim necessitaria treballar 71 anys.\nPel que fa a les empreses cotitzades a l'Ibex 35, assenyala que la polarització salarial manté el seu curs, atès que mentre que el 2014 un treballador mitjà d'una empresa de l'Ibex havia de treballar 84 anys per igualar el salari anual del primer executiu de la companyia, el 2016 aquesta xifra es va elevar fins als 112 anys. La xifra s'elevava fins als 207 anys si es compara amb el salari mínim mitjà de les companyies de l'Ibex 35.\nAquesta evolució dels salaris més alts contrasta amb l'evolució dels salaris més baixos, que entre 2008 i 2016 s'han reduït en un 15%, mentre que els salaris corresponents al tram amb salaris més alts ha crescut un 15,2% durant el període de referència.\nDe fet, gairebé la meitat dels espanyols pensa que l'ingrés es distribueix de manera extremadament o molt desigual, i més de la meitat dels ciutadans considera que els ingressos haurien de distribuir-se de manera més equitativa, segons l'estudi.\nActuar contra la desigualtat\nUn 73% està d'acord que la distància entre rics i pobres és massa gran, al mateix temps que un 68% considera que és impossible o difícil que els ingressos s'incrementin quan es treballa dur, fet pel qual un percentatge similar (67%) advoca per actuar contra la desigualtat de manera urgent o molt urgent.\nL'informe denuncia que el sistema fiscal també contribueix a generar desigualtat, entre d'altres raons perquè són els assalariats els que suporten principalment el sistema tributari, davant d'empreses i capital. Detalladament, el 83% de la recaptació fiscal el 2016 va provenir de l'IVA, l'IRPF i altres impostos pagats fonamentalment per famílies, mentre que l'impost de Societats va aportar el 12% de la recaptació total.


CAIRE-EF: SEMINARI SOBRE CONEIXEMENT DEL CONTEXT SOCIAL, EDUCATIU I CULTURAL DEL MARROC\nSEMINARI SOBRE CONEIXEMENT DEL CONTEXT SOCIAL, EDUCATIU I CULTURAL DEL MARROC\nSeminari coorganitzat per la Fundació SER.GI i CODENAF Catalunya. Girona, 2 i 3 de juliol. Viatge sociocultural i formatiu al Marroc, 4, 5, 6 i 7 de juliol.\nCoordinadors: María Sales, tècnica del Pla d’acollida i ciutadania de Lloret de Mar, Fundació SER.GI; Yasser Saadoune, secretari de Codenaf Catalunya, col·laborador de la Fundació SER.GI i coordinador de viatges socioculturals per a l’aproximació cultural.\nDestinataris: Tècnics d’immigració i de plans educatius d’entorn, professorat, membres d’entitats del camp social, educadors i treballadors socials, etc.\nMetodologia: Durant tot el seminari es seguí una metodologia participativa, fomentant el debat i l’intercanvi. Es combinaren les ponències teòriques amb la presentació d’entitats, visites a cases particulars, escoles, etc.\nLa població d’origen marroquí és una de les més presents entre la població immigrada. Sovint, els professionals i voluntaris que treballen directament o indirectament amb aquestes persones necessiten més informació, coneixement sobre el país d’origen i sobre els processos de socialització dels marroquins. Per això aquest seminari tingué lloc entre Girona i Marroc.\nEls dos dies de Girona s'analitzà la relació històrica a nivell social, polític i cultural entre Catalunya i Marroc i es donà a conèixer la situació i processos de socialització d’algunes dones i joves marroquins a Catalunya i la relació amb les seves famílies. Els quatre dies del Marroc, concretament a Xauen, consistiren en un seguit de visites a diferents entitats i personalitats de la ciutat per conèixer més a fons el teixit social, educatiu, cultural i polític de la zona. Algunes de les visites foren a l’imam de Xauen per parlar sobre religió musulmana al Marroc i a Catalunya, i a una escola rural de la zona del Rif.\n- Les relacions entre Catalunya i Marroc: una aproximació històrica, Loles Oliván, llicenciada en Estudis Àrabs i Islàmics i Màster en Relacions Internacionals.\nDOCUMENTACIÓ: De viatge pel Marroc: Entre el debat colonial i la miradaestereotipada / Article Eloy Martín Corrales\n- Dona, família, espai públic i vinculació amb el país d’origen: Marroc, Nadia El Kadiri i Latifa Sifi, llicenciada en Dret i mediadora intercultural (traductora i intèrpret cultural).\n-Experiències de socialització de fills i filles de famílies marroquines de Catalunya, Diego Herrera, sociòleg, autor de la recerca "Experiències de socialització de fills i filles de famílies marroquines de Catalunya", de la Fundació Jaume Bofill.\n- Presentació de l’Associació CODENAF Catalunya, cooperació i desenvolupament al Nord d’Àfrica, Yasser Saadoune, secretari de Codenaf Catalunya, col·laborador de la Fundació SER.GI i coordinador de viatges socioculturals per a l’aproximació cultural.\nDOCUMENT: Yasser Saadoune\n- Visita cultural a Fes i Xauen.\n- Visita a l’ONG Hanna Masouda que treballa per a la inserció de les dones amb risc d’exclusió.\n- Xerrada i visita a casa de Moulay Ali Raissouni, imam de Xauen, expert en religió musulmana al Marroc i Catalunya.\n- Conversa amb Mohamed Habti, de la Fédération Démocratique du Travail (Xauen), sobre Marroc i els canvis sociopolítics, l’educació...\n- Rebuda per part de la Delegació del Ministeri d’Educació de la província de Xauen i xerrada sobre el Pla estratègic de la reforma de l’educació al Marroc.\n- Sortida a Kalà, poble situat a les muntanyes del Rif, per visitar l’escola rural IBNU Ardoun i el seu context social.\n- Pícnic a la cascada Akchur (un dels paisatges més bonics de la zona).\n- Xerrada i visita a la ONG ATED, Association Talassemtane pour l'Environnement et le Développement, amb què coopera l'STEI.\nAquí teniu la presentació en powerpoint que ens oferiren sobre el sistema educatiu del Marroc en general i sobre la zona de Xauen en concret, d'on provenen bona part dels nostres alumnes nouvinguts marroquins.\nEn aquest vídeo teniu un recull d'imatges d'aquest seminari intercultural Girona-Marroc.\nVídeo de Xauen o Chefchaouen\nPublicat per ESADI a divendres, de juliol 10, 2009


Brick Design Hotel Moscou Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMyasnitskaya Ulitsa, 24/7 Bldg.3, Basmanny, Moscou, Rússia, 101000 - Veure al mapa\nBasada en 479 comentaris\n"The room was very clean and very comfortable All of the staf..."\nExcepcional 9,7 (479 comentaris)\nBarri Basmanny Tverskoy Khamovniki Khamovniki Basmanny Arbat\nMés informació sobre Brick Design Hotel\nAl visitar Moscou, vosté es sentirà com a casa a Brick Design Hotel, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nBrick Design Hotel ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, caixa forta, biblioteca.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Brick Design Hotel és una elecció inteligents per a viatgers a Moscou, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Esquerra Republicana vol impedir que Espanya extraditi un refugiat polític kurd\nEsquerra ha portat al Parlament europeu, a través de l’eurodiputada del BNG Ana Miranda, el cas del procés d’extradició d’un refugiat polític kurd resident des de fa deu anys a Hamburg (Alemanya). El refugiat va ser detingut per la policia espanyola quan es trobava de vacances amb la seva família a les Illes Canàries. ...\nERC denuncia l’assalt del vaixell Estelle, integrant de la flotilla de la Pau, que transportava ajuda humanitària a Gaza\nEsquerra Republicana denuncia l’assalt del vaixell Estelle, integrant de la flotilla de la Pau, que transportava ajuda humanitària a Gaza amb la intenció de denunciar el bloqueig israelià a la franja. La marina israeliana ha ocupat l’Estelle i ha detingut els seus 30 ocupants. ...\nEl govern del PP no té cap vergonya en presentar un “Projecte de Llei de mesures urgents de liberalització del comerç” que dedica per complet el seu Títol Segon al suport del Ministeri de Defensa a l’exportació de material bèl·lic. ...\nEsquerra lamenta que el negoci de la venda d’armament s’hagi imposat a Nacions Unides pel damunt de la voluntat de regular el tràfic il·legal per evitar crims contra la humanitat. Expressem el nostre suport a la campanya Armes sota Control i a les entitats que la promouen. ...\nLa Generalitat ha deixat sense efecte la convocatòria d’ajuts a ONGs del 2012 per a projectes de cooperació al desenvolupament i sensibilització de l’Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament. El director general de Cooperació, Carles Llorens, ha tramés una carta a les ONGs que s'havien acollit a la convocatòria feta pública al març on comunica que ha quedat anul·lada. ...\nCelebrem l'alliberament dels segrestats al Sàhara\nDes d’Esquerra celebrem una de les millors notícies que hem tingut durant els darrers mesos: el cooperant mallorquí Enric Gonyalons ha estat alliberat, juntament amb la madrilenya Ainhoa Fernández i la cooperant italiana Rossella Urru. ...


Història – IES ANDREU SEMPERE\nPresentació reunió de pares i instruccions\nL'IES Andreu Sempere, situat en el barri de l'Eixample, va iniciar els seues activitats el curs 1980-81 com a resultat del desdoblament de l'IES Pare Vitòria, davant la necessitat de construcció de nous centres educatius i segons els acords dels Pactes de la Moncloa.\nEn el moment de l'inici de la seua activitat, s'impartien en l'IES Andreu Sempere ensenyaments de BUP i COU, d'acord amb la vigent Llei General d'Educació 14/70. Ja te, per tant, més de trenta-sis anys de funcionament.\nEl centre porta el nom de l'humanista alcoià del segle XVI Andreu Sempere, nascut a Alcoi al voltant de l'any 1500, va ser un dels humanistes valencians més importants del segle XVI i un personatge polifacètic i polígraf. Un home de Ciència i de Lletres: metge, gramàtic, pedagog i poeta. Caldria destacar la seua preocupació pel bon aprenentatge del llatí, juntament amb la necessitat d'un mètode docent apropiat, que el van induir a escriure un tractat de gramàtica, i unes altres d'oratòria i retòrica, i a publicar obres d'autors clàssics com Ciceró o altres humanistes contemporanis seus.\nA pesar que inicialment el centre és trobava als afores de la ciutat, el creixement de la zona de l'Eixample va possibilitar que actualment l'institut és trobada integrada en el barri. Al llarg dels anys, el nostre centre s'ha anat adaptant als successives reformes del sistema educatiu, amb els corresponents canvis en la composició de l'alumnat i del professorat.\nEn l'actualitat, el centre te poc més de 400 alumnes i 42 professors i professores i la seua oferta formativa del centre inclou Ensenyament Secundari Obligatori (ESO) i Batxillerat (modalitats d'Humanitats i Ciències Socials, Ciències i Tecnologia i Arts, que és va incorporar en el curs 2013-2014).\nEn el centre s'apliquen diversos programes com PMAR a 3r d'ESO, desdoblaments a la majoria de matèries de 1r i 2n d'ESO, grups de reforç i un PAM. A més, és disposa de personal especialitzat en Pedagogia Terapèutica i s'imparteix el Pràcticum del Màster de Secundària de la Universitat d'Alacant.\nL'alumnat d'ESO procedeix de dues escoles de la zona: el CEIP Horta Major i el CEIP El Romeral. A més, els plaus restants no ocupades per alumnat d'aquests dos centres solen ser ocupades per alumnes altres centres públics i concertats de la ciutat. En el cas del Batxillerat, l'alumnat, a més de conducta del mateix centre, també prové de la resta de la ciutat i de municipis pròxims a Alcoi, com Muro o Cocentaina.\nEls artistes de l’Andreu Sempere construeixen el seu futur\nEns apropem al dret civil valencià de la mà de la Mancomunitat\nL’IES Andreu Sempere presenta a l’Àgora el llibre L’horitzó del mar de Buchenwald, d’Enric Garriga\nSom i serem valencians i valencianes.\nPublicada la Resolució de sol·licituds seleccionades de l’Acció Clau KA1


IMET :: Institut Municipal d'Educació i Treball - Per què el meu fill fa mala lletra?\nUs trobeu a: EDUCACIÓ » Programes i Projectes » Per què el meu fill fa mala lletra?\nPER QUÈ EL MEU FILL FA MALA LLETRA?\nData: dimecres dia 11 de desembre\nL'escriptura deficient o disgrafia repercuteix negativament en el rendiment escolar i en l'autoestima si no es fa una intervenció ajustada a les necessitats del nen disgràfic. La Grafopsicologia Infantil és la branca de la ciència grafològica destinada a l'estudi del desenvolupament emocional i grafomotriu de nens i adolescents. Els nens manifesten en els seus grafismes signes de la seva pròpia personalitat (capacitats i actituds) i de la seva maduresa grafoescriptural (trastorns i alteracions). La deficiència dels grafismes (mala lletra) ve motivada per problemes grafomotrius, adquisició de mals hàbits o bé associats a altres trastorns de l'aprenentatge.\nLa participació dels assistents serà un eix important per tal de saber captar les alteracions gràfiques en les diferents etapes escolars.\n- Diferencia entre Grafologia i Grofopsicologia.\n- Aplicacions de la Grafopsicologia en l'àmbit educatiu\n- La Disgrafia i les seves manisfestacions en l'escriptura\n- Causes generals i específiques que predisposen la mala lletra.\n- La Reeducació grafoescriptural com a tècnica grafològica per la millora de l'escriptura.\n- Presentació de casos amb escriptura disgràfica i la seva evolució grafoescriptural ambla tècnica reeducativa.\nDonar a conèixer les aplicacions de la Grafologia i de la Grafopsicologia en l'àmbit educatiu i familiar. Reflexionar sobre les conseqüències de la Disgrafia (mala lletra) en el procés escolar i en el context personal i social. Explicar la Reeducació grafoescrptural com a tècnica per millorar el rendiment acadèmic i evitar el fracàs escolar.\nS'introdueix el tema a partir d'una exposició visual, en la que es mostren els diferents continguts de la xerrada. Es convida als assistents a participar en l'observació, en primera persona, d'alguns components gràfics presents en les escriptures infantils, així com en la captació ràpida d'algunes manifestacions i alteracions d'escriptures disgràfiques. Finalment s'oferirà un espai obert de reflexions i comentaris, on es podran expressar dubtes i inquietuds.\nDe 17.30 a 19.30 hores. 2 hores\nS'adreça a pares i mares amb fills en edat escolar, professors i mestres, psicòlegs, pedagogs, logopedes i professionals en contacte directe o indirectament amb els nens i adolescents, així com també a qualsevol persona interessada en aprofundir en l'estudi de l'escriptura infantojuvenil.


Daniel, maratonià i tècnic analista d'informació de màrqueting | GenTMB\nDaniel, maratonià i tècnic analista d'informació de màrqueting\nENTUSIASTA “L'esport en general m'agrada, però córrer és avui el que més em motiva. Corro simplement perquè m'ho passo molt bé, perquè em fa feliç” DISCIPLINAT “Surto a entrenar-me cada dia, sempre que puc. Una marató es prepara entrenant-te, entrenant-te i entrenant-te. No hi ha res més”\nÀngels Rodríguez / 27.03.17 - 12:05h\nEl Daniel Baena Mirabete és tècnic analista d'informació de l'àrea de màrqueting i va entrar a TMB l'agost del 2009. El diumenge 12 de març, el Daniel, atleta aficionat, va córrer la marató de Barcelona en un temps excepcional de 2 hores, 36 minuts i 3 segons. Va entrar en la posició 28 de 16.500 corredors i va ser el primer espanyol de la seva categoria.\n—Vas córrer 42 km 195 m en 2 hores 36 minuts! Tenies pressa, no?\n—He, he, he. Pressa, no, però sí que portava moltes ganes i molta il·lusió. També alguns nervis, la veritat.\n—I l'endemà, a treballar.\n—Sí... però anar a treballar l'endemà va ser un plaer!! Tot van ser felicitacions, i la veritat és que tot i que no calen, el reconeixement i veure que la gent s'alegra pel que has fet, doncs t'omple. Això sí, estava destrossat!!\n"Anar a treballar l'endemà va ser un plaer!! Tot van ser felicitacions. El reconeixement i veure que la gent s'alegra pel que has fet t'omple"\n—Era la teva primera marató?\n—No, era la segona. La primera va ser el 2014, a Sevilla. Vaig acabar amb un temps de 2:48, però amb unes sensacions horribles. Vaig patir rampes a les dues cames a partir del km 30, que van fer que el camí a la meta fos una veritable odissea. Recordo el moment a la plaça d'Espanya de Sevilla, un lloc superbonic on vaig haver de tirar-me a terra per una rampa. He, he, he. No, no, no m'ho vaig passar igual de bé que el diumenge 12. Però tot i això vaig acabar, i amb un temps molt bo, i al final de tot se n'aprèn. Allà vaig aprendre que s'ha de tenir molt de respecte a una marató.\n—La marató és una prova de resistència que porta el cos al límit de l'esforç i tu no ets un atleta professional, sinó que corres per afició. Com ha estat aquesta experiència? T'ha resultat fàcil, la recuperació física?\n—Molt bé!! Una experiència inoblidable. Córrer a la meva ciutat, amb la majoria de carrers plens de gent animant, amb música i trobant-me moltíssims amics i coneguts durant tot el circuit, i a més a més em va sortir una bona carrera... Segurament faré més maratons, però aquesta de ben segur que no l'oblidaré mai.\nLa recuperació no és fàcil. Encara avui tinc alguna molèstia. Però ha valgut la pena. Ara a poc a poc a recuperar i sense presses.\n—Quina ha estat la part més dura d'aquesta cursa? En quin quilòmetre et vas trobar amb el famós “mur”?\n—Doncs diria que va ser en el km 32-33 que vaig tenir un moment fotut. Va ser un tema de coco. Les cames tiraven prou bé, però el coco jo crec que es va atabalar en pensar que encara quedaven tants quilòmetres! Vaig tenir sort que anava amb un amic, em vaig posar darrere seu i vaig centrar la mirada en les seves vambes. Res més. Em vaig concentrar només en això i al cap de poc temps van tornar les bones sensacions. Després al meu amic li va passar el mateix en el 37 aproximadament i el vaig ajudar de la mateixa manera. Bé, i el Paral·lel també va ser dur!! Els 2 últims quilòmetres es fan eterns!!\n—Tu creus que és sa córrer una distància tant llarga com una marató?\n—No tinc ni idea de medicina esportiva, però suposo que no. El cos el portes al límit, però no només el dia de la prova, sinó que també hi has de sumar els entrenaments previs, que són molt exigents... Sincerament, no crec que sigui gaire sa...\n—Quines qualitats físiques i psicològiques es requereixen?\n—Sobretot una bona base. Em fa molta ràbia la gent que fa poc que comença a córrer i ja vol fer una marató. No! Has de cremar etapes. Per a això estan les carreres de 10 km i sobretot les mitges maratons. Tenir una bona base és el més important per afrontar una marató. Un cop tens una bona base, ja sí que pots fer una preparació més específica per a la marató, amb més km setmanals etc.\n—Quantes setmanes o mesos has entrenat per aguantar una prova esportiva d'aquesta magnitud?\n—Jo he fet més o menys 3 mesos.\n—S'ha de preparar molt la ment per afrontar una marató?\n—No. Penso que no cal res especial. El dia a dia, entrenament a entrenament. Així es prepara una marató. Dies que surts a entrenar i el cos no tira però tot i així acabes fent l'entrenament que havies pensat. O diumenges que surts a córrer ben d’hora amb gens de ganes i acabes fent una tirada llarga, o dies que plou i tot i així acabes sortint a fer el teu entrenament... Entrenar-se, entrenar-se i entrenar-se. No hi ha res més. Després el dia de la marató has d’estar preparat i ser conscient que segur que vindran moments durs!!\n"Córrer la marató ha estat una experiència inoblidable. Córrer a la meva ciutat, amb els carrers plens de gent, amics i música, animant durant tot el circuit, no ho oblidaré mai"\n—Córrer és un esport solitari. En què penses quan corres?\n—No hi estic d'acord. Per mi córrer no és un esport solitari. Pots fer-lo solitari o no. Hi ha moltíssims grups o equips que queden per entrenar-se, anar a curses etc. Per tant, de solitari res de res! En el meu cas, la majoria d'entrenaments els faig en solitari. Però mira, precisament la marató la vaig fer de principi a fi amb un amic. I ens vam ajudar mútuament. Per tant, córrer pot ser també un esport d'equip.\nEn què penso quan corro? En tot i en res a la vegada. Depèn del dia, del ritme que portis i les coses que et rondin pel cap. Jo només sé que a mi em va molt bé per desconnectar i relaxar-me. En moments en què per lesió no he pogut fer-ho ho passo malament, ja que em trobo molt més nerviós i inquiet. Així que duri per molts anys!\n—Per què corres?\n—Em fa feliç. M'encanta! Els caps de setmana m'ho passo genial anant a la cursa, amb l'ambient... L'esport en general m'agrada, però córrer és avui el que més em motiva. Corro simplement perquè m'ho passo molt bé.\n—Quan vas començar?\n—Córrer així de manera més intensa i amb més dedicació diria que va ser el 2013. Fins llavors només jugava a futbol i de tant en tant sortia a córrer i anava a alguna cursa amb el meu germà quan no tenia partit el cap de setmana. Fins i tot el 2010 vaig fer un triatló olímpic, però així de forma bastant improvisada.\n—I com et va sortir el triatló olímpic? Vas guanyar?\n—He, he No!!! No vaig guanyar! I ara! No recordo ni el temps que vaig fer. Només sé que va ser una experiència fantàstica, que és un esport que m'agrada molt, ja que combina 3 disciplines precioses i més si les fas a l'estiu amb bon temps. Però potser requereix més temps de dedicació. En el meu cas va ser una experiència... fins i tot recordo que vaig fer-la amb una BTT i li vaig posar rodes de carretera! També vaig fer un duatló! M'agrada provar coses noves!\n—Fas alguna dieta especial?\n—Res de res. Menjo de tot i no faig res especial. Tot amb total normalitat. Els companys que mengen amb mi dia a dia al menjador de ZF ho saben bé... Això sí, crec sincerament que menjo en general bastant sa. Vaja, menjo el dinar casolà de tota la vida i que considero que és la millor dieta que existeix!!\n—Quants quilòmetres corres cada dia?\n—Depèn. Jo sempre dic que m'entreno sempre que puc. Per mi sortir a córrer no suposa cap obligació. És cert que cal descansar, però el descans ja m'arriba molts cops de forma involuntària. Vull dir que ja de tant en tant em surt algun compromís o algun refredat, etc., que m'obliga a descansar. Per tant, en general, si puc i en tinc ganes, surto. Ara bé, si un dia no em ve de gust (que són pocs), doncs no surto! Cap problema!!\n—Ara està de moda córrer. Creus que tothom pot arribar a completar una carrera d'aquestes característiques?\n—Sí. I tant!! El que sí que crec és que tot té el seu procés. S'ha d'anar de menys a més. A poc a poc i amb bona lletra.\n"Menjo de tot i no faig cap dieta especial"\n—Practiques algun altre esport?\n—Si, m'agrada fer bici. A l'hivern és més complicat per falta de llum, però a l'estiu faig bici alguns dies. Sobretot quan em lesiono tiro de bici, he, he. No sé estar de repòs absolut. Abans feia futbol, fins fa bastant poc, però, mira, va arribar un dia que em va deixar de motivar i mai més. Des de llavors no he tornat a tocar una pilota (només amb els nebots).\n—Quin és el següent repte? Una ultramarató?\n—No, no. Ara mateix no em plantejo fer cap ultramarató. No estic preparat. De moment continuaré fent curses de muntanya i asfalt. Les que em vagin motivant. Ja de cara a l'any vinent, un possible repte seria millorar la marca actual en marató però... ja ho veurem!!\n—Ara seriosament, quin és el truc per completar una marató en un temps tan bo sense ser professional?\n—Primer de tot, gaudir del que fas. T'ho has de passar molt bé sortint cada dia a entrenar-te. Segon, entrenar-te molt. L'atletisme no regala res. Si t'entrenes, aconsegueixes el que vols. Si no, res de res. Tercer, el dia de la marató has de sortir amb confiança i segur de tu mateix. I per últim, i com tot a la vida, tenir també una mica de sort...\nDaniel a la Zurich Barcelona Marató 2017 / Daniel Baena\nDaniel al tram de la Meridiana de la Marató / Daniel Baena\nDos moments de la cursa / Daniel Baena\nUna marató es prepara entrenant-te / P. Herrero


Hotel i apartaments a la platja, Costa Brava | 1935 Hotel & Apartments\nEl vostre hotel i apartaments\na la platja de Roses\nEns han rebut en una terrassa amb jardí i una copa de cava que està a punt per a mullar-nos els llavis. Ens espera un balcó des d’on gaudir de les carícies del sol, una habitació amb mobles fets a mà, un llit amb coixins i llençols blancs que conviden al descans i unes sabates per estar per casa, la nostra casa de la platja.\nEns han sorprès amb excursions amb bicicleta per vies verdes i passejos vora el mar trepitjant la sorra de la Costa Brava. Ens han desitjat bon dia amb un esmorzar amb productes de km0, l’aroma d’un oli de l’Empordà, una piscina on refrescar-se i estones de conversa i sobretaula quan el sol s’amaga. Hem tastat la pau del no fer res, el regust dolç de la xocolata , la sensació de l’aigua de la dutxa caient-nos per l’esquena en forma de pluja.\nConscients de la importància de mimar-nos, ens hem regalat una estona de cel: Benvinguts al 1935 Hotel & Apartaments, allà on es para el temps.


Camp diu que el 20% dels turistes del juliol venen pel Cirque du Soleil | BonDia Diari digital d'Andorra.\nCamp diu que el 20% dels turistes del juliol venen pel Cirque du Soleil\nDc., 27/09/2017 - 03:30\nEl ministre de Turisme, Francesc Camp, continua apostant per l’espectacle del Cirque du Soleil i va assegurar ahir que els dos estius vinents, fins al final de la legislatura, tindrem Cirque. Més espectadors i més retorn econòmic; en definitiva, “un plus per al país”. Això sí, reconeix que “el concepte està esgotat” i per això estudien un canvi de format, que presentaran en les setmanes entrants. Camp reafirma que Scalada aporta més visitants i assenyala que el 20% dels turistes que rep Andorra al juliol venen pel Cirque.\nAndorra Turisme va fer balanç ahir del cinquè espectacle de Scalada del mes de juliol passat. Un balanç farcit de xifres, de les quals destaquen com a positives l’impacte econòmic, que va xifrar en 21.369.154 euros (gairebé un milió més que l’any passat), segons els càlculs de la despesa que fan els visitants, o 20 milions d’euros nets si se’n resta els 2,5 milions que costa. A més hi ha el nombre d’espectadors, que es calcula que són més de 107.000, que superen la xifra de l’any passat.\nPerò també destaca una nota negativa o que experimenta una davallada, i és la valoració global de la nota que posen els espectadors a la funció. El canvi d’ubicació de l’escenari, sense cap element de decoració com en les edicions anteriors, no ha agradat al públic i la nota global de l’espectacle ha passat d’un 8,8 a un 8,6. En aquest sentit Camp va explicar que el públic, “com que ve molt sovint, té una visió global de tots els espectacles i té més punts de comparació”. “L’element més negatiu és que, com que l’espectacle és al mig del recinte i no hi ha un escenari amb decoració, la puntuació ha estat pitjor. No és greu però ho hem de comunicar al Cirque du Soleil per tenir-ho en compte per a l’any que ve”, va afegir.\nVal a dir que la meitat dels espectadors són repetidors i Camp destaca la fidelització del públic. “Un de cada dos repeteix, i això és positiu perquè ens assegura un coixí cada any de gent que ve a Andorra sense haver de fer un esforç de captació de turistes”, va remarcar el ministre.\nCÀLCUL DEL RETORN\nL’impacte econòmic net de 20 milions d’euros representa, segons el ministre, que “per cada euro invertit n’hi ha nou de retorn”. A la pregunta de com es calcula el retorn, el ministre va respondre: “Sumem tot el que creiem que aporta al país per la despesa dels visitants que venen a veure l’espectacle, pel cost que té o la despesa que nosaltres fem en les empreses del país per dur al terme l’espectacle, com el muntatge de les graderies o el servei de seguretat. Tot això ho paguem i contribuïm a les empreses del país perquè guanyin més aquell mes. El Cirque du Soleil també contracta, per exemple, alguna modista per fer retocs al vestuari, i finalment hi ha l’impacte als mitjans.”\nQuant al canvi de format que es vol fer per a la propera edició de Scalada, el ministre va dir que és una cosa que encara estudien i que passa per canviar el tema i fugir d’un argument central basat en alguna cosa d’Andorra. Cinc anys de Scalada “era el màxim i vam prendre la decisió de canviar el format perquè s’ha vist un cert esgotament del concepte i ara el que toca és buscar alguna cosa diferent, que no és evident perquè al final serà Cirque du Soleil i són acrobàcies, però es vol crear una història diferent”, va explicar Camp.\nSegons el ministre, centrar el tema en alguna cosa d’Andorra és una acció que ja s’ha “esgotat” i s’ha de buscar històries noves. “Ells [els del Cirque] tenen la història artística del que fan arreu de tot el món i nosaltres tenim la visió de país. Sabem el que pot agradar més a la gent que ve a Andorra. Espero tenir-ho tancat en les properes setmanes, però sí que és un repte”, va comentar Camp.\nEl ministre també va recordar que el contracte serà ara per dos anys, per acabar la legislatura. “El proper Govern haurà de decidir què vol fer amb tot això”, va dir.\nStelar Scalada Cirque du Soleil turisme Camp


MAAB Abogados | Com fer-se parella de fet - MAAB Abogados Advocats Rubí - Barcelona\nNo totes les parelles estan disposades -o preparades- per al matrimoni. Ja sigui aquest religiós o civil, algunes persones simplement no creuen que sigui requisit necessari per demostrar el seu amor per l’altra persona. En aquesta tesitura van néixer les parelles de fet, cridades també parelles estables. Solen formalitzar-se, sobretot, després del naixement d’un fill comú o de la compra d’un habitatge, encara que no sempre responen a aquest patró. Anem a examinar aquesta figura de convivència i a explicar com fer-se parella de fet.\nUna qüestió de cada Comunitat Autònoma\nCom fer-se parella de fet a Catalunya\nQuan una parella es considera ‘de fet’?\nDret a pensió de viduïtat\nRequisits per inscriure’s en aquest Registre\nParlem de la unió estable de convivència entre dues persones -no unides per matrimoni, del gènere que siguin-. Perllongada en el temps i practicada de forma pública i de forma anàloga (semblant) al matrimoni tradicional. D’aquesta manera es diferencia d’un simple festeig o una relació sentimental passatgera.\nAquesta figura de parentiu no està expressament recollida per la Constitució Espanyola. Diguem que no s’ha desenvolupat un cos normatiu aplicable a aquesta institució per part de les autoritats legals a nivell estatal. No obstant això, en moltes comunitats autònomes sí s’han establert les bases sobre què ha de ser considerat parella de fet. D’aquesta manera, queden reflectits -en les diferents CC.CC- els requisits que s’exigeixen per a la seva constitució. I els drets i les obligacions que comporta.\nEn el cas de Catalunya, on se situa el nostre despatx d’advocats, la parella de fet ve regulada en l’article 234 del Llibre II del Codi Civil de Catalunya (Llei 25/2010 de 29 de juliol). A més, el citat article ha estat complementat a posteriori amb dues noves normes: el Decret-Llei 3/2015 de 6 d’octubre, el qual regula la creació del Registre de Parelles Estables -o parelles de fet- i, l’Ordre JUS/44/2017 de 28 de març, per la qual es va aprovar el Reglament de Parelles Estables de Catalunya.\nEl Codi Civil de Catalunya i la resta de normatives aplicables vénen a igualar els drets i obligacions de les parelles de fet amb els matrimonis. No es perceben diferències en quant a reagrupaments familiars, successions, fills en comú, o compensacions econòmiques després de separació. Fins i tot poden optar a un habitatge públic en igualtat de condicions amb els matrimonis, acollir a menors, demanar permisos laborals per hospitalització de la parella, etc.\nEn aquesta comunitat autònoma es preveuen fins a tres formes diferents per ser considerats parella de fet.\nAquells que puguin demostrar que porten més de dos anys de convivència ininterrompuda (mitjançant volant d’empadronament al mateix domicili).\nLes unions que tinguin un fill en comú (en aquests casos el requisit del temps mínim o de la inscripció davant notari no són necessaris)\nAquelles parelles que hagin formalitzat davant notari la seva relació.\nA Catalunya, perquè això es faci efectiu, almenys un membre de la parella ha de tenir el veïnatge civil català. En aquest cas se’ls aplicarà tot el que es disposa en l’article 234 del Codi Civil català. De fet, existeix en aquesta comunitat el Registre de parelles estables de Catalunya. Aquest va néixer amb la intenció de concentrar tota la informació sobre parelles estables que, fins a aquest moment, solament es trobava en registres municipals. Així, es pretén frenar el frau i, alhora, facilitar l’obtenció dels certificats.\nEn la comunitat autònoma catalana, l’estatus de parella de fet inscrita en el Registre de parelles estables atorga dret a una pensió de viduïtat, arribat el cas. Per cobrar aquesta pensió, la Llei Espanyola de la Seguretat Social estableix que s’ha d’acreditar un mínim de cinc anys de convivència amb aquesta parella. I a més, que al moment de la defunció hagin passat, almenys, dos anys de la seva inscripció en aquest Registre. En cas que la parella no s’hagués inscrit, el vidu o la vídua, no tindria dret a cap prestació.\nSe solen exigir els DNI, certificat literal de naixement i llibre de família -en el cas de tenir fills, comuns o no-, emplenar un formulari -proporcionat pel registre o via web- i el document acreditatiu de la convivència, normalment l’històric d’empadronament. En el cas que algun hagués estat casat anteriorment haurà d’aportar la sentència ferma de divorci o nul·litat.\nVoluntàriament -i això és interessant a nivell legal- es pot registrar també un document notarial que reflecteixi els pactes de la parella. Tant el seu règim econòmic com les previsions en cas de ruptura o defunció, etc.\nFinalment, per inscriure’s en aquest registre s’ha de ser major d’edat -o menors emancipats-, no estar incapacitats judicialment. No estar emparentats directament (a partir de cosins segons). I, com abans assenyalàvem, no estar casats. Per a registrar-se a Catalunya s’ha d’acudir a les Oficines d’Informació i Atenció Ciutadana.\nDavant qualsevol dubte legal sobre aquest tipus d’institució familiar, per saber com fer-se parella de fet. El més recomanable és demanar l’opinió d’un expert en dret civil. Amb els assumptes seriosos és preferible ser previngut i, per això, el més adequat sol ser consultar a un advocat de confiança.


Enllestida la nova Biblioteca de Miramar - Diari Serpis\nEnllestida la nova Biblioteca de Miramar\nL’Ajuntament de Miramar inaugurarà la Nova Biblioteca el divendres 5 de novembre de 2021 a les 19.00 h de la vesprada en un acte obert a tota la població.\nEl nou edifici ha suposat una inversió de més de 420.000 euros, finançada amb més de 311.000 euros procedents de diferents subvencions de la Diputació de València i amb 109.000 euros de fons propis municipals.\n“Es tracta de molt més que una biblioteca, ja compta amb tres plantes dedicades a la cultura, l’estudi i l’ensenyament”, destaca Pilar Peiró, alcaldessa de Miramar. Així, en la planta baixa està l’espai principal de la Biblioteca, separat en diferents ambients: hi ha un espai de lectura amb més de 6.000 volums, una zona infantil totalment diferenciada per a realitzar conta contes, tallers de lectura, etcètera i un espai amb tres ordinadors de nova generació on els usuaris podran connectar-se, fer gestions o estudiar online.\nPel que fa a la primera planta, hi ha dues zones diferenciades, una per a l’estudi i l’altra, separada en compartiments, està dedicada per a reunions o estudi en grup, així com per a la realització de cursos. I la tercera planta, completament diàfana, està pensada per a la realització d’exposicions, xarrades, presentacions de llibres, etcètera.\n“Aquest nou edifici està pensat per concentrar, en el Centre Històric, un enclavament privilegiat del municipi per la seua proximitat a diversos serveis públics com són l’Auditori, l’escola, la Casa de la Cultura i ara, la nova Biblioteca”, assegura l’alcaldessa. “D’aquesta manera, fem de la nova Biblioteca un espai més accessible, molt més ampli i on poder gaudir de diverses activitats culturals alhora”, destaca l’alcaldessa.\nNova biblioteca de Miramar\nArticle anteriorTiber.es Local Shopping Gandia\nArticle següentGandia continua avançant en la connexió entre la marjal i la platja de l’Auir


Solidaritat altempordanesa - Empordà\nLa regidora de Junts per Figueres, Pilar Sánchez, valora l'associacionisme de Figueres i de la comarca.\nPILAR SÁNCHEZ 09.03.2020 | 19:05\nPilar Sánchez JXF\nTal com deia el president dels Estats Units, Franklin D. Roosvelt, «la prova del nostre progrés no és si ens unim a l'abundància de qui té més, sinó si donem prou a aquells que tenen poc». Crec que en termes de solidaritat no ens podem queixar i, com a catalana, em sento molt orgullosa cada any quan es veuen les xifres finals de la Marató de TV3.\nA l'Alt Empordà, tampoc ens quedem curts a l'hora d'ajudar els altres. Un dels exemples que he viscut en primera persona va ser el 12 de gener passat, quan ens vam reunir gairebé totes les escoles de dansa, música i corals de Figueres per recollir fons per al Cor Safari d'Uganda. La iniciativa va ser tot un èxit de participació i de públic i vam omplir el Teatre Municipal El Jardí. Amb les aportacions solidàries, vam poder omplir el seu rebost amb aliments bàsics (són més de 350 nens que es troben en situació de pobresa infantil) i comprar material escolar, medicaments i instruments.\nA l'Empordà, també hi ha moltes associacions que fan una feina immillorable i que ajuden a malalts (càncer, Alzheimer, ELA...), i d'altres que treballen per millorar la qualitat de vida de les persones amb discapacitat intel·lectual i el seu entorn familiar.\nA Figueres, per exemple, tenim la Fundació Altem, el Centre de lleure El Dofí o l'Associació ONA. Aquesta darrera, malauradament, va patir fa un parell de setmanes un robatori en el seu magatzem de Figueres on guardaven tots els instruments i material musical que utilitzen per als seus espectacles artístics. Els nois i les noies d'aquesta associació tenen el seu moment terapèutic i d'esbarjo quan es reuneixen per assajar i crear el que serà l'espectacle de l'any. Quan pugen a l'escenari, es converteixen en veritables artistes i el que transmeten amb tantes ganes, il·lusió i esforç és una meravella.\nEsperem que a poc a poc puguin tornar a reunir tots els instruments que els van robar i que l'Ajuntament de Figueres solucioni la problemàtica que pateixen i canviï de lloc la bateria de vuit contenidors que tenen davant la porta del seu magatzem, causa principal del robatori.\nL'Associació ONA, igual que totes les associacions sense ànim de lucre que treballen amb molt d'esforç per millorar la vida de les persones malaltes o amb discapacitat intel·lectual, es mereixen un reconeixement i que se les tingui més en compte.\nAixò també forma part de la inclusió que tant ens agrada parlar-ne, encara que a vegades les paraules se les emporti el vent. Hauríem de passar un cop més de les paraules als fets i comprometre'ns, de veritat, amb totes aquestes persones i associacions que fan que la nostra societat sigui molt millor.