Davant del bloqueig en la negociació del REIB, MÉS per Menorca aposta per la via legislativa – El Iris.cat – Digital d'informació i cultura\nDavant del bloqueig en la negociació del REIB, MÉS per Menorca aposta per la via legislativa El Congrés dels Diputats debatrà aviat la Proposició de Llei de modificació del REIB per millorar la connectivitat, impulsada per MÉS per Menorca i aprovada per unanimitat al Parlament de les Illes Balears, el que podria suposar una solució\n31 octubre, 2018 31 octubre, 2018 - by Bep Al·lès - Deixa un comentari\nDavant de la notícia apareguda aquest dimecres a un mitjà de comunicació sobre el fracàs de les negociacions per a un nou REIB entre els executius autonòmic i estatal, MÉS per Menorca demana que s’aposti per la via legislativa. Els menorquinistes recorden que hi ha una proposta del Parlament sobre la taula, al Congrés dels Diputats, que es debatrà molt prest i que podria ser una sortida.\nCom es pot veure en l’enllaç de la web del Congrés de Diputats, la proposició de llei que modifica el Règim Especial de les Illes Balears per introduir-hi noves mesures que millorin la connectivitat, està pendent de la presa en consideració, és a dir de ser debatuda i votada pel Congrés.\nAixí i tot, MÉS per Menorca considera que la proposició de llei podria ser una gran oportunitat per blindar i establir per llei garanties en connectivitat aèria i marítima. “Seria un error no aprofitar aquesta oportunitat per, com a mínim, blindar algunes qüestions sobre connectivitat”, ha assegurat el portaveu de MÉS per Menorca, Nel Martí.\n– Blindar el 75% de bonificació per llei, i introduir el criteri de tarifa màxima (també per llei) per a garantir que el descompte no sigui absorbit per la pujada de preus de les companyies.\n– Comprometre l’Estat perquè assumeixi el mateix percentatge de bonificació en transport marítim que en aeri, és a dir el 75% (i no el 25 o 38% com fa ara)\n– Introduir la OSP Menorca-Barcelona.\n– Modificar el Reial Decret 1034/1999 perquè es puguin compensar els costos del transport interinsular de mercaderies, tant per via aèria com marítima.\nMÉS per Menorca també va més enllà i proposa que, en cas que es confirmi que no hi haurà un acord entre els executius estatal i autonòmic per a un nou Règim Especial de les Illes Balears, s’utilitzi la via legislativa d’aquesta proposició de llei per incorporar-hi altres temes claus:\n– Afegir mesures per igualar l’accés dels estudiants a la formació, tal com recomana l’estudi de la UIB sobre el règim especial de les Illes Balears.\n– Un Règim fiscal propi: reserva d’inversions, deduccions en sectors productius estratègics i possible IVA especial supeditat a la UE.\n– La creació del Fons d’insularitat: proposta del Govern per garantir inversions addicionals a Balears any rere any.\nL’única raó per no aprofitar aquesta via legislativa de modificació de l’actual règim especial de les Illes Balears seria que es presentés en els terminis anunciats (novembre) i per entrar en vigor a l’inici del 2019, un nou règim especial que incorpori tots aquests aspectes exposats. L’objectiu és que no s’acabi la legislatura sense tenir un nou REIB. En aquest sentit MÉS per Menorca resta expectant al mes de novembre per decidir quina serà la seva posició final.\nArticle anterior Company exigeix a Armengol explicacions immediates i “màxima transparència” sobre la situació del REIB\nSegüent article La Fira del Llibre en català deixa de celebrar-se a Ciutadella i tornarà a ser de caràcter rotatiu


Piano complementari - EMMBadalona\nL'objectiu principal d'aquesta assignatura és el de proporcionar als alumnes d'altres instruments, cantants, productors i arranjadors o compositors, un conjunt mínim d'eines per a tocar el piano, i així que es puguin desenvolupar com a músics d'una manera més complerta. També està enfocada a ajudar a altres professionals de l'educació musical en l'acompanyament amb el piano de les seves classes.\nEs treballaran aspectes molt bàsics de la tècnica pianística, així com també la interpretació dels diversos estils de la música moderna. Però sobretot s'efectuarà un treball harmònic exhaustiu perquè els alumnes puguin fer sonar ràpidament un standard de pop, blues, jazz i altres músiques d'arrel popular. S'adquiriran les eines necessàries per possibilitar l'acompanyament al piano d'un mateix (en el cas dels cantants) o a un altre músic, i també per facilitar la realització d'exercicis d'harmonia, “ear training”, etc. o d'arranjaments i composicions.\nLa durada de l'assignatura és d'un any lectiu, prorrogable a dos si el professor corresponent ho considera oportú.\nL'alumne també pot tenir l'opció, un cop finalitzat el segon curs d'aquesta assignatura -i sempre i quan hagi demostrat un ritme d'estudi adeqüat-, d'incorporar-se a l'assignatura de Piano de l'Escola.\nJoan Aymerich - Cap del departament - Contacte piano.emmbadalona@gmail.com


La Diputació impulsa una millor connexió de trens amb els municipis del nord de la província | Diputación de Castellón\nDestacat > La Diputació impulsa una millor connexió de trens amb els…\nLa Diputació impulsa una millor connexió de trens amb els municipis del nord de la província\nPublicat per prensadiputacion a Destacat, General, Noticies | Escrit el 05/08/2012\nEl president de la Diputació de Castelló, Javier Moliner, ha aconseguit arribar a un acord de col·laboració amb Renfe per a habilitar que els trens Alvia arriben des de Madrid fins a Vinarós, Benicarló i Peníscola, mitjançant la posada en marxa del bitllet combinat tren més autobús, durant la campanya d’estiu. Així, es dóna resposta a una reivindicació històrica per part dels municipis turístics del nord de Castelló i la pròpia institució provincial.\nEl diputat de Turisme, Andrés Martínez, ha destacat que “tenint en compte que el principal mercat generador de pernoctacions a la província és Madrid, s’aconsegueix que durant aquesta campanya d’estiu la capital estiga més prop de la nostra costa. La Diputació, junt amb els ajuntaments de Vinarós, Benicarló i Peníscola, ha dut a terme una gran labor de negociació per a arribar a un acord en què Renfe posa a disposició de les persones usuàries que ho demanen la possibilitat de comprar un bitllet combinat de tren més autobús, per tal de millorar la connexió amb els municipis costaners del nord de la província. Aquest acord permetrà l’arribada de més turistes a les nostres platges durant la campanya estival”.\nTambé s’ha ampliat la seua freqüència, ja que la previsió de Renfe era, en un principi, habilitar únicament una anada i una tornada diària. No obstant això, s’ha duplicat la freqüència amb dos viatges d’anada i altres dos de tornada diaris a causa de l’elevat nombre de persones que sol·licitaven aquestes línies, registrant un tràfic de 86,5 persones al dia.\nMartínez ha conclòs que “cal destacar que un dels factors que determinen la competitivitat d’una destinació turística són, sens dubte, les comunicacions de carreteres, ferroviàries i àrees amb els seus principals mercats emissions. El Patronat de Turisme, conscient d’això, porta anys reivindicant la millora de comunicacions que ens permeten ser més competitius”.\nMoviment 135\tNoticies\t(Español) La Diputación promociona la oferta turística de la provincia entre turoperadores búlgaros para atraer nuevos mercados\n(Español) El Centro Cultural Provincial Las Aulas acoge hasta el próximo 15 de junio la exposición ‘Trayectos Corporales’ de Pablo Guinot\nLa Diputació destina 270.000 euros a garantir instal·lacions esportives de qualitat a Cortes d’Arenós i Castell de Cabres


▷ ⭐Definició de mutu⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de mutu\nDefinició de mutu\nara pots veure La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula mutu, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots descobrir com es pot usar en un context real aquest mot i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que trobaràs aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més simple comprendre què significa mutu.\nAcció de moderar o temperar alguna cosa:\nCaràcter o manera de ser d’algú:\nsin: natural, naturalesa\nSinònims de mutu\n¿Cóm es diu mutu en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice mutuo en catalán?\nSi vols saber com es diu en espanyol mutu has de saber que la seva traducció és mutuo pots veure en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar mutu\nEs necessita […] una entesa mútua sobre el que ha […] encarregar-se a les Nacions Unides a les operacions de les Nacions […] Unides per al manteniment de la pau.\nHauria de fomentar el suport mutu dels funcionaris […] d’enllaç.\nDes del punt de vista de l’emprenedoria, és important […] comprendre les relacions amb les parts interessades per a ser capaç de crear aliances […] sòlides basades en el benefici mutu.\nAquest memoràndum de reconeixement mutu no és evidentment un […] mecanisme per complicar les coses.\nL’article 3 promou l’autonomia de les parts deixant a les seves mans gairebé totes les qüestions que poden […] resoldre de mutu acord.\nv) Innovació, recerca i transferència de […] tecnologia en benefici mutu, esperit emprenedor […] i desenvolupament en cooperació en la societat de la informació\nXina està a favor de conrear un nou […] concepte de seguretat fundat en la […] confiança mútua, el profit mutu, la igualtat i la cooperació […] com a valors fonamentals.\nRússia confereix una gran importància al multilingüisme autèntic en les Nacions Unides i al món com […] mig de millorar el […] entesa mútua entre els pobles, l’intercanvi d’idees, valors i lliçons positives, així com el enriquiment espiritual mutu mitjançant un diàleg […] equilibrat entre cultures.\nAixò demostra […] que el compromís mutu pot funcionar […] alhora que les crítiques.\nTotes les qüestions relatives a l’educació dels fills han de ser […] decidides pels pares de mutu acord.\nEl tema es selecciona de mutu acord entre estudiant i instructor.\nEl seu objectiu és contribuir a la […] estabilitat regional i la comprensió mútua.\nHi ha set esglaons per ascendir a «la […] promoció del respecte mutu, la comprensió, el […] valor i l’amor», va afirmar.\nRecalquem la necessitat de […] diàleg sobre els temes d’interès mutu.\nEstà centrat en les interaccions i influències recíproques entre les religions, les tradicions […] espirituals i humanistes i la necessitat de […] promoure el coneixement mutu per respectar la […] diversitat cultural i religiosa.\nEl fet que els voluntaris viuen a les comunitats mateixes dóna suport a la creació d’una […] ambient de confiança i aprenentatge mutu.\nL’harmonització en aquesta àmplia […] zona beneficiaria tots els països implicats, igual que […] el reconeixement mutu de l’avaluació de […] la conformitat.\nDesitjo a aquests esforços el més gran dels èxits en el […] foment de l’entesa mútua i la pau.\nLes recomanacions estimulen diverses formes […] específiques de reconeixement mutu i cooperació.\nDemanem a totes les parts que exerceixin la […] moderació, respecte mutu i tolerància per tal […] de conviure de manera harmoniosa en nom de la pau.\nk) Persones […] que administren fons d’assegurança mútua voluntaris\nEl programa UNESCO SOS Mitjans de Comunicació inclou un banc de programes de televisió que proporciona a totes les emissores de televisió bosnianes 300 hores […] de programes gratuïts de qualitat que fomenten la cultura de pau, la tolerància, […] l’entesa mútua i la democràcia.\nInclogui també articles que reflecteixin l’experiència cultural de tots els nens per […] promoure un sentit d’entesa i respecte mutu.\nAquests límits de temps poden […] estendre per acord mutu per escrit entre […] vostè i el pla.\nEn l’esfera de […] supervisió hi ha un respecte mutu basat en una cooperació […] molt positiva.\nEpstein va afirmar que aquesta trobada busca estrènyer llaços de pau entre els dos països per donar pas a l’intercanvi […] permanent i el coneixement mutu.\nacord mutu; la nostra amistat és mútua.\nA l’oferir oportunitats als sectors més pobres de la […] població, aquestes iniciatives han de promoure la seva participació en incloure’ls en les […] associacions i contribuir a l’aprenentatge mutu.\n(FR) Si alguna vegada hi ha hagut un tema delicat, aquest és sens dubte […] el reconeixement mutu de les sentències […] en matèria penal.\nLa relació amb els proveïdors es […] basa en la confiança i respecte mutu.


Vivotek FD8136 - Afeducat\nEl model FD8136 de VIVOTEK és la càmera més petita del mercat d'aquestes característiques: domo, fixa i per a xarxa. Amb una instal·lació tan fàcil com en un dos per tres i la funcionalitat Power over Ethernet (PoE), el temps de configuració s'acaba en menys de 2 minuts, essent una instal·lació ràpida i fàcil.\nLa càmera model FD8136 incorpora un sensor megapíxel que permet la visualització amb resolució de 1280x800 amb 30 fps i també suporta la tecnologia de compressió H.264, estàndard del sector, reduint dràsticament la mida dels arxius, optimitzant l'amplada de banda de xarxa. Amb la compatibilitat MPEG-4 i MJPEG també inclosa, els fluxos de vídeo també poden ser transmesos en qualsevol d'aquests formats per a aplicacions versàtils.\nProjectada amb distàncies focals ajustables, la càmera FD8136 pot ser utilitzada en diversos ambients: oficines, ascensors, campus, centres comercials, escoles, instituts, menjadors, biblioteques, instal·lacions mèdiques i altres. Amb solament 90 mm de diàmetre, la càmera FD8136 de VIVOTEK és veritablement una solució de vigilància molt interessant per espais d'interiors. El paquet també inclou el programari d'enregistrament de 32 canals de VIVOTEK. Per tot això, la càmera FD8136 és la solució ideal per a les seves necessitats de seguretat.


El secret del Nadal - Gènius - Gènius\nEl secret del Nadal - Gènius\nBarcelona : La Galera, octubre del 2019\nTot Torregrossa es prepara pel Nadal, i tothom està molt enfeinat.\nEls Bricó, que viuen a la planta baixa d’un edifici compartit, netegen i passen el plomall per l’aparador que dóna a la plaça, perquè quedi ben guarnit i bonic de valent. I així tenir un munt de clients. Aquest any es demanen com pot ser que els Major no hagin decorat l’arbre de la plaça.\nAl pis de sobre del mateix bloc, i viuen els Major, l’alcalde i la seva família. Ells també miren l’avet de la plaça, i es demanen perquè aquest any els Bricó, no l’han guarnit, amb el caliu que dóna.\nPerò si us enfileu a l’altell del mateix habitacle, allí hi viuen els Furet. Una família de ratolins que sí que són els encarregats de guarnir l’arbre. Però com són molt discrets ningú sap que viuen a l’edifici.\nVoleu saber què ha passat? Podran finalment els Furet, guarnir l’arbre? Seguiu les aventures d’ aquesta família, i d’una Òliba que vola per la plaça, i que ha perdut els seus ous. Així ho esbrinareu!


Fons Camil Oliveras i Josep Bori\nDates extremes: 1880-1900\nAutoria: Camil Oliveras Gensana. Josep Bori Gensana\nVolum: 80 plànols i dibuixos\nForma d'ingrés: Conveni\nData d'ingrés: 18712/2006\nEs tracta d'un conjunt de dibuixos i plànols dels dos autors, els quals eren cosins entre ells.\nEl fons conté alguns projectes d'arquitectura i diversos projectes acadèmics desenvolupats per Josep Bori durant la carrera.\nEl contingut del fons pot considerar-se molt parcial en relació a la trajectòria professional d'ambdós arquitectes. Aquesta circumstància probablement es deu al fet que el seu exercici professional es va centrar en obra pública per institucions, majoritàriament la Diputació de Barcelona. En el seu arxiu històric probablement es pot reconstruir bona part de l'obra projectual dels autors,\nel fons va ingressar a la demarcació de Girona del Col·legi d'Arquitectes el 18 de desembre de 2006 com a fruit de les converses entre el seu propietari, l'arquitecte Francesc Albardaner, qui probablement el va adquirir en el seu moment, i els responsables de l'Arxiu Històric. La primera catalogació i identificació dels dibuixos fou facilitada en un llistat elaborat per Francesc Albardaner. En el moment de l'ingrés es va realitzar una petita exposició comissariada pel mateix Francesc Albardaner. La mostra, titulada Exposició Camil Oliveras i Josep Bori, arquitectes. Figueres / Barcelona Es va poder veure a Girona del 2 al 28 de febrer del 2007.\nEn tractar-se d'un fons integrat per dibuixos i projectes solts, sense documentació complementària, s'ha procedit a la seva catalogació peça a peça i la seva introducció en la base de dades de Projectes de l'Arxiu.\nEls projectes acadèmics i dibuixos artístics de fet haurien hagut de ser incorporats a la base de dades de dibuixos però donada la seva poca quantitat s'ha optat per no separar-los dels projectes d'arquitectura.\nEls dibuixos han estat instal·lats en carpetes de dibuix, destinades a ser guardades en calaixos plans. Cada dibuix ha estat protegit amb paper barrera per assegurar la seva conservació.


Bellcaire recupera l’església del castell, que el Bisbat havia immatriculat - Diari de Girona\nBellcaire recupera l’església del castell, que el Bisbat havia immatriculat\nLa diòcesi va inscriure a nom seu, l’any 2014, l’antiga sala major del temple, que des de finals de 1650 havia estat funcionant com a església\nBellcaire d'Empordà | 30·01·22 | 06:30 | Actualitzat a les 10:59\nPla general del Castell de Bellcaire; a mà esquerra, la part corresponent a l’església. | GEMMA TUBERT/ACN\nL’Ajuntament de Bellcaire va descobrir fa tres anys que el Bisbat de Girona havia inscrit part del castell del municipi, on hi ha l’església, a nom seu l’any 2014. Ho va fer just abans que entrés en vigor la nova Llei Hipotecària i es derogués l’anterior normativa, que permetia que els bisbe tinguessin la potestat d’actuar com a notaris i registrar-se com a propietaris de béns immobles.\nEl consistori, que feia una cerca per recopilar informació de l’espai, temia que el seu fos un més dels casos d’immatriculacions que havia fet l’Església i que va fer saltar les alarmes aquell mateix any. I les sospites es van confirmar.\nSegons va explicar el regidor de Cultura d’aleshores, Guillem Sobrepera, el Bisbat es va apropiar de l’antiga sala major del temple, que des de finals del 1650 funcionava com a església. Això es va produir després que el temple preromànic que hi havia fins llavors (que va passar a ser la capella del cementiri) quedés petita i el poble els deixés l’espai per fer-hi culte.\nDe fet, en aquest espai durant tots aquests anys s’hi han celebrat misses i enterraments, però la resta de la fortesa té usos públics: la primera planta allotja les dependències municipals i l’antiga capella es va servir com a sala de plens i d’actes. Al pati també s’hi fan esdeveniments culturals i visites guiades.\nL’Ajuntament sempre ha concebut l’espai com un to, i per això va iniciar converses amb el Bisbat. L’actual alcaldessa, Cecília Barnosell, ha explicat que l’afer s’ha pogut solucionar amistosament. Les negociacions van començar l’any 2019, però es van haver d’aturar per la pandèmia. Finalment, es van reprendre l’any passat. En les trobades, es va arrencar el compromís del Bisbat de cedir al consistori tots els drets de l’immoble, inclòs el de la propietat.\nPer contra, l’Ajuntament, un cop en sigui el propietari, en cedirà l’ús a l’església per fer-hi actes religiosos.\nAl setembre, el ple va aprovar l’acceptació de la donació i, a finals de novembre, es va signar el conveni entre les dues parts. Ara, només queda formalitzar la tramitació a través d’una escriptura notarial i posterior registre a l’església. Després, s’inscriurà tot el conjunt monumental a l’Inventari de Béns de l’Ajuntament de Bellcaire per poder incorporar la finca al patrimoni municipal.\nL’alcaldessa celebra el fet d’haver arribat a l’acord amb l’església i deixa clar que «tot seguirà com fins ara». En aquest sentit, Barnosell explica que només canviarà la propietat, però que les activitats eclesiàstiques que s’hi estan duent a terme seguiran fent-se amb plena normalitat. «Si amb el temps es deixa d’utilitzar com església, el conveni permet que es faci servir pel que convingui», remarca.\nLa resolució s’ha conegut just quan l’Església ha admès que es va apropiar d’un miler de béns immobles que no eren seus i s’ha compromès amb col·laborar per retornar-los a l’Estat. A principis de l’any passat, el govern espanyol va xifrar en 34.961 el nombre de béns immatriculats entre els anys 1998 i 2015. D’aquests, uns 20.000 són temples i 14.947 altres béns relacionats amb el culte.


Uncategorized | labatallaquotidiana\nPosted on 22 Octubre 2015 by labatallaquotidiana\nEl juny de 2009 a casa nostra va entrar un terme nou: kabuki. Per als entesos, el kabuki és un tipus de teatre japonès; per als molt entesos, el kabuki és una malaltia minoritària entre les minoritàries, d’ordre genètic, amb unes característiques facials determinades, amb hipotonia associada, amb possibles problemes renals, digestius, dermatològics. Vam passar al camp dels molt entesos en dècimes de segon, perquè el nostre fill Macià, de llavors 21 mesos, el van diagnosticar a l’Hospital de la Vall d’Hebron amb la síndrome de Kabuki.\nDesprés d’un embaràs amb amniocentesi d’urgència incoporada, un part prematur i uns primers mesos d’infern (no sabia mamar, estava molt irritable, no fixava la mirada), una visita de rutina als dos primers mesos de vida ens va fer començar un peregrinatge de metges i especialistes que va tenir el seu punt d’inflexió a la visita en què ens van donar un diagnòstic clar, però llavors encara només sustentat per l’aparença i la simptomatologia. Més endavant es va confirmar amb l’anàlisi genètica que detectava una mutació en el gen MLL2. La visita a metges, terapeutes i especialistes serà una constant en la vida del nostre fill, i celebrem que l’Hospital de la Vall d’Hebron hagi engegat una unitat especial de malalties minoritàries.\nCom a família, però, el zoom l’hem de posar en la construcció de la persona, més enllà de la malaltia. I en la construcció d’una família diferent a les famílies del nostre entorn més immediat. És clar que vam haver de passar un dol, que de tant en tant encara treu el cap, maliciós, però teníem un futur per edificar en base a l’estimulació precoç, la teràpia ocupacional, la psicomotricitat… Però sobretot en base a l’acceptació de la diferència com a valor fonamental en la pràctica de les nostres vides.\nLa solitud que comporta una malatia minoritària la supleix una família excepcional i uns amics de luxe, que acompanyen en aquest viatge ple d’incerteses a què ens va conduir la síndrome de Kabuki. La capacitat de resiliència, de superar les dificultats, està acompanyada per la capacitat de reflexionar serenament i des d’una òptica quotidiana sobre aspectes que els professors de bioètica ensenyen a les seves classes. Pensar sobre tenir un altre fill, les proves que hem hagut de fer, l’ús de les dades mèdiques per a estudis, l’efecte de possibles teràpies, han format part del nostre dia a dia. Però el que tenim al cap amb més força és la construcció d’una vida en llibertat, amb criteri i amb capacitat de poder triar per ell mateix quan en tingui la necessitat. O sigui, com qualsevol pare i mare.\nPosted on 1 Març 2014 by labatallaquotidiana\nAvui la família ens disfressem de rarets. Per als que no ho sabeu, els rarets són els membres de la Família del Super 3 que, sortits dels dibuixos animats, han passat al món dels humans i intenten adaptar-s’hi com poden. Sempre, ai las!, amb l’amenaça persistent del senyor Pla i del tòtil del Rick, el seu ajudant. Els rarets, però, sempre se n’acaben sortint. L’un farà de Pau; l’altre, de Roc; el petit, de Mic, amb sospir inclòs; i ella, és clar, d’Àlex, la sorruda. Amb una família amiga mirarem de completar la família de rarets, perquè la Lila, la Pati Pla o el Biri-biri també tenen dret a ser-hi present. Sort de les famílies amigues que ajuden a completar les nostres mancances.\nEl nom de rarets els ha donat el senyor Pla, l’humà refotudament avar i limitat que no entén que hi hagi personatges que no acaba d’entendre, que no entren dintre dels seus paràmetres mentals. Com que no n’ha trobat gaires casos, els troba això, rarets. Perquè ho són, tot i que malden per no ser-ho. I això de rarets, a casa, ens va com anell al dit. No en va cada 28 de febrer tenim un pensament més, si pot ser, pel Macià, el nostre fill que té una malaltia rara. Sí, és raret, perquè com ell n’hi ha pocs, tot i que segurament més del que es pensa i es registra. És raret perquè té els ulls així, perquè té les orelles aixà, perquè sembla més petit de l’edat que té, perquè és maldestre com ell sol. És raret perquè té un cor immens i una joia de viure que es contagia a cada minut.\nÉs raret com el Pol, que s’esforça per jugar a futbol tot i que no compleix cap dels requisits físics imprescindibles per fer-ho amb certes garanties. Raret com l’Álvaro, que té en els avions la seva obsessió i la seva alegria setmanal en la visita a l’aeroport. Raret com la Nara, que diu a través dels ulls allò que no diu a través de la paraula. Raret com la Itziar, que saboteja constantment unes plaquetes ineficients. I com tants i tants altres nens i nenes que omplen una miqueta més un percentatge amb tants zeros que no surt ni a les estadístiques.\nTenim les disfresses a punt, perquè avui farem de rarets; de més rarets. A la nit arribarem a casa i ens traurem pintures i perruques; posarem els nens al llit, que segurament s’hauran adormit al cotxe. Però el Macià no es podrà treure la seva màscara de Kabuki que li marca l’expressió i la vida. Una vida de raret.\nFiled under la famiglia, Uncategorized |\t5 comentaris\nPosted on 13 Desembre 2013 by labatallaquotidiana\nAquesta setmana hem tingut nervis, a casa: el Macià s’enfrontava al seu primer examen! Ja ens van advertir les mestres, a la reunió de principi de curs, que farien tres exàmens de medi; no per res, sinó només per anar-los preparant que quan a tercer de primària facin exàmens dels de bo de bo no els entri un atac de pànic. Que la paraula “examen” no els faci venir mal de panxa, mal de cap, mal de cor. Per fer-ho païdor, hem tingut l’examen, amb respostes incloses, durant tota una setmana. I així hem anat repassant ara les parts del cos, ara els fruits de la tardor, ara les relacions de parentiu, ara les festes majors. Mame, que ja m’ho sé! Per si de cas,va, una última repassadeta…\nEp, poca broma, que hem tret un 9! I mira que hi havia deu preguntes a respondre; i algunes preguntes tenien resposta múltiple i tot! Però hem tingut una senyora setmana per anar repassant i anar explicant i anar resolent dubtes: entenguem-ho, té sis anys! Però ens n’hem sortit amb èxit, perquè no hi ha res com tenir les coses clares per saber què s’ha de contestar.\nAmb aquest precedent tan recent, no acabo d’entendre la por que la gent, nosaltres, els ciutadans i les ciutadanes, no entenguem la doble pregunta a l’examen de democràcia que passarem el 9 de novembre del 2014. Que només són dues preguntes, eeeeh! I que només hi ha dues respostes possibles, eeeeh! I que tenim quasi un any per repassar, eeeeh! Si voleu, m’ofereixo voluntària a passar la lliçó als que no ho acaben de veure clar: si me n’he sortit amb els arbres de secà o amb la parentel·la, crec que encara en traurem profit d’un sí o un no! I amb un 9 a les espatlles, ofereixo garanties i solvència. Que en aquest examen, no badem, que no hi haurà revàlida!\nPosted on 3 Desembre 2013 by labatallaquotidiana\nA vegades passa que altres han parlat abans i millor que tu. N’hi ha que parlen amb paraules, amb gestos, amb dibuixos, amb música. I si ho han dit molt i molt bé, el més intel·ligent que pots fer és parafrasejar-los, o cedir-los el teu espai.\nÉs per això que avui, que és el Dia Internacional de les Persones amb Discapacitats, l’espai de la batalla quotidiana se l’ha guanyat el Gerard, un nen amb un cassó. Mireu, calleu, observeu… i ploreu si us ve de gust.\nEl cassó del Gerard és un conte escrit i il·lustrat per la Isabelle Carrier i que ha publicat l’Editorial Joventut. El títol original és La petite casserole d’Anatole.\nFiled under batalletes que esdevenen batalles, Uncategorized |\tDeixa un comentari\nPosted on 29 Setembre 2013 by labatallaquotidiana\nHi havia una vegada una dona que sabia que era una dona. Ho sabia, ho reivindicava, ho mostrava amb orgull. N’exercia amb tots els ets i uts i en totes les ocasions. A alguns els agradava; a d’altres, no tant. A ella li era igual: es reconeixia com a dona i sabia el que això comportava.\nUn bon dia, li va tocar encarar-se a un dels episodis més apassionants que una dona pot viure: parir un fill. Ella ja tenia experiència en el tema, i com marca la tradició el segon part tenia tota la pinta de no assemblar-se gens al primer. Almenys amb el segon part s’havia arribat a terme, cosa que no havia passat amb l’anterior. I el desencadenant també era completament diferent: d’unes contraccions prematures en el primer a trencar les aigües i desvetllar-li la son. Dutxa tranquil·la; desperta’t, amor meu, que hem d’anar a cals avis: aviat tindràs un germanet; al cotxe a l’hospital sense pressa però sense pausa. Durant les sis hores següents les contraccions havien sigut de riure, mentre sentia altres dones com portaven al món les seves criatures; malgrat tot, ja s’havia començat un camí sense marxa enrere que volia viure amb la plenitud que es mereixia ella, el seu fill, el seu home. Un protocol hospitalari, sense dubte eficaç però amb un deix d’arbitrarietat, va estar a punt de robar-li un part. Va voler decidir sobre el seu part, sobre el seu cos. Va voler respectar un procés fisiològic natural per damunt d’un protocol basat en mitjanes, rendibilitats i probabilitats. I a un preu alt, no cal dir-ho: estrès, mala consciència, mirades de reüll, esbufecs, que plasta la tia! Va aguantar fins que l’esgotament i la por la van rendir, contenta d’haver prioritzat el seu cos, la seva vida, la del seu fill, que encara eren un en dos i dos en una. Va portar el dret al propi cos del discurs al fet, de la potència a l’acte, de l’aire a la terra.\nAhir va ser 28 de setembre, dia del dret al propi cos. El meu cos, la meva vida, la meva llibertat.


L’Ajuntament s’il·luminarà per l’abolició de la pena de mort - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL’Ajuntament s’il·luminarà per l’abolició de la pena de mort\nEl consistori manresà s’ha unit a la campanya «Ciutats per la vida, Ciutats contra la Pena de Mort»\nredacció. manresa 29.11.2020 | 23:12\nL’Ajuntament s’il·luminarà per l’abolició de la pena de mort Regió7\nLa façana de l´Ajuntament es tenyeix avui de vermell per demanar l´abolició de la pena de mort al món. El consistori de la capital del Bages dóna suport a la campanya «Ciutats per la vida, Ciutats contra la Pena de Mort» que té com a objectiu aconseguir l´abolició universal de la pena de mort arreu del món. A proposta de la Comunitat de Sant Egidi i el Consell Municipal de Solidaritat, l´Ajuntament de Manresa dona suport a la campanya. S´ha escollit el el 30 de novembre per demanar la fi de la pena de mort al món perquè se celebra l´aniversari de l´abolició de la pena capital al Gran Ducat de Toscana (Itàlia) el 1786, que va ser el primer indret on es va abolir la pena de mort.\nAvui els municipis adheritsa la campanya il·luminen algun dels seus edificis emblemàtics. En el cas de Manresa, després de tres anys d´il·luminar l´estàtua d´Amat i Piniella, tenyirà de vermell la Casa Consistori.\nSor Lucía sobre el que veuen a la plataforma d'aliments: «Socialment, estem a la UCI».\nEl Montepio prorroga el termini per al premi d'àlbum infantil.\nCàritas Berga posa en marxa una campanya de donacions d'aliments i diners.


El Syncope del Béjart Ballet Lausanne es deixa veure per primer cop a Catalunya al Teatre-Auditori de Sant Cugat | Diariocrítico.com\nEs presenta el 19 de març\nEl Syncope del Béjart Ballet Lausanne es deixa veure per primer cop a Catalunya al Teatre-Auditori de Sant Cugat\nL'estrena mundial es el 18 de desembre a la ciutat originària de la companyia\nEl Teatre-Auditori de Sant Cugat del Vallès (Barcelona) acollirà l'estrena a Catalunya de la nova coreografia del Béjart Ballet Lausanne Syncope, que es presentarà el 19 de març després de la seva estrena mundial el 18 de desembre a Lausanne (Suïssa).\nL'equipament municipal ha estat l'encarregat de construir l'escenografia d'aquesta nova aposta del Béjart Ballet, que es presentarà al costat de les peces Dionysos i Song of Herself sota la direcció de Gil Román.\nL'estrena s'emmarca dins de la nova programació del Teatre-Auditori, que inclou 28 espectacles i 50 representacions, entre elles 16 funcions del musical Mamma mia en la seva gira catalana que el portarà també als municipis de Lleida, Manresa i Viladecans.\nEl tinent d'alcalde de Cultura, Xavier Escura, ha explicat aquest dimarts que l'objectiu és atraure també a públic de la comarca i de l'entorn "que mai ha trepitjat al Teatre-Auditori", ja que el 80% dels usuaris de l'equipament municipal són de Sant Cugat.\nLa programació de 16 funcions del musical, que porta sis anys en cartell i dos milions d'espectadors a Espanya, és una aposta pionera d'un equipament cultural de fora de la ciutat comtal que permetrà en funció de la resposta del públic introduir al Teatre-Auditori a la gira d'aquest tipus d'espectacles per Espanya, segons ha avançat el director del centre cultural, Pep Tugues.\nLa nova temporada s'iniciarà el 4 de febrer amb Autoretrat de María Pagés per donar pas als concerts de Jorge Drexler, Dyango, Diego el Cigala i Beth, i els espectacles El mètode Grönholm de Jordi Galceran, The black rider de Víctor Álvaro, L'hort dels Cirerers de Julio Manrique, Desclassificats, de Carol López i Pere Riera, La gata sobre teulada de zinc calenta d'Àlex Rigola i L'home i el xou que permetrà veure sobre l'escenari a Ennio Marchetto i les seves múltiples personatges.\nPer a aquest nou quadrimestre, l'equipament cultural recupera una programació de proximitat que permetrà veure El silenci és or, Coses que dèiem Avui, Primer amor i al mag Selvin des del mateix escenari, on es col·locaran unes grades per a 240 persones.\nLa programació es completa amb sessions d'òpera, un homenatge a la sarsuela i espectacles infantils entre els quals es troben el musical Geronimo Stilton dirigit per Àngel Llàcer i l'obra L'orquestra dels animals, produïda pel Liceu.


Albiol alerta Torra: «La seva llibertat acabarà quan comencin els nostres drets» | NacióDigital\nAlbiol alerta Torra: «La seva llibertat acabarà quan comencin els nostres drets»\nEl líder del PP català qualifica el discurs del candidat sobiranista de "benzina per apagar el foc"\nper Pep Martí, 12 de maig de 2018 a les 17:54 |\nXavier García Albiol al Parlament | Adrià Costa\nEl president del Partit Popular de Catalunya, Xavier García Albiol, ha qualificat el discurs de Quim Torra de "benzina per apagar el foc". Ha demanat a l'aspirant que demani perdó pels seus tuits. "Continua pensant que els espanyols hem oblidat el que és la vergonya i que només sabem espoliar?". "Amb vostè, l'independentisme ha doblat l'aposta", li ha dit a Quim Torra.\nAlbiol ha dit que si Torra és elegit, "serà un president autonòmic". Ha afirmat que a Catalunya no hi ha cap República i que Catalunya és molt més que el conjunt dels socis d'Òmnium Cultural i l'Assemblea Nacional Catalana. Adreçant-se a l'opinió publica espanyola, i en to d'amenaça, Albiol ha dit a Torra: "La seva llibertat acabarà quan comencin els nostres drets".\nAlbiol ha dit a Torra que "si dilluns, vostè és elegit president de la Generalitat, tot i ser separatista, és perquè Espanya és una democràcia". Ha afirmat que el seu partit no el veu com l'home que pot recosir les divisions a la societat catalana. Ha escomès contra el candidat pel fet de presentar-se com a candidat provisional: "Com vol que li tinguem respecte si es presenta com un candidat provisional?". El líder popular li ha preguntat: "Com vol rebre reconeixement si diu que el president legítim és un altre?". Albiol l'ha acusat de no conèixer Catalunya: "Vostè només es coneix a vostè mateix i als qui pensen com vostè".\nTorra: "Sí, sóc radical, m'agrada anar al fons dels problemes"\nQuim Torra, en el torn de resposta, ha admès la seva sorpresa pel fet que en ple debat d'investidura, Moncloa ja hagi emès un comunicat criticant el seu discurs. Ha explicat que un regidor del PP de Madrid, Percival Manglano, ha escrit avui que ell estava presentant la seva candidatura a la presó d'Estremera. Torra ha admès: "Sí, sóc radical, m'agrada anar al fons dels problemes", citant Carrasco i Formiguera, que també es definia com a radical.\nPolítica, PP, procés català, investidura, Xavier García Albiol, Quim Torra, Parlament


“Suñol, un crit valent” i “Feliç mil aniversari!” El blog de Sense ficció - TV3 “Suñol, un crit valent” i “Feliç mil aniversari!” » El blog de Sense Ficció - TV3\n04/02/2016: “Suñol, un crit valent” i “Feliç mil aniversari!”\nEMISSIÓ: dimarts 9 de febrer, a les 21.55 i 22.55, a TV3.\nLa força de la seva vida i la tragèdia de la seva mort haurien d’haver justificat que formés part l’imaginari català i barcelonista per sempre. Incomprensiblement, la figura de Josep Suñol va ser pràcticament esborrada per la dictadura i no ha estat fins fa poc temps que, gràcies a la iniciativa del Barça, se n’ha començat a recuperar la memòria.\nEl 15 de juny del 2013 es van iniciar els actes de celebració del primer mil•lenni del monestir de Sant Daniel, situat molt a prop del centre de la ciutat de Girona; uns actes que duraran fins al 2018, quan es commemoraran els mil anys de l’acta de dotació del monestir. Mil anys de presència continuada de la comunitat de monges benedictines a la vall, que comencen cada dia, a l’alba, amb les paraules: “Obriu-me els llavis, Senyor, i proclamaré la vostra lloança”.\nLes set monges que avui integren la comunitat basen la seva vida monàstica en la pregària, la vida comunitària i el treball, alhora que afronten el segon mil•lenni, segons les paraules de la seva priora administrativa, Maria Assumpció Pifarré, “amb voluntat d’obertura, i en aquest sentit les noves tecnologies posen al nostre abast un seguit d’eines que ens faciliten la difusió del significat espiritual, històric i artístic del monestir”.\nEl documental “Feliç mil aniversari!”, rodat íntegrament al monestir de Sant Daniel, s’endinsa en el més profund de les motivacions i la vida íntima de les monges d’un convent en ple segle XXI, alhora que explica la història mil•lenària d’un monestir que tot i haver obert les portes a la revolució informàtica, ha conservat les essències primordials.\nAquesta és una aposta per una forma de convivència que pot semblar poc habitual, però que vista de prop ens descobreix una comunitat que no es mostra gaire diferent a la resta de la societat, amb els seus dubtes, les seves certeses i amb les seves pors, enveges, il•lusions, projectes, decepcions i alegries.\nEl 2015 la comunitat de monges benedictines del monestir de Sant Daniel, entitat fundada l’any 1017 per la comtessa Ermessenda de Carcassona, esposa del comte Ramon Borrell, ha estat distingida amb la Creu de Sant Jordi.


Enquestes - Ajuda'ns a donar continuïtat al projecte • Jornada Sexoafectivitat DID\nEnquestes – Ajuda’ns a donar continuïtat al projecte\nAjuda’ns a donar continuïtat al projecte!\nPer participar en el manifest que s’elaborarà amb els 10 reptes considerats més necessaris per treballar al voltant de la sexualitat de les persones amb DI, podeu donar-nos el vostre punt de vista enviant la vostra opinió al correu electrònic sexoafectivitat@fundacioelna.org o bé contestar les següents enquestes.\nL’acceptació d’una educació sexual per a totes les persones amb DI, donarà lloc a una societat civil més tolerant, oberta, i humana. Elles, per si mateixes, no tenen ni les estratègies ni la capacitat cognitiva per fer valer aquests dret. Ens pertoca als altres, que formem part d’aquesta comunitat, facilitar en la mesura que ens sigui possible una vida digna per a tots els éssers humans amb qui convivim.\nEl projecte preveu una primera fase d’informació i comunicació d’aquesta realitat amb la realització d’una jornada oberta a la ciutadania, als professionals d’aquest àmbit i a totes les persones amb DI i les seves famílies que ho desitgin.\nAquesta Jornada seran el preàmbul de la posada en marxa del “Servei d’Assessorament i Formació en l’Afectivitat i Sexualitat de la persona amb DI”, conduït per professionals amb expertesa en aquests temes, que assessoraran i orientaran a pares, germans i persones amb DI que ho necessitin. S’oferirà també formació per a tots els professionals que treballin en l’àmbit de la diversitat intel·lectual des de la infància a la vellesa.\nPodeu col·laborar a través d’una donació “Fila Zero”. Aquesta dotació econòmica ajudarà la Fundació Elna a donar continuïat al projecte.


Amadeu I | Quadern d\_’Apunts\n← Quan t’atrapi\nEmailant als Reis →\nPublicat el 19 Novembre 2004 per skarbat\nL’altre dia ja vàrem quedar entesos, espero, en quan al nom: Amadeu, doncs, deixem-ho així.\nEl que et donen altres, Déu, és massa sentit, com aquells noms de moda que ara són Marc i Yolanda, ara Joel i Jasmina i acaben cansant per molt bonics que siguin. No et vaig escriure pas per discutir això, que és una fotesa, però em sabria greu que, ja d’entrada, t’incomodessin aquestes confiances.\nQue quedi clar, ja t’ho vaig dir, que aquesta relació nostra ha de ser de tu a tu i sense intermediaris, sense dogmes, de fet sense conèixer-nos (al menys jo a tu). Pur voluntarisme si ho vols així, perquè m’emprenyen els rumors que difonen sobre tu aquells qui diuen que et coneixen i han fet un protocol de la manera de tractar-te (que si oracions, que si reverències, els mes progres que només hem d’estimar de cor), que si ens manes fer el bé…. Afirmacions totes gratuïtes; com que tu no dius ni mu es queden tan amples i discuteixen entre ells de com t’agrada que et diguin o com t’han de fer content\nPerò encara em sorprenen més els de l’altre cara del euro, els ateus bel·ligerants. Si uns afirmen, els altres neguen i tu tan panxo: aneu dient. Seran sapastres! A qui se li acudeix afirmar una negació.\nLa veritat és que passo dels uns i dels altres. Ja vàrem quedar que no discutiria sobre la teva existència, jo dic que sí i s’ha acabat el bròquil, però d’aquí a donar per fet que ens vetlles, o en vigiles, o ens estimes, o ens castigues hi ha un tros.\nJa veig el que estàs pensant: “tu no saps amb qui parles”. Doncs sí, tens tota la raó de l’eternitat, i aquest sí que és un bon motiu perquè hagi decidit que hem de parlar. L’eternitat és com allò dels números: no s’acaba mai, però així com els números comencen, l’eternitat no: és capicua.\nNosaltres quan diem “sempre” o “eternament” solem estar intentant seduir a una parella per copular, que és una manera enginyosíssima que algú ha inventat (diuen si vares estar tu) per renovar el mostrari, a pesar de que molts cops no és aquesta la intenció. Peró de l’eternitat de la que jo et vull parlar i que m’agradaria que m’expliquessis és la de l’Univers, per exemple: és o no etern?: Va tenir un “big bang”, un gran pet, al principi i s’acabarà un dia, o abans del “gran pet” havia fet vegades llufa mantes vegades aquell principi? ( poques coses surten a la primera)\nEls físics i els astrònoms i els matemàtics no es posen d’acord, i quan s’hi posen en surt un altre que els esbotza l’invent i torna a haver-hi disparitat de criteris. Això no pot ser!. Hem de saber d’on venim si volem fer alguna cosa de profit. Per això la meva confiança en la ciència com a explicació de tot no va ni amb rodes. Mes enllà doncs de totes les ments mes privilegiades que no m’ha sabut explicar una cosa tan senzilla com el principi de tot (de moment no els he demanat que m’expliquin el final) hi ha d’haver-hi algú, viu o mort, que hagi assistit al origen del origen. Per definició aquest ets tu. Comprendràs ara una mica més el meu interès?\nEncara que segueixis sense dir-me res tornaré a la càrrega un altre dia, ja veurem qui es cansa abans.\n2 respostes a Amadeu I\n22 Novembre 2004 a les 23:21\nDoncs què vols que et digui, sense cap prova de què existeix, no m’ho empasso. No nego, no afirmo. Sóc ateu per ignorància -de proves-. I si algú pot, que m’ilustri ni que sigui en el dubte.\n23 Novembre 2004 a les 9:15\nDoncs mira, jo… No tinc proves de l’existència divina ni tinc proves per negar-la. També em pregunto això del big-ban (no sé com dimonis s’escriu), una teoria que havia de deixar-nos a tots convençuts i calladets. Però, és clar, si hi va haver una gran explosió alguna cosa deuria explotar, no? I si es va expandir, per on? Ja hi havia el terreny preparat, es veu. Qui l’havia preparat? On l’havia preparat?\nEn la meva més profunda ignorància, he arribat a la conclusió que la ment humana ho mesura tot a partir del que coneix i no arriba a entendre (perquè som curtets de mena) aquest gran misteri. El temps, l’espai, la mà que crea, els càstigs quan ens portem malament, els premis (entenguis cel, àngels i arpes tocant tot lo sant dia…), tot plegat són projeccions de la nostra més absoluta impotència mental.\nEn fi… Hi ha qui diu que l’univers és un tub d’assaig. I que algú s’hi entreté fent els seus experiments. Ja hi tornem a ser: Algú?\nQue jo no sé res de res, vaja!


Wikiloc | Collegats-Queralt Trail\n40.607 401 4146\nHochgeladen 16. Dezember 2016\nToni Planas Alle Rechte vorbehalten\nangezeigt 2901 Mal, heruntergeladen 91 Mal\nDe la Font de la Figuereta als Rocs de Queralt per Sant Pere de les Maleses\nLa Noguera Pallaresa s’obre pas del Pallars Sobirà al Jussà entre les serres de Peracalç i del Boumort, formant l’engorjat de Collegats: cinc quilòmetres de llargària i cinc-cents metres de desnivell entre els punts més alts i la llera del riu.\nFins al segle XVII, quan es va obrir el camí de bast que el travessava, i el XIX amb la carretera, era una barrera que, llevat dels raiers, obligava a grans marrades a qui pretenia franquejar-la. Malgrat això, no era pas un territori inhòspit: pobles, masos, esglésies, convents i camins que els enllaçaven, repartits per lues dues ribes, de nord a sud.\nL’itinerari que ressenyem recorre alguns d’aquests camins i llogarets a l’entorn dels Rocs de Queralt, una formació de conglomerat al marge dret del congost, ric en òxid de ferro que li confereix una característica tonalitat vermellosa.\nÉs un itinerari difícil perquè, a banda de camins tradicionals, transcorre per llaus (barrancs) i una canal que, malgrat estar ben equipats, poden presentar dificultats als no avesats a trescar per muntanya. Tanmateix us expliquem com esquivar fàcilment aquests obstacles, tot escurçant notablement la ruta, sense que perdi el seu interès.\nEntre els punts quilomètrics 301 i 302 de la N-260, entre la Pobla de Segur i Gerri de la Sal, al Congost de Collegats, hi ha l’àrea de pícnic de la font de la Figuereta, al marge dret de la Noguera Pallaresa, on comença i acaba aquest itinerari.\nÀrea de la font de la Figuereta (542m)\nHi ha penells informatius de l’itinerari a Sant Pere de les Maleses, que seguirem parcialment. Marxem per un ben condicionat camí pel voral de la carretera, en direcció a Sort (N) esquivant el túnel de Sant Pere per la carretera vella.\nPassem pel Pas Estret, on hi havia el Pont Cabrer o del Forat dels Cornuts, per on passava el camí de bast que travessava el congost (1). Poc més enllà, a l’altre marge, podem albirar l’esvoranc del barranc de l’Infern. Tres-cents metres més amunt de la boca nord del túnel, trobem l’inici del camí.\nCamí de la cova de la Serpent (550m)\nA l’altre marge de la carretera hi ha un penell i indicadors. Hi comença un camí ben fressat i senyalitzat amb pintura groga que s’enfila en fort pendent. Aquests senyals ens guiaran tot l’itinerari. Després d’unes llaçades sortim sobre un collet on hi ha una torre d’una línia d’alta tensió (2).\nContinuem per una ampla lleixa amb bones vistes sobre el congost. Quan s’estreny i sembla de difícil continuïtat ens cal descendir, a l’esquerra per una canal, a una lleixa inferior.\nCova de la Serpent (670m)\nCova d’uns 26 metres de fondària, sense pràcticament desnivell. L’entrada ha estat obrada, probablement per aprofitar-la com aixopluc (3).\nContinuem planerament fins a un altre collet on, revoltant lo Serrat Gros, comencem a davallar fins al barranc.\nBarranc de Sant Pere (612m)\nEl creuem a gual i continuem pel marge dret (hidrogràfic), recuperant alçària. Aviat el camí es bifurca.\nCamí de Gramuntill (640m)\nBifurcació indicada. Si retronem aquí després de visitar el monestir i continuem recte, anirem a sortir al peu del Serrat d’Ansal, des de on podem baixar a la font de la Figuereta (4).\nPer visitar Sant Pere anem a la dreta, creuem de nou el barranc i, seguint uns metres torrent avall pel marge esquerre, atenyem la balma on hi ha les ruïnes del monestir.\nSant Pere de les Maleses (646m)\nEncabit a l’aixopluc d’una balma, aquest cenobi benedictí està documentat d’ençà l'any 868. Els comptes de Pallars Jussà ven fer-li importants llegats. La seva sort va canviar al segle XI quan, en el marc de les disputes territorials entre els dos comptats pallaresos, va quedar ens mans del Sobirà com a priorat del de Santa Maria de Gerri.\nA primeries del segle XX, ja presentava un estat de ruïnós. Actualment tan sols resten drets l'absis de l'església i parts d’alguns murs.\nTirem enrere pocs metres. Sense creuar de nou el barranc, i guiats pels senyals grocs, continuem pel marge esquerre (hidrogràfic). Aviat trobem el primer pas equipat.\nPrimer pas equipat (650m)\nSuperat un curt ressalt de metre i mig aproximadament, trobem dues grapes per salvar-ne un altre de més alt. Continuem uns 200 metres per la llera del barranc.\nSegon pas equipat (660m)\nSet grapes amb línia de vida i sirga nuada més amunt, ens ajuden a superar aquest segon pas, vertical amb tendència a l’esquerra, per deixar-nos sobre una lleixa per la que caminem, protegits per la sirga, fins a l’aiguabarreig del barranc de Sant Pere amb la llau (barranc, torrent) de Queralt. La mateixa sirga ens ajuda a baixar de la lleixa per creuar de nou el barranc. Caminem uns pocs metres en sentit contrari per l’altre marge i localitzem el tercer pas.\nTercer pas equipat (665m)\nUna altra sirga nuada ens ajuda a superar aquest pas, el més tombat i llarg dels tres. Seguim la llau de Queralt, la creuem i encetem un bonic i ben definit senderó que s’enfila suaument pel marge dret, entremig de raconades ben ombrívoles.\nEns anem separant de la llera. Unes llaçades ens en allunyen definitivament i continuem guanyant alçada decididament per entremig del bosc de Queralt.\nMasia de Queralt (940m)\nParets mig enrunades, envaïdes per la vegetació, és tot el que resta d’aquest mas que dóna nom al tot l’indret. Continuem pujant fins a la carena que ja albirem propera.\nLa Canalissa (990m)\nSortim a un camí transversal al peu del Tossal del Graell, sobre la Canalissa, una canal que permet vèncer el cingle dels Rocs de Queralt, a l’alçada de Gramuntill.\nPer la dreta (W) el camí puja al Coll de Montsor. Per l’esquerra (E) ens permetria baixar pel pas del Graell, al Serrat d’Ansal, equipat amb corda. És una alternativa a la Canalissa.\nPrenem el camí que s’encara a la canal on aviat hi trobem el primer pas. La canal està equipada amb diversos trams de grapes, sirgues i cadenes.\nJa fora de la canal continuem davallant per camí ben fressat però rost. Flanquegem a l’esquerra, seguim per una llarga llenca rocallosa, fem un tram més de corriol i sortim sobre el final d’una pista, que seguim fins a una cruïlla indicada per una bonica fita, amb els destins gravats en còdols.\nCruïlla de camins. L’antic mas de Gramuntill és un centenar de metres més avall. Se’n té constància des de primeries del segle XV. Actualment ofereix servei d’allotjament. Hi arriba una pista enquitranada des de la font de la Figuereta.\nPrenem una pista a l’esquerra que abandonem aviat per l’antic camí de ferradura de Gramuntill a Sant Pere. El prenem a mà dreta i ens mena planerament fins al peu del Serrat d’Ansal.\nSerrat d’Ansal (702m)\nTambé hi arriba el camí del pas del Graell. Deixem el de Sant Pere per un que baixa a mà dreta. Passem pel costat d’una torre de la línia d’alta tensió i sortim a la pista de Gramuntill (rètol indicador) que seguim fins a retrobar la font de la Figuereta.\n(1) A finals del segle XVII la família pobletana dels Berenguer (casa Bringuer) obtingué permís per obrir un nou camí al congost de Collegats que facilités la comunicació i el comerç del Pallars Jussà amb el Sobirà i la Vall d’Aran. Era un camí de ferradura que es mantingué fins a la construcció de la carretera al segle XIX. Els Berenguer cobraven peatge a bestiar i persones a la Barraqueta o Hostal del Pas (font: enciclopèdia.cat i butlletí del CEC, abril de 1899). Algunes fonts, creiem que erròniament, situen la construcció d’aquest camí al segle XIX. Tanmateix hem llegit que el pont al Forat dels Cornuts ja existia molt abans i que l’haurien alçat els monjos de Sant Pere de les Maleses.\n(2) Aquesta línia prové de la central hidroelèctrica de Llavorsí i segueix el curs de la Noguera Pallaresa.\n(3) Conta la llegenda, recollida per Pep Coll en els seus llibres, que en aquest antic punt de pas entre el Jussà i el Sobirà, s’hi encauava una serp enorme que es cruspia bèsties i persones. Un frare del monestir de Sant Pere va carregar un ruc amb pans plens de ganivets. Engolir ruc i pans va ser la seva darrera malifeta: es va esbudellar i la seva carcanada restà marcada per sempre al sostre de la cova, on encara la hi podeu veure.\n(4) Aquest és l’itinerari més curt i fàcil.\nItinerari relacionat: Camí vell de Montsor\nÀrea de la Font de la Figuereta\nCamí de la cova de la Serpent\nCamí de Gramuntill\nPrimer pas equipat\nSegon pas equipat\nTercer pas equipat\nPista a Gramuntill\nHallo, hat dieses interessante Route Collegats-Queralt https://de.wikiloc.com/routen-wandern/collegats-queralt-15828546 Beste Grüße, Wikiloc | Trails der Welt\nIch unternahm diesen Trail mit Toni Planas\nBitte Toni Planas dich als Begleiter zu diesem Trail hinzuzufügen\nFolge Toni Planas und entdecke neue Trails!


L’Apunt d’en Pere: Una victòria més que merescuda – Castellvilarenc.info\nby Pere Sànchez 2 d'agost de 2019 2 d'agost de 2019\nAquest dimecres ens acomiadàvem el mes de juliol amb una excel·lent notícia per Castellbell i el Vilar i que el nostre diari ho va publicar en exclusiva.\nEs tracta de la sentència del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya sobre un recurs que va presentar l’Ajuntament de Castellbell contra Sagecom (Matamala) que va ser molt favorable pel consistori castellvilarenc, ja que no ha de pagar 445.000€ que demanava l’empresa i que aquesta va guanyar en un altre sentència el 2016.\nTots recordem, les obres de l’actual institut del Ses Bages Sud, cap el 2009, però molta gent no sap que Sagecom va fer obres de més, i que no havia autoritzat l’Ajuntament que llavors dirigia en Josep Torras .\nAquestes obres de més, consistien en un rebaixa del terreny, i una de les parets de l’Institut que, inicialment, no estaven planejats i l’empresa ho va fer. Llavors van voler cobrar i l’Ajuntament es va negar en rotund, dient que allò no era el que s’havia plantejat.\nEl 2011, Montserrat Badia entra a l’alcaldia i el primer dia de la feina, es troba amb la factura i la van informar que aquell diner no anava a cap obra aprovada per l’Ajuntament. L’història que vindria a continuació seria coneguda per tothom: Sagecom denuncia l’Ajuntament i aquest rep tres sentències en contra, una quarta: és la que ara s’ha guanyat .\nL’ Ajuntament ha viscut amb angoixa aquests anys que la sentència desfavorable fes molt de mal a l’economia municipal, eren molts diners: primer uns 800.000€ que després es va rebaixar a la quantitat que es va recórrer\nAra l’Ajuntament respira més tranquil·lament perquè no haurà de pagar la quantitat que va demanar l’empresa de manera irregular al consistori castellvilarenc.\nUna victòria més que merescuda, amb un final que s’ha fet justícia després de 10 anys.


Un rampell | rastres, vestigis, derelictes\n7 thoughts on “Un rampell”\nDesembre 31, 2009 a les 23:01\nFaltant una horeta per a la mitjanit i havent sopat amb una botella de vi blanc gelat de Tomelloso -que a mi els països veïns em tenen captivat- tan sols li puc dir que llegir-lo és un anti-bàlsem que agita el cor i la pensa. Li agraesc, endemés, el detall en veure que sóc mínimanent correspost. Això sí, el detall de la salsa de pansa i mel aplicada al pollastre al forn per ‘midons’ l’ama d’aquest hostal, a mi m’ha semblat més britànic imperial que no pas d’Esmirna o Lahore.\nQue tinga vostè un BON ANY 2010 que ja em consta que fareu alguna eixida gastronòmica amb el més gran catalanòfil castellà d’ençà que Cervantes tornà a sa terra -després d’un penós captiveri en terra de moros- no sense haver passat abans pel port de Dénia on digué allò de: “la valenciana, graciosa lengua, con quien sólo la portuguesa puede competir en ser dulce y agradable” i també salvà al cavaller Tirant de les flames. La cosa de la dolçor de la valenciana sempre ha tingut aquestes coses.\nCrec que el Tomelloso se m’ha pujat al cap. Ara toca un “fondellol” de les terres del Vinalopó, el qual era conegut al segle XVII anglès com: Allegant.\nEncara exportàvem no tan sols el millor vi de tots sinò fonètica catalana -i sense intermediaris interessats.\ngener 1, 2010 a les 22:03\nD’Arrebato no diré res, perquè no en sé, llevat del deure de veure’l que m’apunte. M’ha encuriosit que Joan-Carles triara un Tomelloso per al sopar d’anit. Tinc poca fe en bona part dels vins manxecs però estic com sempre disposat a mudar d’opinió i de fe i del que faça falta si en la conversió s’alien raons de gust i de manduca. Per motius diversos tampoc no tenia gaire fe en els vins de Toro i tanmateix tastar fa poc un «Colegiata» reserva de can Fariña m’ha fet afeccionar-m’hi. Per cert que, per tal de no allunyar-se’n massa d’on para Joan-Carles, recorde com un maridatge excepcional, també pel que tenia d’imprevist, un foie-gras Lembert, dels quals tinc costum de portar de París més o menys cada volta que hi torne, amb una troballa esplèndida i anomenada en català: un «Cristal·lí» de Benitatxell, de can «Vins del Comtat», un blanc moscatell. Esplèndid.\nSi, el 2010 espere que el mestre estatger de cals Vestigis i qui subscriu continuem a fer-nos tertulieta, amb una millora notable, si pot ser, del component gastronòmic en una ciutat, Madrid, que, bé que se’ls amaga ben amagadets, alguns llampurneigs destacables serva encara pel que fa a la matèria del gust.\ngener 2, 2010 a les 15:29\nuna tertulieta d’enguany la farem ací, en quan Jesús sàpiga dates segures, val Alexandre?\ngener 2, 2010 a les 15:37\nBé, segura segureta ja n’hi ha una: març, quan jo tindré casa a la Plaça Navona i hi haurà tot un palau del costat de la Via Ostiense a disposició dels invitats.\ngener 3, 2010 a les 11:36\nPotser hagueu pensat que la nit de cap d’any havia fet estralls, però era tot un petit inconvenient tècnic.\nSóc un molt modest bevedor de vi, malgrat que mon tiet en faci de marxant i ocasions per a tastar-ne de bons no me’n faltin. Les meves ignorants preferències passen pel Douro, per la frontera gaditana i pel Rosselló. I també per les caves espurnejants del Penedés. Però a migdia sempre em ve més de gust un vermut o una cervesa, matèria en la qual sí podria aportar més assenyades conviccions. A nit una pomada menorquina o un rom agrícola o continental sadollen les meves ambicions etíliques. Què hi farem!\nI sí, espero que enguany tinguem ocasió i lloc per aquestes gentils trobades. De moment estic pendent d’un projecte amb l’Institut de Cultura Gitana, que quan es concreti marcarà una mica l’agenda d’aquesta primavera i em permetrà fer càbales (del gènera guematria) per veure com i quan ens ho arreglem. Bon any a tots, amics: pau i joia al veïnat!\ngener 3, 2010 a les 16:15\nPuix que és «Douro», anglòfil com ets, ja suposava que eres afeccionat al «porto» més que al Vega Sicília. 🙂\ngener 8, 2010 a les 14:24\nPer si et preocupava la qüestió i no ho has vist afegit en l’apunt del meu bloc, t’ho escric ací:\nCom que el DIEC2 manté que «de fit a fit» vol dir «fixament, amb la vista fixa» —error garrafal, perquè cal que hi hagi reciprocitat en la mirada—, diu que fitar és «mirar de fit a fit». No: es pot fitar qualsevol cosa sense mirar-la de fit a fit. Fitar, a diferència de de fit a fit, és mirar fixament, com diuen el Moll i el Primer Diccionari, a més d’afinar, descobrir; veure de lluny o vencent dificultats, afegeix el Moll. Podem dir, recull el Moll, «un dallaire fita una perdiu que cova».


L’OMS demana als països rics que no administrin encara una tercera dosi del vaccí anticovid\n"No podem acceptar que els països que ja han fet servir la majoria dels subministraments de vaccins en facin servir encara més", ha dit el director general de l'OMS, Tedros Adhanom Ghebreyesus\nL’Organització Mundial de la Salut (OMS) ha demanat una moratòria mundial fins al setembre de la possible administració d’una tercera dosi dels vaccins contra la covid-19, després de la decisió d’Israel i Alemanya d’oferir una dosi de reforç a la gent gran. El Regne Unit també té pensat d’oferir la tercera dosi, però a partir de setembre. Altres estats rics ho estan sospesant.\n“Entenem la preocupació dels governs de protegir les seves poblacions de la variant delta, però no podem acceptar que els països que ja han fet servir la majoria dels subministraments de vaccins en facin servir encara més, mentre que les poblacions més vulnerables del món continuen sense protecció”, ha dit el director general de l’OMS, Tedros Adhanom Ghebreyesus. “Cal un canvi urgent: que la majoria de vaccins passin a anar als països amb ingressos baixos”, ha afegit.\nEls països africans han administrat cinc dosis per cada cent persones. Els europeus n’han administrades vuitanta-vuit per cada cent, i a l’Amèrica del Nord, vuitanta-cinc per cada cent.\nEl primer estat a anunciar una tercera dosi va ser Israel, divendres passat. El ministeri de Salut va decidir que a partir de diumenge oferirà una dosi extra del vaccí de Pfizer-BioNTech als més grans de seixanta anys. Israel té el 61% de la població vaccinada amb dues dosis. Ho va anunciar l’endemà que Pfizer publiqués dades preliminars que indicarien una millor protecció a la variant delta amb la tercera dosi.\nA Catalunya, la secretària de Salut Pública, Carmen Cabezas, ha explicat avui que el govern sospesa d’administrar una tercera dosi als pacients de residències de gent gran amb més problemes d’immunosupressió, com ara persones trasplantades o que estan seguint un tractament oncològic. En tot cas, ha recordat que l’estratègia de vaccinació es consensua amb les altres comunitats autònomes.\nLa ministra espanyola de Sanitat, Carolina Darias, també va assegurar l’altre dia que “tot apunta que caldrà una tercera dosi” del vaccí anticovid. No va concretar quan s’hauria d’administrar.


Testimonis contraposats sobre les possibles pressions als instituts pel 9-N\nDos inspectors afirmen que va haver-hi pressions perquè els instituts facilitessin l'organització del 9-N, mentre que una directora d'institut ho nega, una altra ho corrobora i la directora territorial diu que va informar els directors "per iniciativa pròpia"\nRedacció 06/02/2017 - 21.06 Actualitzat 07/02/2017 - 18.57\nAquest dimarts ha continuat el judici pel 9-N, i ho ha fet amb l'inici dels interrogatoris als testimonis. El matí s'ha dedicat primordialment a interrogar diverses persones que es van veure implicades en la gestió com a col·legis electorals en el procés participatiu del 9 de novembre del 2014 dels instituts dels Serveis Territorials d'Ensenyament de Barcelona Comarques.\nEl primer ha estat l'inspector d'Ensenyament Josep Alsina, que ha dit que, en una reunió convocada el 16 d'octubre per la directora d'aquests Serveis Territorials, Montse Llobet, per donar a les direccions dels centres educatius instruccions sobre com s'organitzaria el 9-N, els responsables d'alguns centres van demanar les instruccions per escrit, i que Llobet es va negar a fer-ho.\nAlsina, que ha assegurat que hi va haver pressions perquè els instituts participessin en l'organització del 9-N, ha dit que va recomanar a les directores que reclamessin les instruccions escrites, i que també ho va demanar a la mateixa Llobet mitjançant un document oficial.\nEls van demanar que s'abstinguessin d'"actuar"\nEl segon testimoni ha estat Jesús Rul, també inspector d'Ensenyament, actualment jubilat. Rul ha dit que el seu superior, l'inspector en cap dels Serveis Territorials de Barcelona Comarques, Francesc Güell, els va dir als inspectors, en una reunió a finals d'octubre del 2014, que s'abstinguessin d'"actuar" com a inspectors.\nL'exinspector ha dit que va negar-se a acatar-ho, perquè creia que entrava dins del seu camp professional, que és l'assessorament als directors dels centres. Rul ha afirmat que "hi havia interès" per part de la Generalitat que els directors dels centres s'impliquessin en l'organització, i que si no volien fer-ho busquessin voluntariat per encarregar-se'n. Segons ha dit, tot això era poc normal i va inquietar alguns directors.\nMontse Llobet: "No donàvem cap instrucció per escrit"\nLa tercera testimoni ha estat Montse Llobet, directora dels Serveis Territorials de Barcelona Comarques d'Ensenyament el 2014, que ha assegurat que la reunió amb els directors dels centres de la seva demarcació la va fer per iniciativa pròpia, sense haver rebut cap ordre de fer-la.\nLlobet, que ha qualificat la reunió d'"informal", ha dit que, a pesar que hi va haver directors que ho van demanar, no es van donar instruccions per escrit perquè no estava previst:\n"No se'n van donar, algun va dir-ho, però li vaig dir que no en donaríem cap, perquè no teníem instruccions per donar. No donàvem cap instrucció al respecte."\nL'ara exdirectora de Serveis Territorials ha dit que només un de la cinquantena de directors es va negar a facilitar l'institut pel 9-N.\nUna directora nega cap mena de pressió\nLa directora de l'Institut Pompeu Fabra de Badalona, Josefa Bosch, quarta testimoni, ha dit que va demanar instruccions per escrit a Montse Llobet, però que no n'hi van donar. A pesar d'això va facilitar l'ús del centre pel 9-N perquè li van donar un document que l'eximia de qualsevol responsabilitat. També ha negat haver rebut cap mena de pressió durant aquest procés.\nBosch també ha dit que al seu centre ningú es va inscriure com a voluntari, i que per això van portar les claus al Departament d'Ensenyament perquè les lliuressin als voluntaris. L'encara directora del centre també ha dit que l'inspector Josep Alsina li va anar a buscar el document que certificava l'entrega de les claus al Departament d'Ensenyament, i que es va sentir molt molesta quan va veure el document filtrat a la premsa.\nSegons Francesc Güell, Josep Alsina es "va excedir en les seves funcions"\nEl cinquè testimoni relacionat amb l'ús dels instituts com a col·legis electorals pel 9-N ha estat Francesc Güell, que llavors era inspector en cap dels Serveis Territorials d'Ensenyament de Barcelona Comarques. Güell ha afirmat que l'inspector Josep Alsina "es va excedir" en les seves funcions quan va reclamar a Montse Llobet que posés per escrit les instruccions.\nFrancesc Güell, actualment jubilat, ha afirmat que els inspectors no tenien cap competència en aquest assumpte, i per això va demanar-los que no hi intervinguessin. Güell també ha assegurat que des d'un primer moment va tenir clar que l'ús dels instituts es feia com a activitat emparada per la Generalitat.\nLa directora que va negar-se a donar les claus\nEl sisè testimoni ha estat Dolores Agenjo, que llavors era directora de l'Institut Pedraforca de l'Hospitalet de Llobregat. Agenjo ha afirmat que en la reunió del 16 d'octubre Montse Llobet va demanar als directors que col·laboressin activament en l'organització del 9-N. Segons ha dit, havien d'encarregar-se de buscar voluntaris i gestionar la recepció de les urnes, els ordinadors i altre material.\nAgenjo ha explicat que en la reunió es va dir que aquesta implicació era voluntària però "convenient", i que ella va decidir inhibir-se. Ha afegit que fins al 6 de novembre ningú no es va posar en contacte amb ella i que ho van fer perquè entregués les claus del centre de cara a la consulta del 9-N, i que ella va reclamar una ordre per escrit.\nAixò va motivar una sèrie de trucades personals entre ella i Llobet, que en principi va accedir a donar-li el document. Però que quan ella li va dir que en donaria còpia a la delegació del govern espanyol i a l'alta inspecció del Ministeri d'Educació, Llobet va retirar la demanda i l'institut finalment no va ser col·legi electoral.\nInterrogatoris a 15 testimonis en la segona jornada del judici\nEl judici contra Artur Mas, Joana Ortega i Irene Rigau pel procés participatiu del 9-N continua aquest dimarts amb l'interrogatori d'una quinzena de testimonis, després que aquest dilluns intervinguessin els tres acusats, que van respondre preguntes només de les respectives defenses. El coordinador de l'operatiu de la consulta, Joan Cañada, o l'exdirector gerent del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) de la Generalitat Jordi Escalé són alguns dels que declararan com a testimonis.\nTambé estan citats el president del grup Focus, Daniel Martínez, que va organitzar el centre de premsa; la directora del Centre d'Iniciatives per a la Reinserció (CIRE), Elisabet Abad, que va fabricar les urnes i les paperetes, i dos informàtics de T-Systems, que haurien fet la base de dades de votants.\nEl coordinador del 9-N diu que era "pràcticament impossible" esborrar la web de la votació\nL'obertura dels instituts centra la segona jornada del judici pel 9-N


Libros infantiles de la editorial Grup Promotor. Boolino. Cuentos infantiles y juveniles\nEn Pau viu a la part alta de Barcelona, amb luxes i confort, i té una actitud ingènua i irresponsable enfront de les seves coses. Un dia coneix la Judit, filla dimmigrants, que estima la música per sobre de ...\nMontserrat Andres i casamiquela, Francesc Rovira\nLIsidre és un noi de quinze anys de Santpedor. Viu una època en què Napoleó sha coronat emperador i està decidit a conquerir Catalunya. Amb empenta i valentia, lIsidre se les haurà denginyar per combatre l ...\nMontserrat Andres i casamiquela, Mª teresa Ramos chano\nEn Miquel és pobre i molt bon jan. Té un germà ric, avar i arrogant. Per aquelles coses del destí, topa amb un molinet màgic, però els poders del molinet no estaran sempre en bones mans... i el duran a ...\nEl Jon Boix és un jove periodista que investiga la vida de diverses models que van viure al límit. El seu nou reportatge prova daclarir la misteriosa desaparició duna de les top models més famoses de la història ...\nLa sofia tot ho arreplega - grp. Promotor\nEl secret de l'Óscar\nFantasmes Alfaguara Grup Promotor\nJordi Sierra i Fabra, Valentí Gubianas\nEn Bernat i en Constantí són dos fantasmes de Barcelona que un bon dia sadonen dun dels problemes més greus de la ciutat: una allau de fantasmes nouvinguts ha agreujat les desigualtats amb els fantasmes autòctons, i estan ...\nCesar vidal manzanares Marcy rudo, Carme Solé Vendrell


Blog de vinos de Enterwine. Catas, noticias, novedades. - Chardonnay i Verdejo | enterwine.com\nChardonnay i Verdejo\nSi haguéssim de fer la llista dels raïms blancs més importants d'Espanya, les varietats Chardonnay i Verdejo ocuparien dos llocs d'honor. La llista seria completa amb les varietats Albariño, Xarel.lo, Godello, Macabeu i Garnatxa Blanca.\nOriginari de Borgonya, el Chardonnay és el raïm blanc més conegut que hi ha al món. De fet, és una varietat tan cèlebre que bé podria ser qualificada com la més coneguda del món en termes absoluts. Fins i tot més que el Cabernet Sauvignon.\nFàcil de produir, el Chardonnay és un raïm de maduració precoç amb un grau relativament elevat d'alcohol i una acidesa mitjana.\nPlantada arreu del món, quan es conrea en climes càlids sol produir vins que tenen textura sedosa i presenten notes tropicals. D'altra banda, quan la varietat creix en climes frescos dóna lloc a vins més àcids i tensos. En tots dos casos, és comú envellir el vi en barriques de roure.\nTot seguit us proposem cinc Chardonnays de primera línia. Tots són vins monovarietals.\nDes d'Alacant, l'excel.lent vinyater Enrique Mendoza ens presenta Enrique Mendoza Chardonnay Fermentado en Barrica, un vi àgil i precís, amb originals tocs salins. Actualment, l'anyada 2015 està esgotada. L'anyada 2016, que promet ser una de les millors dels darrers anys, estarà disponible a partir del mes d'abril.\nTot un clàssic del Somontano, Enate Chardonnay Fermentado en Barrica 2015, és un vi dens i plaent produït per Bodegas Enate.\nDes d'Alella, la DO més petita de Catalunya, Parvus Chardonnay 2015 és un vi blanc fet de raïm provinent d'agricultura ecológica elaborat pel Celler Alta Alella.\nSofisticat i expressiu, Miranda d'Espiells 2015 és un altre vi blanc ecològic elaborat al Penedès per Juvé i Camps.\nSense sortir del Penedès, us proposem un vi confidencial del Celler Augustus Forum: Augustus Chardonnay 2015, una combinació de frescor i intensitat.\nParlem ara de la varietat Verdejo. Originària de Rueda, en la zona nord de la planúria castellana, es pensa que va ser introduïda a la regió al segle XI per repobladors mossàrabs.\nEn aparença menys sofisticada que la Chardonnay, la varietat Verdejo té, tanmateix, una acidesa natural superior i un caràcter distintiu. Els vins elaborats amb Verdejo mostren inconfusibles tocs herbacis i subtils notes amargues que els otorguen una gran personalitat. La varietat també suporta bé la criança en barriques de roure, i té una bona capacitat d'envelliment.\nVet aquí els nostres suggeriments. De nou, cinc vins monovarietals.\nMenade Verdejo 2016 és un vi jove de conreu ecològic produït per Bodegas Menade.\nFet a partir de ceps centenaris no empeltats, els quals expressen la varietat amb la màxima puresa, Blanco Nieva Pie Franco 2015, de Viñedos de Nieva és un vi recte i perfilat a un preu excepcional.\nPer la seva banda, José Pariente Fermentado en Barrica 2014, produït per José Pariente,és un vi profund i mineral criat durant 6 mesos en barriques de roure.\nDel productor d'un dels millors vins blancs d'Espanya, Belondrade Quinta Apolonia 2015 fusiona amb èxit l'austeritat castellana i el charme francès. Un vi de Didier Belondrade.\nPer acabar, Shaya Habis 2012, de Bodegas y Viñedos Shaya, és un vi de producció limitada procedent de ceps molt vells. Gran potencial d'envelliment.\nPosted in Varietats de raïm By Enterwine - dissabte, 18 febrer de 2017 10:02:00 Europe/Paris


Molinet espècies i llavors ceràmica Kyocera | Gadgets & Cuina\nMolinet per a espècies, llavors i cafè, de Kyocera, que es caracteritza pel seu mecanisme de mòlta de ceràmica el qual no altera el sabor de tot allò que vulguis moldre, mantenint la frescor, sabor i aroma en estat pur.\nEl mecanisme de mòlta és d'una ceràmica d'una duresa semblant al diamant, que mai s'oxida proporciona un rendiment ultra-llarg.\nTé un selector per ajustar les moltes de fi a gruixut.\nBase antilliscant que garanteix l'estabilitat del molinet en el moment de la mòlta.\nIdeal per al cafè turc, la sal, el pebre, el te verd i llavors de sèsam també!\nL'envàs de vidre pot emmagatzemar llavors, espècies o cafè mòlt (100 g)\nProductes relacionats de Molinet espècies, cafè i llavors ceràmica Kyocera\nMolinet espècies, cafè i llavors ceràmica Kyocera?


Impulsen el primer concurs de poesia del Terrall\nLa iniciativa té com a objectiu reivindicar el parc i, en un futur, reunir totes les publicacions en un llibre.\nL’Associació Amics del Terrall de les Borges Blanques ha obert la convocatòria de la primera edició d’un concurs de poesia basat amb el parc del Terrall. Segons ha explicat el president de l’associació, Josep Domènech, les poesies es poden presentar tant en català com en castellà i no hi ha límit d’edat. Per a poder participar, les bases estableixen que les creacions han de tenir una extensió aproximada d’unes 500 paraules i han de contenir la paraula “Terrall”.\nS’estableixen tres categories: infantil, fins als 12 anys; juvenil, dels 13 als 30 anys; i sènior, a partir dels 31 anys. Així mateix, hi ha tres premis per categoria: en la modalitat infantil, s’entregaran tres vals de 50 euros per bescanviar en llibres o material escolar. En el cas de les modalitats juvenil i sènior, hi haurà tres premis en metàl·lic de 150, 100 i 50 euros per cadascuna de les categories.\nLes persones interessades poden consultar les bases del concurs al següent enllaç:http://www.lesborgesblanques.cat/media/upload/arxius/calaix%20de%20sastre/BASES%20POESIA.pdf. Les obres es poden enviar fins al 4 de novembre a la bústia de l’Associació, ubicada al passeig del Terrall.


La Fira de Sant Ermengol es virtualitza per tenir presència arreu del món i durant tot l'any – Junts per la Seu d'Urgell\nL'Aula de Tast Online oferirà diversos vídeos amb tastos guiats, cuina del formatge i tallers d’elaboració de formatge tant a través del canal YouTube propi de la Fira com des del web\nLa @firastermengol es reinventa gràcies a les noves tecnologies. De els dificultats en fem oportunitats. De local a global, de puntual a permanent. #laSeu, capital del formatge, tot l’any i arreu. https://t.co/GMsuNKMaRL\nBona feina @mireiafontg i equip! pic.twitter.com/YhHGnsQJwW\n— Jordi Fàbrega 🎗 (@jorfabrega) September 10, 2020\nMireia Font ha detallat com serà aquesta ‘nova’ Fira de Formatges Artesans del Pirineu que compte amb un canal de YouTube propi, vinculat al web firasantermengol.cat que oferirà de manera permanent tastos guiats, tallers d’elaboració de formatges i tallers de cuina amb formatge.\n15/09/2020L’Ajuntament de la Seu d’Urgell aprova, durant el Ple de setembre, l’inventari de camins de la ciutat09/09/2020El Premi Estel 2020, suspès per prevenció sanitària


Holiday home Gulspurvevej Knebel XI Knebel Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Gulspurvevej Knebel XI\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Holiday home Gulspurvevej Knebel XI és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Knebel. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Holiday home Gulspurvevej Knebel XI asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com aparcament de cotxes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, sauna, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Holiday home Gulspurvevej Knebel XI és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Knebel.


Reneix el projecte del Tren de la Costa Brava • Ràdio Capital de l'Empordà\nL’antic projecte del tren de la Costa Brava, que uniria diversos municipis del Baix Empordà, ha renescut aquests últims mesos gràcies a l’Associació Per la Promoció del Transport Públic. La delegada al Baix Empordà, Estefania Molina, ha explicat en una entrevista al Supermatí que des de l’associació ja han aprovat un document estratègic i que ara busquen persones que vulguin impulsar la reivindicació. A partir d’aquest mes, un grup motor determinarà un full de ruta amb l’objectiu de poder elebrar a la primavera un congrés amb la Diputació i alcaldes i alcaldesses per sumar esforços i parlar-ne.\nMolina ha dit que el transport públic del Baix Empordà no pot donar resposta a la demanda que ara mateix hi ha a la zona, i que “el dret a la mobilitat no s’està garantint” perquè ara mateix el transport públic no és gens competitiu amb el privat, amb totes les despeses econòmiques que aquest suposa i la contaminació que genera.\nAixí doncs, aquest projecte consisteix en un vehicle semblant a un tramvia construïnt una anella al voltant de les Gavarres que unís Girona amb els municipis de Costa Brava Centre.\nNo només uniria els municipis, sinó que podria passar per dins d’ells, per tant, la velocitat s’hauria de regular segons si passés per dins o per fora del municipi.\nMolina ha explicat que es tracta de l’única zona més poblada de Catalunya que no disposa d’aquest transport públic. Són 132.000 habitants que si sumes la zona de Girona i les persones que el podrien fer servir, serien 300.000 usuaris potencials, beneficiant també els visitants d’estiu.\nDes del 2008 la Diputació de Girona va començar a estudiar el projecte però es va quedar al calaix i la Generalitat i altres institucions no li va donar suport. Segons Molina, els governs de torn van apostar i prioritzar el moviment per carretera en comptes pel ferrocarril.\nSegons han calculat des de l’Associació, el tren de la Costa Brava tindria un cost aproximat de 700 milions d’euros. Molina ha explicat que ara mateix, Catalunya té previst gastar a les carreteres de les comarques gironines 300 milions d’euros.\nArticle anteriorTorna Silk City el projecte de Mark Ronson i Diplo amb ‘New love’\nArticle següentLa línia d’atenció a víctimes de violència masclista rep 32 trucades entre gener i novembre al Baix Empordà


David Fernàndez, a PP, Cs i PSC: «Han tret el pitjor del fons d'armari de la infàmia» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEleccions Catalunya 21 Desembre\nLa CUP crida a combatre la «violència» de l'Estat i fer «guanyar la democràcia»\nacn | girona 21.12.2017 | 07:33\nL´exdiputat de la CUP David Fernàndez durant el míting central a Girona Jordi Pujolar / ACN\nL'exdiputat de la CUP David Fernàndez ha recordat els 'fitxatges' dels partits constitucionalistes durant el míting centrals dels cupaires a les comarques gironines. Per Fernández, Manuel Valls, Mario Vargas Llosa, Josep Borrell, Josep Piqué o Eduardo Serra, que han aparegut en campanya al costat del PP, Cs o el PSC, són "el catàleg dels horrors i el pitjor del fons d'armari de la infàmia".\nL'exdiputat cupaire assegura que el discurs "bel·licista" i "de la por" d'aquests partits és l'"únic camí que tenen" per intentar guanyar el 21-D. Davant d'això, la CUP, crida a seguir combatent la "violència" de l'Estat que, segons ells, representa sobretot Ciutadans, i a fer guanyar la democràcia. "Mai respectarem qui atonyina el nostre poble", ha etzibat Fernàndez.\nLa por i l'excepció, assegura Fernández, és la tàctica del govern espanyol per a un "llarg cicle" que ha "planificat" per a Catalunya. L'exdiputat, protagonista aquest diumenge a l'espai firal de Girona, assegura que el llenguatge que s'està utilitzant aquesta campanya pels partits constitucionalistes "recorda la història més grisa d'Espanya".\nLa República, però, ha "arribat per quedar-se" i assegura que "el règim del 78 fa molt temps que no existeix i fa moltes dècades que ha perdut". Tot i això, el que representa aquest règim pels cupaires encara "farà patir" i auguren una "lluita llarga" que l'estat espanyol vehicularà a través "dels seus inquisidors i les seves hòsties", ha etzibat Fernàndez.\n"Només criden per veure si ens fan callar", afegeix l'exdiputat abans de retreure a PP Cs i PSC que "treguin" a personatges que representen "retallades en nom del socialisme", en al·lusió a Manuel Valls; els "paper de Panamà de Vargas Llosa", les "portes giratòries de Borrell", o la cara "més sinistre de la indústria de la mort" de l'exministre Eduardo Serra: "Ens col·loquen mercaderia, averia, fraudulenta i tafurera"\nFernández també ha tingut temps per recordar-se del "túnel del temps" en què viu, segons ell, Soraya Sáenz de Santamaría: "Presumeix de ser ella qui regenta Catalunya, però ho fa a través d'un cop d'estat. Quan hi ha urnes, només governen en un 0,02% dels pobles de Catalunya".\nEn canvi, adverteix l'exdiputat cupaire, el "cavall de Toria" de José Maria Aznar per "trencar" Catalunya el representa Ciutadans perquè "vol condecorar els que van atonyinar el poble. A les nostres avies no se les atonyina. Qui sou per dir-nos que no podem votar, inútils?", ha reblat.\nL'exdiputat gironí de la CUP, Benet Salellas, ha comparat l'unionisme amb el 'minotaure' de la faula. Avui el minotaure, explica Salellas, es diu "bloc del 155, exili, presó, lesionats, alcaldes imputats i atacs de l'extrema dreta al carrer". "No podem justificar-ho no normalitzar-ho. No volem un país amb aquesta violència", ha etzibat. També la regidora gironina, Laia Pèlach, ha cridat a "combatre" els seus discursos "legalistes falsos i perversos".\nPer la seva banda, la cap de llista de la CUP per Girona, Natàlia Sànchez, ha fet una crida a "desacreditar" el PP de Xavier Garcia Albiol "com els vam desacreditar l'1-O". En al·lusió a les declaracions del líder popular sobre les enquestes, que podrien situar la CUP per sobre del PP al Parlament, Sànchez demana "estar davant".


Sigma iD Run HR Vermell comprar i ofertes a Traininn\nEstàs pensant comprar Sigma iD Run HR? Aquest és un dels productes estrella de traininn, la botiga online de fitnes. El preu és de 85.49 $ per un temps limitat! A traininn et podràs beneficiar de grans avantatges i comprar productes de Sigma amb el millor preu. Tots els productes de fitnes que veuràs al catàleg tenen la total garantia del fabricant.\nSostenibilitat Sigma iD Run HR\nVigila amb una excel·lent relació qualitat-preu. No defrauda en tots els paràmetres tècnics i en totes les funcions essencials per a la formació. L’aplicació sigma és molt completa. Enviament perfecte i ràpid. Ben empaquetat i protegit.\nHola! Voldria saber si després de córrer, a l'sincronitzar al mòbil o PC em mostra el recorregut que realitzi al mapa.\nSí, les dades del rellotge es poden descarregar al Sigma Cloud i a través del Sigma Data Center es poden veure al vostre ordinador o al telèfon intel·ligent amb l’aplicació Sigma Link.\nQualitat estàndard per seguir el ritme cardíac


Més de 350 professionals es formen en recerca biomèdica en model porcí al centre CREBA de l’IRBLleida l’any 2018 | Notícies | IRBLleida\nMés de 350 professionals es formen en recerca biomèdica en model porcí al centre CREBA de l’IRBLleida l’any 2018\nL’any passat es van iniciar 5 nous projectes d’investigació a les instal·lacions ―per fer recerca en malaltia renal, cirurgia laparoscòpica per a la reparació d’hèrnies i el tractament d’aneurismes, entre altres.\nEl Centre de Recerca Experimental Biomèdica Aplicada (CREBA), integrat a l'Institut de Recerca Biomèdica de Lleida (IRBLleida), ha impartit 33 cursos el 2018, 15 dels quals han estat d'àmbit internacional. Un total de 355 professionals sanitaris es van formar l'any passat al centre de recerca biomèdica en model porcí. Endoscòpia Digestiva, Principis de Cirurgia Vascular, Cirurgia Hepàtica o Bariàtrica són alguns dels cursos que s'han ofert.\nDes de 2016, el CREBA s'ha convertit en un centre únic a Catalunya que compagina l'activitat docent amb la recerca. El 2018 es van iniciar 5 projectes d'investigació en model porcí, en els quals el CREBA ha donat suport, tant en cessió d'instal·lacions i equips com en personal. Els serveis prestats pel personal del CREBA comprenen des del suport administratiu, tècnic i veterinari, fins a l'assessorament metodològic. Aquests projectes ―que estan liderats per investigadors de l'IRBLleida, però també per investigadors externs― aprofiten les instal·lacions innovadores per fer-hi recerca sobre malaltia renal, cirurgia laparoscòpica per a la reparació d'hèrnies i el tractament d'aneurismes, entre d'altres.\nEl centre també realitza una tasca important de divulgació científica als centres escolars. Cada any s'organitzen visites en què els alumnes coneixen de primera mà en què consisteix la recerca biomèdica en model porcí. Així mateix, les instal·lacions també s'utilitzen per a la instrucció lliure de metges residents o adjunts, amb l'objectiu de realitzar-hi proves o exercicis d'entrenament sense que hagin d'estar necessàriament associades a un curs o una activitat reglada. El 2018 s'han realitzat diverses activitats d'aquest tipus: anestèsia, cirurgia general, cirurgia toràcica, ginecologia, nefrologia, cardiologia i urologia.\nEl CREBA, ubicat a Torrelameu, està dirigit pel cap de servei de Cirurgia de l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova i responsable del Grup de Recerca de l'IRBLleida, Jorge J. Olsina Kissler. La directora tècnica és Dolores C. García Olmo i la coordinadora d'activitats quirúrgiques és Carmen Mias Carballal.


Pingtwitter - iphone xr vs oneplus 6t: especificacions, disseny i característiques, cara a cara\nÉs difícil argumentar que el 2018 ha estat un any fantàstic per als telèfons intel·ligents i inclouríem absolutament eliPhone XRi laOnePlus 6Ta la nata de la collita dels darrers dotze mesos: tots dos telèfons combinen una artesania excel·lent amb algunes de les millors especificacions que podeu obtenir.\nTots dos telèfons també tenen preus similars (consulteu els ginys d’aquesta pàgina per obtenir les ofertes més recents): just per sota dels vaixells insígnia de primer nivell del moment, però continuen fent inversions serioses. Quin és el que ofereix la millor proposta de relació qualitat-preu? L’ajudarem a esbrinar-ho aquí mateix.\nAquests són tots els iPhones que Apple ven actualment, classificats\nLlegiu les nostres opcions per obtenir els millors telèfons Android que els diners poden comprar el 2018\niPhone XR vs OnePlus 6T: disseny\nUs semblaria difícil trobar dos telèfons amb millor aspecte a partir del 2018, amb l’iPhone XR i l’OnePlus 6T esvelt i prim. El telèfon OnePlus és més gran quant a alçada i amplada, però també és lleugerament més prim, mentre que l’àrea de visualització total d’aquests dos telèfons intel·ligents és força igualada.\nL'iPhone XR té una pantalla LCD de 6,1 polzades, 828 x 1792 píxels (326 ppi), amb frontal i posterior de vidre i un marc d'alumini. Amb cinc colors atrevits (negre, vermell, groc, blau i corall), l’iPhone té una aparença més divertida, tot i que comparteix aquesta distingida osca frontalels altres iPhonesllançat el 2018.\nPel que fa al OnePlus 6T, presenta una osca més petita que la frontalel seu predecessoren una pantalla OLED de 6,41 polzades, 1080 x 2340 píxels (402 ppi). De nou, hi ha vidre davanter i posterior, amb un marc d’alumini, tot i que aquesta vegada només teniu tres colors per escollir: Negre mirall (brillant), Negre mitjanit (mat) i Purple Thunder. També cal destacar: un sensor d’empremta digital incrustat a la pantalla frontal.\nLes millors ofertes d’Apple iPhone XR d’avui Plans Desbloquejat Cricket EUASense contracte Apple iPhone XR (64 GB) $ 299.99per avançat55 $ / mes Il·limitatminsIl·limitattextosIl·limitatdades Trucades: cap a / des dels Estats Units, Mèxic i Canadà Textos: Text nacional i internacional a 37 països Dades: Els usuaris poden notar velocitats reduïdes quan la xarxa està congestionadaVeureaCricket Sense contracte Apple iPhone XR (64 GB) $ 450per avançat60 $ / mes Il·limitatminsIl·limitattextosIl·limitatdades Trucades: Textos: Dades: es poden reduir les velocitats després de 35 GB d'ús de dadesVeureaConsumer Cellular Sense contracte Apple iPhone XR (64 GB) $ 499,99per avançat60 $ / mes Il·limitattrucadesIl·limitattextos10 GBdadesVeureaXFINITY MobileComprovem més de 130 milions de productes cada dia per obtenir els millors preus\niPhone XR vs OnePlus 6T: especificacions\nPel que fa a les especificacions, l’iPhone XR porta el mateix processador súper ràpid Apple A12 Bionic que l’iPhone XS i eliPhone XS Max. El Snapdragon 845 dins de l’OnePlus 6T també és un xip ràpid, però és el model Apple el que té més avantatges en termes de velocitat bruta i nivells de rendiment.\nDit això, no heu de detectar cap retard en cap d'aquests telèfons durant un bon nombre d'anys. L’OnePlus 6T supera l’iPhone XR en termes de RAM, amb 6 GB o 8 GB (segons la configuració) en lloc de 3 GB. Podeu obtenir l’iPhone XR amb 64 GB, 128 GB o 256 GB d’emmagatzematge, mentre que el OnePlus 6T només ofereix 128 GB o 256 GB. Cap dels dos telèfons té cap ranura per a targetes de memòria per ampliar aquest emmagatzematge.\nPel que fa al rendiment en brut, l’iPhone XR gairebé el conté, tot i la quantitat mínima de RAM. Tot i que aquí s’adapta de manera molt uniforme en termes d’especificacions, però es pot dir que són dos dels dispositius estrella del 2018 fent un cop d'ull a les llistes d'especificacions.\nDe cara al futur: aquí teniu els millors telèfons 5G a tenir en compte el 2019\niPhone XR vs OnePlus 6T: característiques\nL’iPhone XR ve amb una càmera posterior de 12MP d’un sol objectiu que no és tan bona com la dels iPhone més cars, però que encara és capaç d’alguns trucs nítids (com el mode Retrat per a preses de persones). El OnePlus 6T inclou una càmera posterior de 16MP + 20MP de doble lent, tot i que, en general, els resultats finals són bastant adequats.\nUna de les principals diferències entre aquests telèfons és, per descomptat, el sistema operatiu incorporat: teniu iOS 12 o Android 9 Pie amb el OnePlus OxygenOS a la part superior. Aquí no tenim espai per fer una comparació en profunditat, però probablement ja sabreu si preferiu l’iOS més reduït o (possiblement) més restrictiu o l’Android més personalitzable i (possiblement) més temperamental. En aquesta etapa, els dos sistemes operatius són molt madurs, molt fiables i estan plens de funcions.\nLa càrrega sense fils està disponible a l’iPhone XR, però no a l’OnePlus 6T, mentre que l’iPhone XR ofereix resistència a l’aigua i a la pols IP67; l’OnePlus 6T no té una classificació IP oficial, però pot sobreviure a algunes esquitxades, diu OnePlus.\nLes millors ofertes d'avui OnePlus 6T 88 comentaris dels clients d'Amazon Preu reduït OnePlus 6T 256 GB d'emmagatzematge de 8 GB ... Walmart$ 700 $ 667.53 VeureOnePlus 6T A6013 Dual Sim ... Amazon Prime 1.009 $ Veure OnePlus 6T A6013 Dual Sim ... Amazon Prime 1.069 $ Veure Comprovem més de 130 milions de productes cada dia pels millors preus\niPhone XR vs OnePlus 6T: veredicte\nHi ha moltes coses per ajudar-vos a triar entre l’OnePlus 6T i l’iPhone XR; per començar, tenen un aspecte bastant distintiu, de manera que és probable que preferiu un per sobre de l’altre. A continuació, hi ha la pregunta sobre iOS i Android, que probablement serà un factor important en quin d'aquests dos telèfons guanyadors preferiu.\nPel que fa a les especificacions i funcions, els telèfons estan força ben ajustats i no us decebrà la rapidesa i la fiabilitat, independentment de quin escolliu. Recordeu que l'iPhone XR porta el mateix xip de gamma alta que l'iPhone XS i l'iPhone XS Max, de manera que el rendiment hauria de ser similar.\nEn un sentit, l'elecció aquí és relativament fàcil, perquè aquests telèfons tenen algunes diferències clau: estètica de disseny i programari integrat. En un altre sentit, encara és difícil perquè tots dos són fantàstics telèfons. Consulteu els ginys d’aquesta pàgina per conèixer les ofertes més recents, però és probable que pugueu obtenir l’OnePlus 6T per un preu lleugerament inferior al de l’iPhone XR, i això només podria decantar-vos.\nAquí teniu la llista dels millors telèfons intel·ligents del mercat el 2018\nLes millors xancletes per caminar 2020: sabates fàcils de passejar a l’estiu\nRevisió Nespresso Vertuo Plus: la millor màquina de pods que es pot comprar, amb cafès més grans i forts per a la gent de càpsules\ndisc dur extern mar de lladres\nofertes de proteïnes del dia\nApple Watch fa un seguiment del ritme cardíac tot el dia\nomega seamaster man on the moon\nMillor exercici de calistenia a casa: 5 exercicis de pes corporal i gairebé cap equip que us pugui arrencar\nGarmin Fenix 6 Pro vs Apple Watch Series 5: quin és el millor rellotge intel·ligent de fitness?\nReducció de rellotges esportius: comparació de Suunto, Polar i Garmin


MARC CASTELLS PRESENTA PER SANT JORDI EL SEU LLIBRE ‘MARCA IGUALADA, LA CIUTAT QUE ESTEM FENT’ – Vols Llegir?\nMARC CASTELLS PRESENTA PER SANT JORDI EL SEU LLIBRE ‘MARCA IGUALADA, LA CIUTAT QUE ESTEM FENT’\nPosted by volsllegir on 20 d'abril de 2015 0 Comments\nLLIURAMENT GRATUÏT PER SANT JORDI\nEl llibre, escrit i editat pel mateix Castells, serà gratuït i es podrà recollir durant tota la jornada del 23 d’abril a la parada que Convergència i Unió tindrà a la Plaça de Cal Font. El candidat hi serà present la mateixa tarda de Sant Jordi, des de les 5 de la tarda i fins a les 8 del vespre, per presentar l’obra i dedicar exemplars a tothom qui ho desitgi.\nArticle/post 1203 – Vols llegir? – volsllegir.cat – Ràdio Nova\n2015actualitat. notíciesanoiabibliobloc. bibliotecaigualadaMarc CastellspolíticaSant Jordi 2015tardor 2015


CE Eurobond RF 100, PP - Plans de pensions\nUn pla per a consolidar el teu estalvi-previsió.\nPensat per quan es vol estar al marge dels mercats de renda variable.\nPerspectiva global de l'economia en la presa de decisions d'inversió.\nDiversificació geogràfica, sectorial i per emissor.\nEnfocament continu cap a la preservació del capital.\nGestió activa del risc de durada, donant estabilitat a la volatilitat.\n(19/05/2022) -5,153% -5,221% -1,567% -0,988%\nRenda Fixa Llarg Termini. El Fons invertirà en emissions de deute públic i privat cotitzades preferentment en mercats de països de l'OCDE.\nCom a mínim, el 75% de la renda fixa tindrà una qualitat creditícia mínima de BBB- o la que tingui assignada el Regne d'Espanya, en cas de ser inferior. La durada de la cartera de renda fixa estarà compresa entre 2 i 10 anys.\nL'exposició a divises diferents a l'euro no podrà superar el 10% del patrimoni.\nEvolució de la Rendibilitat del Pla als darrers 5 anys\nLa informació continguda en el gràfic adjunt fa referència a l'evolució històrica del pla, sense que això pugui garantir rendibilitats futures.\nEn l'any -5,153\n1 any -5,221\nTrimestre 1 -3,531\n19/05/2022 7,437570 19,834,277,360 -0,093%\n18/05/2022 7,444495 19,852,746,470 -0,002%\n17/05/2022 7,444681 19,853,241,840 -0,282%\nAquest Pla de Pensions té com a entitat gestora: Caixa Enginyers Vida, SAU; com a entitat dipositària i entitat promotora: Caixa d'Enginyers, SCC. El fons de pensions a què està adherit aquest pla està auditat per Deloitte, SL. Consulta el document de Dades Fonamentals per al Partícip abans de realitzar qualsevol aportació. Les rendibilitats passades no impliquen rendibilitats futures.