5 màscares facials casolanes amb lús dun ou | CAT.MichaelrMccartySpalmBeach.com\nL'ou és un producte meravellós i natural que pot ser utilitzat per a la cura de la pell. I, en realitat, màscares facials amb l'ús d'un ou són molt eficaços!\nLes clares d'ou ajuden a il·luminar i tensar la pell, mentre que els rovells d'ou són riques en vitamina A, proteïnes i nutrients purs!\nEn aquest post volem compartir amb vostès 5 màscares facials fetes a casa, eficaços amb l'ús d'un ou:\n1) Ou facial\nMàscara primer ou és molt simple. No hi ha necessitat d'altres ingredients - només s'aplica un rovell d'un ou en la seva cara neta i quan està mig sec (en uns 5 minuts), rentar amb aigua tèbia. La seva pell es nodreix, i arribarà a ser molt suau i hidratada. És bo fer aquesta màscara de tant en tant, quan no té temps per als tractaments complicats i quan el que busca és obtenir resultats ràpids.\n2) ou, nata normal i el suc de pastanaga mascareta\nAquí és una altra màscara facial feta a casa amb l'ús dels meravellosos ingredients naturals: barrejar un rovell d'ou amb una cullerada de crema espessa plana i afegir una cullerada de suc de pastanaga acabat de fer. Aplicar aquesta màscara a la cara durant uns 5 - 10 minuts i, a continuació, rentar amb aigua tèbia i després freda. La seva cara es sentirà descansat i alimentat; l'esbandida amb aigua contrast al final li ajudarà a tonificar la pell i estimular la circulació sanguínia.\n3) La clara d'ou i la farina de blat de moro tractament facial\nAquí hi ha una altra recepta casolana màscara facial, que és molt senzill de fer, però molt eficaç: barrejar una cullerada de farina de blat de moro amb una clara d'ou. Aplicar-ho a la pell i deixar actuar fins que la màscara és alsmost secs (uns 5 minuts). Renteu-vos la cara amb tèbia i després, l'aigua freda (contrast aigua calenta i freda ajuda a estimular la circulació sanguínia a la pell, i també, les esquitxades d'aigua freda al final de tractaments facials ajudar a tancar els porus). Aquesta màscara netejar la pell i farà que els seus porus menys visibles.\n4) A la nit tractament facial amb rovell d'ou i oli d'oliva\nAquí és una altra molt simple, hidratant màscara facial feta a casa, el que es pot fer abans de dormir: prendre un rovell d'ou, barrejar amb una cullerada d'oli d'oliva (oli d'oliva és molt beneficiós per a la pell, però anem a parlar-ne més a profunditat en un altre article) i aplicar aquesta màscara a la cara i el coll. Cobrir amb una tovallola lleugerament calenta (fer els forats per als ulls i el nas en el seu tovallola), a 5 - 10 minuts rentar-se la cara i el coll amb aigua tèbia. La seva pell dirà: 'Gràcies!'\n5) La mel, farina de blat i ou màscara de cara blanca\nI aquí és l'última variació de la mascareta d'ou: barrejar una clara d'ou amb una cullerada de farina de blat i una culleradeta de mel. Aplicar aquesta màscara a la cara i rentar-lo en 5 - 10 minuts. La seva pell es sentirà molt suau i vellutada. I la millor part - és tot natural!\nEspero que hagis trobat alguns d'aquests consells útils. Quines són les seves màscares facials casolanes favorites amb l'ús d'un ou? Si us plau comparteixi els seus pensaments i consells de bellesa en la secció de comentaris.


Sanitat acorda mesures per a evitar les visites als centres de salut i a la farmàcia\nLAURA HERRERAS - 17/03/2020\nS'agrupen dispensacions i prolonguen tractaments automàticament des d'aquest dimecres en la Comunitat\nSanitat ha anunciat una nova mesura, que es posarà en marxa des d'aquest dimecres i que consistirà a agrupar les dispensacions de medicaments en una única visita, o en el menor nombre de visites possibles. Així ho ha anunciat la consellera de Sanitat, Ana Barceló, aquest dimarts en roda de premsa per a fer balanç dels casos actius actualment en la Comunitat Valenciana: 516, 26 més que en la jornada anterior.\nLa titular de Salut ha detallat també que es prolongarà automàticament per dos mesos addicionals el període de validesa dels tractaments de pacients crònics: “Amb aquesta mesura, tants els pacients crònics com els que tenen un tractament prolongat evitaran haver d'anar a les consultes”. Sanitat estima que, amb aquesta mesura, s'eviten unes 320.000 visites als centres de salut i es dispensen uns 600.000 tractaments.\nD'altra banda, la Conselleria de Sanitat ha canviat el criteri a l'hora de realitzar les proves del coronavirus i ja no es durà a terme en persones que simptomatologia lleu. Així ho ha explicat la subdirectora d'Epidemiologia i Vigilància de la Salut de la Conselleria de Sanitat, Hermelinda Vanaclocha, detallant que està decisió parteix del nou criteri acordat pel Ministeri de Sanitat: “Es canvia radicalment la manera d'afrontar l'enteniment dels casos encara que l'assistència als malalts serà igual que abans”, ha de tallat.\nAixí, només s'efectuaran les proves per a certificar el contagi de *Covid-19 a malalts que presenten un quadre clínic d'infecció respiratòria aguda o que es troben hospitalitzat o complisquen criteris per a ingressar: “Als quals tinguen simptomatologia lleu no se'ls farà la prova. A tots ells els estem dient que es queden aïllats en el seu domicili i recordem que han de telefonar al 900 300 555 i ficar-se en la web de sanitat per a autochequearse”. En funció de l'avaluació del personal sanitari es prendrà l'una o l'altra mesura.\nPreguntada per quan està previst que s'arribe al pic de casos en la Comunitat, Vanaclocha no ha volgut aventurar-se encara que sí ha afirmat que ara mateix estem en una pujada i “durarà unes setmanes”. També se li ha preguntat per la demora en les proves del coronavirus, al que la subdirectora d'Epidemiologia ha respost que no s'estan produint demores i que la mostra, des que entra en el laboratori fins que ix, no arriba a ser 24 hores.\nSanitat es prepara per a incorporar a estudiants de medicina i metges jubilats\nSanitat ja va anunciar fa uns dies que, davant la demanda de sanitaris per la crisi de covid-19, la Conselleria pretén incorporar a estudiants de medicina i metges jubilats. Aquest dimarts s'han donat detalls sobre aquest tema: “S'està preparant una plataforma per a la web i quan estiga activa es comunicarà a través dels col·legis perquè es puguen inscriure”, ha aclarit la consellera de Sanitat, Ana Barceló.\nEn qualsevol cas, es preveu recórrer primer a les diferents bosses de professionals i, una vegada esgotades aquestes, es recorreria a aquest llistat d'urgència.\nObres d'urgència per a habilitar l'antic Hospital la Fe de València\nCal recordar que aquest dimarts també, Ximo Puig ha anunciat obres urgents d'adequació en l'antic hospital La Fe de València per a habilitar llits disponibles per a tractar a malalts per coronavirus. Serà en la zona de l'Escola d'Infermeria, estarà llesta en deu dies i habilitarà 76 llits nous. També s'adaptaran algunes residències a Vila-real, Torrevieja i Alcoi.\nLa Comunitat Valenciana compta actualment amb 2.774 llits en hospitals públics i 825 en hospitals privats: "La situació actual és de garantia", confia el president.


Aquest estudi ens introdueix a l’anàlisi del mercat del calçot com un factor econòmic a tenir en compte i exposa totes les dades disponibles relatives a la producció d’aquest producte, a l’oferta i la demanda actual de calçots per al consum i a la tendència dels preus. Conclou que aquest mercat és molt obert i que és possible incidir-hi amb més força. A més, dedica un apartat a les propietats nutritives i dietètiques del calçot.\nWigbert Serra Clols. (Valls 1973) Ha estat vinculat des de la seva infantesa al món de l’agricultura. És enginyer agrònom per l’Escola Tècnica Superior d’Enginyers Agrònoms (ETSEA) de Lleida. Aquest llibre sobre el mercat del calçot forma part del seu projecte de final de carrera.


AJUTS | 26/04/2021 Ruralcat\nAgricultura atorga 891.244 euros de l'ajut agroambiental de Gestió i recuperació de prats de dall de la campanya 2020\nL’objectiu d’aquesta línia és fomentar la recuperació i conservació dels ecosistemes de prats de dall, amb la finalitat d’aconseguir un mosaic paisatgístic que es traduirà en un increment de biodiversitat.\nL'ajut té un impacte sobre 11.393 hectàrees de conreu\nEl DARP ha fet el pagament dels imports corresponents de l’ajut a la Gestió i recuperació de prats de dall de la campanya 2020 per un import total de 891.244,07 euros. Aquest pagament es fa efectiu a 700 beneficiaris de 12 comarques, i té un impacte sobre 11.393 hectàrees de conreu.\nL’objectiu d’aquesta línia és fomentar la recuperació i conservació dels ecosistemes de prats de dall, amb la finalitat d’aconseguir un mosaic paisatgístic que es traduirà en un increment de biodiversitat. Aquesta mesura inclou la racionalització dels aprofitaments ramaders extensius i semi extensius incentivant el respecte a les càrregues ramaderes, la realització de treballs culturals que garanteixin la conservació dels hàbitats, entre altres.\nAquests ajuts, amb compromisos a cinc anys vista, s’emmarquen dins del PDR.cat2020, amb el cofinançament del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER).\nPer a més informació, i mapes de distribució del pagament:\nGestió i recuperació de prats de dall


Ciceró i la defensa de la constitució republicana | THINK TANK\nCiceró i la defensa de la constitució republicana\nFormula la teoria política per la Roma republicana just quan aquesta s’enfronta a la seva crisi definitiva. Escriu De la República, on aborda l’enunciat d’un model de règim basat en l’auctoritas d’un únic individu que per la seva virtut es fa mereixedor de dirigir els destins dels republicans. Parteix d’una forta abstracció i intenses afirmacions normatives.\nL’obra s’escriu en un moment de canvi i Ciceró es veu a si mateix com una figura capaç d’aportar una solució al futur republicà. Usa el diàleg entre diversos individus per proposar una constitució mixta, integració de múltiples nivells en una sola forma de govern, com a la millor solució per l’organització de la República. A més, analitza que la vida pública exigeix del comportament actiu del ciutadà ja que els aspectes psicològics i culturals de la política són tan importants com els components jurídics. També parla de la justícia i de l’educació com a finalitat i instrument per tal d’assolir un Estat que duri i l’estabilitat social i política.\nAl llarg de l’obra s’observa el progrés històric de centralització creixent del poder polític, de l’argumentació sobre les formes de govern i la constitució mixta deriva cap a una teoria del lideratge que s’espera que sigui forta, carismàtica, àgil i intel·ligent. La figura del filòsof-rei es presenta aquí transformada en el governant providencial que serà capaç d’assegurar els èxits constitucionals de la República romana. Aquesta figura troba molts lligams amb una figura molt important en el dret romà, el pater familias, és a dir, es transposa l’ordre familiar al conjunt de la societat, inaugurant així una llarga trajectòria en la teoria política.\n← Polibi i la constitució mixta\nImperi romà: Sèneca →


Les Rutes Gastronòmiques de l'Alt Urgell proposen set opcions per gaudir dels productes de la comarca — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Les Rutes Gastronòmiques de l'Alt Urgell proposen set opcions per gaudir dels productes de la comarca\nLes Rutes Gastronòmiques de l'Alt Urgell proposen set opcions per gaudir dels productes de la comarca\nLa nova oferta turística vincula els aliments locals amb els indrets on es produeixen i ofereix temàtiques com ara els formatges i làctics, els maridatges i les plantes medicinals. El projecte inclou l'estrena de la nova pàgina web de Menja't l'Alt Urgell\nPresentació de les Rutes Gastronòmiques de l'Alt Urgell\nL'associació Menja't l'Alt Urgell ha presentat aquest dimarts, a la Sala de la Immaculada de la Seu, les noves Rutes Gastronòmiques de l'Alt Urgell, un projecte creat conjuntament amb el programa comunitari MedFest i amb la col·laboració del Consell Comarcal de l'Alt Urgell, Turisme Seu i la Diputació de Lleida.\nLa investigadora de l'Observatori de l'Alimentació de la Universitat de Barcelona i coordinadora del Projecte Medfest-Interreg, Margalida Mulet, ha presentat la proposta i ha explicat l'origen d'aquest programa europeu, alhora que ha explicat com s'implementarà a l'Alt Urgell, amb la idea d'anar més enllà de la tradicional "oferta de sol i platja" i divulgar aquesta part de l'interior de Catalunya com un indret atractiu tant per als visitants de la resta del país com també d'altres països. En la mateixa línia s'ha expressat Montse Ripoll, tècnica de turisme del Consell Comarcal, que ha explicat la col·laboració de l'ens de cara a facilitar que els possibles visitants coneguin aquest producte.\nL'aposta per aquestes rutes va acompanyada també de la presentació d'una nova pàgina web (www.menjatlalturgell.cat), que han donat a conèixer Salvador Maura i Marisol Salvadó, en representació de l'associació de productors. Tots dos han assenyalat que aquest 2019 "l'associació s'ha posat com a repte promoure i gestionar aquestes rutes gastronòmiques, que donen a conèixer les diferents explotacions i obradors, per apropar més els productes de proximitat i de qualitat que es treballen a la comarca als consumidors, i alhora potenciar l'entorn que els envolta".\nEn total, el nou producte turístic consta de 7 rutes, que es poden trobar a la nova pàgina web, des d'on també es pot contractar el servei. El portal inclou informació sobre els 23 productors conformen actualment Menja't l'Alt Urgell. Les sortides tenen una durada d'un dia i inclouen diferents tastets de productes, que es poden fer in situ als obradors. També s'ofereix la possibilitat de dinar en algun dels restaurants amb productes de proximitat i de visitar els museus de la comarca, molts d'ells dedicats a oficis tradicionals.\nLes propostes de rutes són: les olors i les trementinaires; la recuperació del patrimoni alimentari; el patrimoni i el maridatge; els productes d'altura i làctics; la ruta de la fermentació (pa, cervesa i formatge); els formatges i les patates xips artesanes; i la ruta del patrimoni gastronòmic de la Seu d'Urgell.\nPreus i extres\nCadascuna de les rutes té un preu de 40€ per als adults. S'hi inclou les visites als obradors, l'entrada al museu i un dinar. Pels infants de 6 a 11 anys, el preu és de 20€; i per als més menuts, de 0 a 6 anys, és gratuït, amb el dinar a determinar amb el restaurant.\nTambé hi haurà la possibilitat de disposar d'extres en cada ruta si els participants ho demanen, com pot ser el transport amb oferta de petits autobusos o taxis o bé el fet de disposar de guies en diferents idiomes, per a grups d'estrangers. Per a més informació es pot contactar amb l'associació als correus menjatlalturgell@gmail.com o bé rutesmenjatlalturgell@gmail.com.


Escacs: reis i dames de llevant\nAquest diumenge 31 d’octubre a les 17:00 es celebraran a totes les comunitats autònomes unes simultànies a 20 taulers impartides per les Campiones Autonòmiques de forma síncrona. Aquest esdeveniment es troba dins del programa «Escacs per a Totes» de la Comissió Dona i Escacs de la FEDA finançat pel Consejo superior de deportes. L’acte comptarà amb retransmissió des de totes les comunitats, amb entrevistes i connexions en directe, mentre una productora s’encarregarà de produir un documental. Serà un acte únic de foment de la participació femenina en els escacs amb la implicació de totes les federacions autonòmiques.\nEn el cas de les Illes Balears, les simultànies seran impartides per Cristina Sureda González, Campiona de Balears Femenina 2021, subcampiona d’Espanya sub14 femenina 2021 i Campiona d’Espanya Sub12 Femenina 2020.\nDes de la Federació Balear d’Escacs volen agrair la participació, total predisposició i suport a l’esdeveniment de na Cristina i del Club Esportiu Reis i Dames de Llevant.\nLes simultànies tindran lloc al Claustre Sant Vicenç Ferrer de Manacor, gràcies a la col·laboració de l’Ajuntament de Manacor. Volem animar especialment a les jugadores a participar en aquest esdeveniment!\nDes del Club Reis i Dames recolzarem sempre aquestes iniciatives amb l’objectiu d’aconseguir un augment significatiu de la participació femenina en el món dels escacs.\nInscripcions a la web de la federació fbe@fbescacs.org o al mail del club Reis i Dames reis.dames.llevant@gmail.com\nPrevious Post: SANT LLORENÇ ES PREPARA PER LA FESTIVITAT DE TOTS SANTS\nNext Post: MANACOR ANUNCIA ELS ACTES PREVISTS PER TOTS SANTS


Nova tarifa metropolitana d'una zona a la metròpolis Barcelona - Àrea metropolitana de Barcelona\nNova tarifa metropolitana d'una zona a la metròpolis Barce...\nNova tarifa metropolitana d'una zona a la metròpolis Barcelona\n28.12.18 | Tema: Transport\nL'any 2019 s'iniciarà amb la nova tarifa metropolitana entre els 36 municipis integrats a l'Àrea Metropolitana de Barcelona\nLa nova tarifa metropolitana entra en vigor a partir de l'1 de gener de 2019. Tots els desplaçaments que tinguin origen i destinació a un dels 36 municipis metropolitans es podran fer amb títols d'una zona. Aquesta mesura va ser aprovada el passat 24 d'octubre per les administracions consorciades al si de l'ATM: la Generalitat de Catalunya, l'Ajuntament de Barcelona i l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB).\nPer informar la ciutadania, l'ATM i l'AMB han posat en marxa aquesta darrera setmana de desembre una campanya informativa, que estarà activa durant tot el mes de gener de 2019. Principalment, la campanya se centra en ràdio, mitjans exteriors (autobusos i opis metropolitans), premsa, identificació en els punts de venda i xarxes socials.\n"L'1 de gener, d'aquí a quatre dies, els ciutadans podran comprovar que és més econòmic desplaçar-se en transport públic pels 36 municipis que conformen la Metròpolis Barcelona", ha exposat el vicepresident de Mobilitat i Transport de l'AMB, Antoni Poveda. En aquest sentit, Poveda recorda que la nova tarifa metropolitana és un "acord històric, que acaba amb un greuge que afectava els desplaçaments quotidians dels ciutadans dels municipis metropolitans de la segona corona tarifaria".\n"Com mesures com aquestes, afavorim i facilitem el canvi d'hàbits cap a una mobilitat més sostenible", ha exposat Poveda, que recorda l'objectiu de l'AMB de traspassar usuaris del vehicle privat al transport públic i reduir la contaminació atmosfèrica.\nMunicipis corona 1\nMunicipis corona 2\nBadia del Vallès 2C\nBarberà del Vallès 2C\nCerdanyola del Vallès 2C\nCorbera de Llobregat 2B\nMolins de Rei 2B\nLa Palma de Cervelló 2B\nEl Papiol 2B\nSant Andreu de la Barca 2B\nSant Climent de Llobregat 2B\nSant Cugat del Vallès 2C\nSant Vicenç dels Horts 2B\nSanta Coloma de Cervelló 2B\nTorrelles de Llobregat 2B\nCap municipi del sistema no ha canviat de zona tarifària, però a tots els desplaçaments que es facin dins l'àmbit dels 36 municipis metropolitans (que se situen a la primera corona i parcialment a les zones 2A, 2B i 2C de la segona corona) els aplica la nova tarifa d'una zona, tant si es fan amb títols integrats (excepció feta de la T-16) com si es fan amb bitllet senzill.\nLes relacions entre les diferents zones del sistema tarifari continuen funcionant de la mateixa manera: cal comptar el nombre de zones per les quals es transita durant el trajecte (excepció feta de les relacions amb origen i destinació entre els 36 municipis metropolitans).\nESTALVI DIRECTE I MILLORES DE SERVEI\nAquesta homogeneïtzació tarifària arreu de la Metròpolis Barcelona suposarà per a alguns trajectes una reducció del preu del títol. En alguns casos, com amb la T-10, suposarà fins a gairebé un 50% d'estalvi directe.\nPreu 2 zones Preu 1 zona Estalvi econòmic\nT-50/30 - 43,50 € - -\nT-mes 72,70 € 54,00 € 18,70 € 26%\nT-jove 142,00 € 105,00 € 37,00 € 26%\nT-dia 13,10 € 8,60 € 4,50 € 34%\nAmb aquesta reducció del títol del bitllet, es preveu un augment de la demanda de transport públic. Previsiblement, s'estima un increment de 4,6 nous milions de viatges.\nD'altra banda, des de l'AMB, es recorda que, a banda de la implantació de la tarifa metropolitana, des de l'organisme metropolità també s'estan treballant i desenvolupant millores del servei de transport públic i infraestructures en els 18 municipis metropolitans de la segona corona.\nTot, amb l'objectiu de fer més accessible el transport públic i facilitar a la ciutadania el canvi d'hàbits cap a una mobilitat més sostenible, minimitzant l'ús del vehicle privat i reduint la contaminació atmosfèrica de la metròpolis de Barcelona.\nMés informació sobre la nova tarifa


Menjador | Museu del Disseny de Barcelona\nSituat a la part central de l’habitatge, a l’eix del passadís i amb vistes al passeig Torras i Bages, és l’espai de comunicació amb les habitacions de la planta superior, així com la sortida a la terrassa a través d’una porta plegable a tres batents que obre cap enfora i li dóna continuïtat. Les parets, els envans i el sostre estan pintats amb pintura a la colamina. Durant la restauració s’hi col·locaren interruptors i capses d’electricitat iguals als originals, i la instal·lació es va fer segons els plànols d’època i les cales realitzades en el mateix habitatge.\nPer a l’Habitatge 1/11 es plantejà un mobiliari d’acord amb l’ideari que pregonava el GATCPAC, basat en la practicitat i la simplicitat harmoniosa. El grup valorava molt les estructures de tub (de clara procedència centreeuropea), que combinaven amb fusta per als mobles més diversos. De fet, a la seva botiga M.I.D.V.A. (Mobles i Decoració per a la Vivenda Actual) del passeig de Gràcia 99 s’exposaven, entre els diversos mostraris, mobles dissenyats per ells mateixos i d’altres, com els de l’arquitecte finlandès Alvar Aalto, els de l’empresa francesa Stylclair (comercialitzava models de l’arquitecte i dissenyador industrial hongarès Marcel Breuer) o els de la firma vienesa Thonet.\nCal assenyalar que el 1937 l’Institut Contra l’Atur Forçós havia encarregat a Bartomeu Llongueras i Galí (1906-1994) el disseny de diversos mobles per a la Casa Bloc. La proposta de Llongueras es conserva a l’Arxiu Històric del Col·legi Oficial d’Arquitectes de Catalunya i la formen diversos esbossos (amb anotacions de Sert i possiblement plantejats per ell) i dibuixos que són un conjunt d’intencions basades, majoritàriament, en dissenys centreeuropeus de mobles metàl·lics de secció tubular. La Guerra Civil, però, impedí materialitzar aquesta proposta i cada família acabà utilitzant mobles segons el seu gust i possibilitats.\nAl menjador s’hi situà una taula dissenyada per Marcel Breuer el 1933 que s’acompanya per quatre cadires plegables de la firma Thonet i que els mateixos arquitectes havien utilitzat en diversos projectes de menjador. També s’hi situà un bufet de fusta amb potes de tub de ferro. S’optà per fer el moble d’acord amb els plànols publicats a A.C., la revista del GATCPAC. Està concebut en dos bucs superposats, cada un d’ells amb portes corredisses i es construí amb bastigi de pi i plafó rexapat de 4 mm de l’anomenada fusta de Guinea. L’acoblament del darrere és encadellat amb muntant central. Es pintà seguint les indicacions d’A.C. amb pintura a l’esmalt en colors negre i rosa pàl·lid, i blau clar per a les potes.


About: Volta a Catalunya de 1951\nLa Volta a Catalunya de 1951 fou la 31a edició de la Volta a Catalunya. La prova es disputà en 11 etapes entre el 13 i el 23 de setembre de 1951, amb un total de 1.621 km. El vencedor final fou l'italià Primo Volpi, per davant Francesc Masip i Manuel Rodríguez. La cursa va quedar entelada per la mort del ciclista de Terrassa Emili Martí, en xocar contra una furgoneta, i del periodista de El Mundo Deportivo Ramón Torres en patir un accident la motocicleta en què seguia la cursa.\nVolta a Catalunya de 1950\nVolta a Catalunya de 1952\nHistoria de la Volta a Catalunya\nLa Volta a Catalunya de 1951 fou la 31a edició de la Volta a Catalunya. La prova es disputà en 11 etapes entre el 13 i el 23 de setembre de 1951, amb un total de 1.621 km. El vencedor final fou l'italià Primo Volpi, per davant Francesc Masip i Manuel Rodríguez. El recorregut d'aquesta edició s'amplia en tres etapes més, fins a arribar a dotze etapes, dues d'elles fetes al mateix dia. No es diputa cap contrarellotge. S'estableixen bonificacions d'un minut pel vencedor d'etapa, 40 segons pel segon i 20 pel tercer. També hi ha bonificacions al gran premi de la muntanya: 40, 20 i 10 segons pel primer, segon i tercer respectivament. A més, per primera vegada en la història la cursa no surt de Barcelona, sinó que ho fa des de la caves Canals i Nobiola de Sant Esteve Sesrovires. La cursa va quedar entelada per la mort del ciclista de Terrassa Emili Martí, en xocar contra una furgoneta, i del periodista de El Mundo Deportivo Ramón Torres en patir un accident la motocicleta en què seguia la cursa. Primo Volpi va dominar la cursa de cap a fi, gràcies a la victòria en la primera etapa, i conservant el lideratge fins a l'arribada final. (ca)\nLa Volta a Catalunya de 1951 fou la 31a edició de la Volta a Catalunya. La prova es disputà en 11 etapes entre el 13 i el 23 de setembre de 1951, amb un total de 1.621 km. El vencedor final fou l'italià Primo Volpi, per davant Francesc Masip i Manuel Rodríguez. La cursa va quedar entelada per la mort del ciclista de Terrassa Emili Martí, en xocar contra una furgoneta, i del periodista de El Mundo Deportivo Ramón Torres en patir un accident la motocicleta en què seguia la cursa. (ca)\nVolta a Catalunya de 1951 (ca)


dijous, 9 d'octubre de 2014 08:17\nSánchez durant la seva reunió amb els veïns i veïnes de La Sentiu.\nTrobada de l’Alcaldessa amb els veïns de La Sentiu\nRaquel Sánchez reprèn aquests contactes amb la població, després de les vacances, per conèixer, de primera mà, les propostes de millora de la ciutat\nL’Alcaldessa de Gavà Raquel Sánchez ha reprès, aquest dimecres, les trobades amb els veïns i veïnes als barris. En aquesta ocasió, la reunió ha estat al barri de La Sentiu i, en ella, la vintena d’assistents li han traslladat les seves queixes i propostes per millorar el barri. Bàsicament han estat qüestions de millores a la via pública, en temes de neteja, recollida d’esporga, mobilitat i manteniment, assumptes que, segons ha precisat l’Alcaldessa, “són recurrents però que s’estudiaran perquè són claus per millora la qualitat de vida”. Altres temes que s’han exposat han estat els impostos relacionats amb l’habitatge o la proposta de trasllat de la zona de petanca i jocs infantils d’on són ara fins a l’esplanada situada davant de la seu veïnal, a can Llong.\nDesprés d’aquesta reunió, que es va allargar durant dues hores, Raquel Sánchez reconeix que “el resultat ha estat positiu” perquè “si bé és cert que la ciutadania disposa de diverses vies per comunicar-se amb l’Ajuntament, crec que poder parlar directament amb l’Alcaldessa és quelcom que ells valoren”.\nLa trobada també ha servit per explicar alguns dels projecte que finalment es tiraran endavant en aquest sector, després que hagin quedat escollits en el procés de votació ciutadana del "Junts Fem Barri".\nLa propera trobada de l’Alcaldessa als barris tindrà lloc amb els veïns i veïnes de Bruguers.\nEtiquetes: Ajuntament de Gavà Barri de La Sentiu Raquel Sánchez Societat\nDarrera actualització de dijous, 9 d'octubre de 2014 08:40


I si parlem d'una altra cosa?\nArticle d'opinió d'Amorós confiant que passi de pressa la COVID-19\nper Josep Amorós Publicista 15 de setembre de 2020\nPortava estripats tres principis d'aquest article quan, a la finestra que sempre tinc oberta a l'ordinador, ha aparegut una piulada de la meva amiga Mònica Capell: "Algun dia, tornarem a sortir sense mascaretes i a abraçar la família i els amics. Tornarem a anar de festa i a ballar i a cantar. Ja queda un dia menys per aquest dia. Ànims!"\nJust a la fusta! Des de fa sis mesos, exactament des del 13 de març, aquest any només hem tingut un tema. I, com a opinador i escriptor en diferents mitjans, he d'entonar un mea culpa diria que gremial. Portem, certament, massa temps parlant, escrivint del mateix i jo suposo que, de la mateixa manera que, com a autor, en començo a estar fart i ja escric coses que s'allunyen de la maleïda cançó de l'enfadós, vosaltres, lectors, també voleu que us expliquin altres històries, que de cabòries n'hi ha per donar i per vendre.\nPerquè resulta que tots, en algun moment, hem tingut por. Però també tots ja no en volem seguir tenint. I a tots ens emprenya la mascareta, però també tots estem convençuts que cal portar-la. I potser també tenim dubtes de com acabarà tot plegat. Òbviament, jo tampoc no ho sé, però sí que sé tres coses: primera, la "nova normalitat" ni és nova, ni és normalitat. Això vol dir que tenim una oportunitat única per reinventar-nos com a societat i com a espècie. Segona, a tots ens ha tocat, més a prop o més lluny, i per això mateix acabarà apareixent un tractament, primer, i una vacuna, després. I tercera, tot això, com deia la Mònica, també passarà però, perquè passi de veritat, hem de començar a creure-ho.\nPer part meva, us prometo que, el pròxim article, parlaré de botànica.


Simón diu que és "molt probable" que hi hagi un rebrot a l'hivern - El triangle\nEl director del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències veu "molt difícil" eliminar el coronavirus\nEl director del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències Sanitàries del Ministeri de Sanitat, Fernando Simón, ha assegurat aquest dissabte que "és molt probable" que hi hagi un altre brot de coronavirus a l'hivern, tot i que no ho pot afirmar amb plena "certesa". Simón ho ha reconegut durant la compareixença en què, juntament amb el ministre de Ciència, Pedro Duque, ha respost a les preguntes dels nens d'arreu d'Espanya.\n"És molt difícil pensar que puguem eliminar-lo i erradicar-lo completament del món, per tant és molt probable que l'hivern que ve torni", ha explicat Simó qui, ha matisat que si s'aconseguís la seva eliminació, el virus no tornaria. Encara que aquest últim escenari és un fet "poc probable", segons ha admès.\nEntre les preguntes, s'ha plantejat l'impacte de la malaltia entre els joves, a la qual cosa Simón ha dit que es tracta d'un grup que té poca probabilitat de morir per coronavirus, si no compta amb patologies prèvies.\nPer la seva banda, el ministre ha explicat que, tot i que la malaltia ha arribat "molt de pressa", ja hi ha centenars d'assajos clínics que s'estan desenvolupant a tot el món. A Espanya concretament n'hi ha 30, i segons Duque, quan s'acabin els experiments en dues o tres setmanes es comptarà amb una base científica sobre la malaltia.\nEn aquest sentit, sobre si Espanya està pròxima a començar la desescalada del confinament, Simón ha assegurat que està molt a prop, tot i que ha matisat que cal avaluar dia a dia l'evolució de la malaltia.\nPrevEspanya ja supera els 20.000 morts


Samsung s'avança al MWC i presenta els nous smarphones Galaxy S10 - Albert Cuesta\nby Albert Cuesta · Published 20 de February de 2019 · Updated 22 de February de 2019\nSamsung s’avança al Mobile World Congress\nAcaba de presentar els nous smartphones Galaxy S10, que marquen el X aniversari de la gamma Galaxy.\nÉs important perquè és el model emblemàtic de la marca que ven més mòbils al món.\nIncorporen la tecnologia més recent: pantalla AMOLED dinàmica amb uns negres molt negres i colors més reals; fins a un terabyte de capacitat interna; possibilitat de descarregar dades a velocitats de fins a 2 Gbps en xarxes compatibles.\nTambé algunes novetats que altres marques ja han mostrat, com una quantitat més gran de càmeres, lector dactilar integrat a dins de la pantalla, càmera frontal en un forat de la pantalla o l’opció de carregar sense fils altres aparells, com un altre mòbil o uns auriculars.\nAmb el S10 Samsung amplia la gamma. Des del Galaxy S6 hi havia dos models, amb mides de pantalla diferents. En canvi hi haurà quatre variants del S10: Als previsibles S10 normal amb pantalla de 6,1 polzades, quatre càmeres: tres al darrere i una al davant; i S10+ de 6,4 polzades amb cinc càmeres: tres al darrere i dues al davant.\nS’hi afegeixen dues opcions noves: un S10e amb pantalla plana de 5,8 polzades i tres càmeres, dues al darrere i una al davant. I un S10 5G que hem pogut tocar però encara no té data de sortida ni preu. Els preus vam dels 759 euros el més senzill: Galaxy S10e al més car el Galaxy S10+ de 1.609 euros\nTags: galaxy s10mwc2019samsungsmartphones


Convertir Peso xilè (CLP) i Dòlar dels Estats Units (USD) - Calculadora de conversió de tipus de canvi de divises\n50 Peso xilè per USD\n50 CLP per USD - Peso xilè to Dòlar dels Estats Units convertidor de divises\nEl nostre Peso xilè a Dòlar dels Estats Units convertidor està actualitzat amb els tipus de canvi de 26.02.2021. Introduïu qualsevol quantitat que vulgueu convertir a la casella a l'esquerra de Peso xilè. Utilitzeu les "Monedes d'intercanvi" -Button per fer Dòlar dels Estats Units la moneda predeterminada. Feu clic a Dòlar dels Estats Units o Peso xilè per convertir entre aquesta moneda i totes les altres monedes.\nPeso xilè to Dòlar dels Estats Units calculadora de tipus de canvi\nTipus de canvi actualitzat: 26.02.2021 05:30\nQuin és el tipus de canvi actual de Peso xilè per Dòlar dels Estats Units?\nPeso xilè curs per Dòlar dels Estats Units = 0,00\nConversió CLP a Dòlar dels Estats Units\nHeu seleccionat la moneda font CLP i la moneda objectiu Dòlar dels Estats Units amb un import de 50 CLP. Podeu triar els tipus de canvi de les dues llistes per a més de 160 monedes internacionals. Els tipus de canvi s’actualitzen a intervals regulars i es presenten en forma tabular per a quantitats habituals. També podeu veure els tipus de canvi històrics d’altres visitants.\nCLP to USD calculadora de tipus de canvi\nLa Peso xilè és la moneda en Xile. La Dòlar dels Estats Units és la moneda en Timor Oriental, Equador, el Salvador, Illes Marshall, Micronèsia, Palau, Estats Units, Zimbabwe. El símbol per CLP és $. El símbol per USD és $. El tipus de canvi del Peso xilè es va actualitzar per última vegada el Februar 26, 2021. El tipus de canvi de la Dòlar dels Estats Units es va actualitzar per última vegada a Februar 26, 2021. El factor de conversió CLP té 5 dígits significatius. El factor de conversió USD té 5 dígits significatius.\ntipus de canvi Peso xilè per Dòlar dels Estats Units = 0,00.\nCLP per AUDCLP per BRLCLP per EURCLP per HKDCLP per IDRCLP per KRWCLP per MXNCLP per NOKCLP per RUBCLP per UAH\nCLP per BTCCLP per ETHCLP per XRPCLP per LTCCLP per XEMCLP per MIOTACLP per DASH


Estàs aquí:Inici / Comunicats i manifestos / Comunicat davant l’ingres a presó de manifestants el 29 m\nLa Comissió de Defensa del Col·legi d’Advocats de Barcelona i la Comissió de Drets Humans del Col·legi d’Advocats de Girona, juntament amb l’Observatori dels Drets Econòmics Socials i Culturals de Barcelona (DESC), la Federació d’Associacions de Veïns de Barcelona (FAVB), l’Observatori del Sistema Penal de la Universitat de Barcelona i l’Associació catalana per a la defensa dels drets humans (ACDDH) han tingut coneixement, a través dels mitjans de comunicació i dels lletrats i lletrades compareguts en les diligències davant el Jutjat d’Instrucció núm. 18 de Barcelona, que s’ha ordenat l’ingrés a presó de tres joves participants en les accions de la vaga general de dijous passat, 29 de març.\nPer començar, cap dels vaguistes empresonats ha estat imputat pels fets ocorreguts durant la tarda del dia 29 de març al centre de la ciutat de Barcelona. Les acusacions, en veritat, estan centrades en la figura dels desordres públics i dels actes contra l’autoritat. Atès que cap dels tres joves té antecedents penals, la presó provisional resulta una mesura especialment desproporcionada i innecessària, sobretot en relació amb unes imputacions que, fins i tot en cas de condemna, no comportarien l’entrada a presó dels acusats.\nPer justificar la seva decisió, la Magistrada al·lega que existeix risc de reiteració delictiva, ja que els imputats podrien alterar l’ordre en altres esdeveniments que tindran lloc a Barcelona les properes setmanes, com els actes del dia del treball, la cimera de bancs centrals europeus o el partit de futbol que hauran de disputar el FC Barcelona i el RCD Espanyol.\nAquest argument és inconsistent i contrari a dret. Per tal de no vulnerar la presumpció d’innocència, la previsió de reiteració delictiva ha d’estar basada en dades objectives acreditades en l’expedient judicial. En aquest cas, no hi ha cap element de pes que aboni aquesta suposició. Les persones imputades ni tenen antecedents penals, ni s’ha acreditat que tinguin res a veure amb el món del futbol, i encara menys que pugin arribar a exercir el seu legítim dret de protesta de manera il·lícita i delictiva.\nEn realitat, tot indica que la decisió de privar de llibertat als tres joves no s’ha basat en el que puguin haver fet, sinó en el que va succeir als carrers de Barcelona en les hores posteriors a la seva detenció. Resulta obvi que un raonament d’aquest tipus obeeix a consideracions d’alarma social que obstaculitzen el funcionament normal de l’administració de justícia, que estan clarament prohibides a l’ordenament jurídic espanyol, i que atempten, en definitiva, contra el principi de responsabilitat individual en virtut del qual ningú no pot ser sancionat per fets d’altres que no hagi concertat o en què no hi hagi participat.


El Servei de Podologia de la Clínica Universitària té cura dels peus dels jugadors del primer equip del Baxi Manresa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes revisions s'emmarquen en l'acord entre la Clínica Universitària i el club esportiu\nredacció | manresa 09.10.2020 | 18:05\nTots els jugadors del primer equip del BAXI Manresa passaran pel Servei de Podologia de la Clínica Universitària per fer-se una exploració biomecànica. Aquesta exploració biomecànica es complementa, en el cas que sigui necessari, amb un tractament ortopodològic. D'aquesta manera, el pas dels esportistes per la consulta podològica compleix un triple objectiu terapèutic, preventiu i de millora del rendiment.\nUn acord de col·laboració entre la Clínica i el club que juga a la primera divisió del bàsquet estatal han fet que els professionals de podologia vinculats a la universitat siguin els responsables de fer les revisions podològiques dels jugadors. La Clínica universitària compta amb una sala d'exploració biomecànica equipada amb els últims dispositius tecnològics (passadís amb barocaptors, sensors inercials, càmeres d'alta velocitat, cinta de córrer amb fotosensors...) que garanteixen una completa i fiable valoració biomecànica. Les revisions es van iniciar a principis d'aquest any 2020 i s'han reprès durant el mes de setembre després de l'aturada de l'activitat a la Clínica entre els mesos de març i abril a causa del confinament.\nSegons el responsable del Servei de Podologia, Xavier Ruiz, aquest acord és una gran oportunitat perquè permet als professionals estar en contacte amb esportistes d'elit i tractar els problemes específics de la seva pràctica esportiva, fet que que només es pot desenvolupar amb garanties en centres podològics molt especialitzats en l'àmbit biomecànic. També ho és per als estudiants de Podologia d'UManresa, que poden acompanyar els professionals de la Clínica en el tractament d'aquestes afeccions específiques. Els problemes més habituals que afecten els peus dels jugadors de bàsquet estan relacionats amb la inestabilitat als turmells, les talàlgies i les fascitis plantars, que són provocats generalment pels gestos esportius específics del bàsquet, com el salt, la pivotació i els desplaçaments laterals. Al mateix temps, el club es beneficia de tenir una atenció podològica de primer nivell, amb podòlegs professionals d'àmbit universitari i amb una llarga experiència assistencial.


Tot sobre l'adopció…! (Pre-adopció i integració a la llar) - Fundacion Trifolium\nEts aquí: Inici1 / Canópolis i Fundació Trifolium2 / Tot sobre l’adopció…! (Pre-adopció i integració a la llar)\nQUÈ HAIG DE TENIR EN COMPTE ABANS D´ADOPTAR?\nL’adopció ha de ser un acte ben meditat, ja que la introducció d’un ésser viu a casa, sempre ens provocarà certs canvis en la nostra rutina diària. Tot i que ens donarà grans satisfaccions, hem de tenir en compte que també tenen una sèrie de necessitats de les quals serem els responsables durant tota la vida de l’animal. (Entre d’altres, despeses d’alimentació, despeses veterinàries, haurem de dedicar una part considerable del nostre temps diàriament…).\nÉs de vital importància que totes les persones que hagin de conviure amb l’animal estiguin d’ acord en la seva adquisició, ja que tots s’hauran d’implicar en la seva educació i en tenir cura d´ell.\nL´ELECCIÓ DE L´ANIMAL\nA l’hora de triar l’animal que volem adoptar, haurem de tenir en compte diversos factors que faran que hi hagi una major afinitat i, per tant, facilitaran l’adaptació tant de l’animal a la nova casa com de la família a l’animal.\nEl temps i espai de què disposem poden ser alguns d’aquests factors importants. També haurem de tenir en compte si som persones actives o més aviat sedentàries, si hi ha nens o gent gran a casa… Aquests factors són vitals per a la bona elecció de l’animal. Si ha de ser un cadell o adult, gran o petit, actiu o tranquil … Tot i que l’elecció final sempre serà nostra, haurem de deixar que els responsables del centre ens assessorin sobre l’animal que millor es podria adaptar a les nostres vides i la nostra llar.\nAbans de portar-nos a l’animal a casa, és convenient anar al refugi per passejar diverses vegades amb ell i així poder comprovar per nosaltres mateixos si realment pot existir una afinitat amb l’animal abans de portar-lo a la nostra llar, ja que haurem de conviure amb ell durant els anys de vida que li queden. A més, passar temps amb ell també facilitarà l´adaptació de l´animal a la nova llar, ja que no resultarem un total desconegut per a ell.\nAquest període, també seria un bon moment per consensuar amb la família les normes que se li ensenyaran a l’animal un cop arribi a la llar (si entrarà o no a les habitacions, on menjarà, si pot o no pujar al sofà… ). Aquestes normes han de ser pactades abans de l’arribada a casa, per poder portar-les a la pràctica des del principi. Un error molt comú és que els primers dies se´ls acostuma a consentir tot i a poc a poc els anem limitant. Això, dificulta que l’animal comprengui i compleixi aquestes normes que no sempre han existit.\nAbans de l’arribada de l’animal a casa, també haurem de comprar aquelles coses que necessitarem: plats d’aigua i menjar, corretja, collar i / o arnès, matalàs o llitet (sobretot si no pot pujar al sofà, haurà de tenir un lloc “atractiu ” on dormir), ossos perquè pugui mossegar (això és una cosa que els relaxa bastant, hem de tenir en compte, que sobretot els primers dies , l’animal estarà sotmès a una gran quantitat de canvis i això pot causar-li cert estrès).\nINTEGRACIÓ A LA NOVA LLAR\nFELICITATS PEL NOU MEMBRE DE LA FAMÍLIA I SOBRETOT PER HAVER-LO ADOPTAT:\nQuan adoptem un animal, hem de tenir una sèrie de coses en compte. No sempre és així, però el simple fet d’haver estat abandonats o d’haver hagut de viure en un refugi durant un temps, pot ocasionar un trauma i per aquest motiu, acostumen a ser més sensibles, de vegades porucs o desconfiats (en aquest cas, el treball és més específic).\nAixò vol dir, que sobretot al principi, haurem de ser pacients amb ell i tractar-lo de forma amigable sense exigir-li massa. Haurem de tenir en compte que durant els primers 20 dies aproximadament, el gos està passant el seu període d’adaptació a la nova llar. Anem a veure els passos a seguir per a la correcta integració d’un animal a casa.\nAquest manual es basa en l’experiència adquirida pels membres de l’equip de Canópolis al llarg de centenars d’adopcions. Aquesta mateixa experiència ens diu que tots els animals són diferents i que difícilment trobarem dues situacions iguals ni una solució per a tots els casos. Tot i així, creiem que els consells que us detallem a continuació, poden ser un bon principi per a la integració de la vostra nova mascota a casa.\nÉs molt important que des del primer moment l’animal estigui identificat. Tot i portar el xip, és molt aconsellable posar-li una xapa amb el teu número de telèfon, ja que en cas de pèrdua és la forma més ràpida a l’hora de localitzar-te.\nÉs molt important que des del primer moment hi hagi un consens familiar sobre què pot i què no pot fer l’animal. Per exemple, si preferim que no entri a les habitacions, o que no pugi al sofà, ho haurem de dur a terme des del principi. En moltes ocasions, cometem l’error de deixar que l’animal faci tot el que vulgui al principi i després anem posant límits. Si ho fem d’aquesta manera , serà més difícil que l’animal “accepti” aquests límits, ja que no entendrà per què abans podia i ara ja no pot.\nA més de decidir certes normes, seria convenient tenir clar des del principi quin serà el seu lloc per dormir, per menjar…\nEl primer dia, és convenient que l’animal estigui a casa, en un ambient segur i tranquil. Li deixarem ensumar i examinar el terreny. Per donar-li a conèixer als membres de la família que viuen a la casa, podria ser una bona idea deixar que sigui l’animal el que es vagi acostant a conèixer a les diferents persones en lloc d’anar nosaltres a ell. Un error molt comú, és que li donem massa atencions els primers dies i això faci que el gos creï una dependència cap a nosaltres que després pot acabar generant un problema. Per això, sobretot al principi, fomentarem que el gos sigui capaç de gestionar i resoldre situacions sense tenir la nostra atenció posada constantment en ell.\nSi l’habitatge és una casa amb espai, seria convenient que romangués allà durant un parell de dies abans de treure’l a passejar a altres llocs. D’aquesta manera l’animal aprendrà que aquest és la seva nova llar, sense estimular-lo massa. Un excés d’estímuls durant els primers dies pot provocar certa ansietat.\nSi per contra, l’habitatge és un pis, el deixarem igualment unes quantes hores a la llar i procedirem a treure’l al carrer en hores més tranquil·les, cap al vespre seria un bon moment . Al principi, seria convenient que donés diverses passejades curtes (només per fer les seves necessitats i ensumar una mica l’entorn) i tornar a pujar a casa, en lloc d’un passeig molt llarg. D’aquesta manera , l’animal s’anirà acostumant a aguantar les seves necessitats i també a la zona en la que ara viu i al retorn a la seva nova casa. Així, també estarem començant a crear una rutina gradualment, ja que a poc a poc anirem canviant els “molts passejos curts” per “menys passejos més llargs”.\nDe vegades, podem trobar-nos que al principi els costa menjar. És totalment normal, s’està acostumant a molts canvis i els pot costar una mica, ja que la seva rutina ha canviat de sobte. En aquest cas, intentarem afegir al seu menjar alguna cosa apetitosa per a ells: una miqueta d’arròs bullit amb pollastre, trossos de salsitxa, paté per a gossos… Poc a poc podrem anar suprimint aquest ‘extra’ i l´anirem acostumant a la que serà la seva dieta habitual. Si la seva dieta habitual ha de ser una dieta natural, se li pot donar això mateix des d’un principi, amb algun extra si fos necessari, però normalment aquest menjar els agrada molt i se´l mengen millor. Des del refugi, recomanem la dieta natural (casolana) pels resultats que hem vist en els nostres animals.\nEl primer que hem d’entendre és que no tots els animals són iguals i cada un d’ells tindrà unes necessitats diferents. Ens trobarem amb gossos amb certes pors o inseguretats, gossos molt acostumats a tota mena d’estímuls …\nPer això, el tipus de passeig i el temps del mateix, dependrà del que l’animal toleri. Un bon senyal per saber si per al teu gos està sent positiu el passeig, és veure´l ensumar el terra, els arbres, altres gossos , etc. Quan un animal té molta por o està estressat, la seva capacitat de concentració per ensumar queda pràcticament anul·lada.\nSi el nostre gos és un animal poruc, intentarem fer passejades curtes sense arribar a veure signes d’estrès, ansietat o por en la mesura del possible. Sabem que un animal està estressat quan, per exemple, panteixa molt o es llepa constantment. Si té por, intentarà fugir o bé es quedarà paralitzat i no voldrà caminar. Un bon indicador de l’estat de l’animal, sempre serà la seva cua.\nEn el cas dels animals porucs, s’aconsella portar-lo amb arnès, ja que si s´espanta en algun moment, serà més difícil que pugui escapar-se. Una altra opció és, fins i tot, la de col·locar-li dues corretges: una al collaret i una altra a l’arnès. D’aquesta manera, si es donés el cas que l’animal aconsegueixi escapar d’una, tindrem l’altra, que ens donarà més temps per reaccionar.\nSegons com l’animal vagi acceptant i tolerant el nou entorn i els seus estímuls, podrem anar allargant aquestes passejades i donant-li més llibertat. Podem canviar la corretja per una més llarga i sense deixar-lo anar, l´acostumarem poc a què ens faci cas quan el cridem.\nLes primeres vegades que decidim deixar-lo anar, hauria de ser en algun lloc controlat (un corre-can tancat pot ser una bona opció). D’aquesta manera, podrem comprovar si respon a la nostra crida sense córrer el risc que se’ns escapi).\nFins i tot quan l’animal respongui a la nostra crida, s’aconsella deixar anar l’animal en llocs controlats, sense gaire afluència de gent, nens, sorolls i sense carreteres properes per evitar possibles ensurts o accidents.\nPOSSIBLES PROBLEMES AMB QUÈ ENS PODEM TROBAR:\nPor: Si heu adoptat un gos poruc o molt insegur, la nostra missió, serà la de donar-li aquesta confiança i seguretat que li falta a l’animal. Per fer-ho, hem de ser sempre molt conscients dels nostres moviments. Ens mourem de forma tranquil·la, amb naturalitat, sense crits i sense presses. D’aquesta manera, a poc a poc, aconseguirem que l’animal ens vegi com un referent de seguretat. Mai utilitzarem la força física, ni per seure ni perquè s´estiri. I sobretot, com ja dèiem al principi, no forçar-lo a interaccionar amb nosaltres, deixar que sigui ell el que es vagi acostant als membres de la família.\nConductes higièniques no apropiades: Els gossos han de recobrar la seva rutina higiènica, ja que no serà igual a la que tenia al refugi. L’estrès també els pot\ngenerar incontinència passatgera, que acaben deixant enrere amb les rutines, els passejos, i l’estabilitat en la seva nova vida. En la majoria dels casos, només és qüestió de dies que s’acostumin a la nova rutina.\nConductes destructives: Aquestes conductes, normalment solen donar-se quan es queden sols i gairebé sempre, estan generades per un cert nivell d’estrès en l’animal. Com ja hem dit, perquè això no passi, és important , no crear massa dependència cap a nosaltres. Excitar massa abans de marxar o anticipar la nostra absència, poden generar aquest tipus de conducta. És convenient acostumar-lo gradualment a estar sol a casa. Primer, estones curtes, i després d´uns dies anirem augmentant el temps. Hem d´intentar que en aquests moments de soledat, l’animal sempre disposi d’alguna cosa que pugui rosegar en cas de posar-se nerviós: joguines , ossos… Això l’ajudarà a canalitzar l’estrès que sent en aquell moment.\nSi ens trobéssim amb alguna situació que no sapiguem resoldre perquè s’escapa dels nostres coneixements, no hem de dubtar a posar-nos en contacte amb el centre en què va ser adoptat per solucionar-ho al més aviat possible. Si ells no poguessin ajudar-nos a solucionar-ho, ens posaran en contacte amb alguna persona de confiança que ens pugui ajudar.\nLa majoria dels problemes, si els tractem des del principi acostumen a tenir fàcil solució. Si es converteixen en un costum seran més difícils de resoldre, encara que gairebé sempre es poden solucionar.\nSi vols rebre tots els nostres articles, pots subscriure’t a la nostra revista. Informa’t clicant aquí!\nhttps://fundaciontrifolium.org/wp-content/uploads/2015/03/IMG_0007-e1426514482409.jpg 403 400 Fundación Trifolium https://fundaciontrifolium.org/wp-content/uploads/2019/02/Fundacion-Trifolium-todo-por-los-animales-logotipo-web.png Fundación Trifolium2015-12-10 14:22:372015-12-10 14:22:37Tot sobre l'adopció…! (Pre-adopció i integració a la llar)


1 d'octubre de 2017 a Mataró. Les dades\nOpinió // 28/09/2018 - 13:54h\nL'1 d'octubre de 2017 va ser per a una part important de la societat catalana (i també mataronina) un dia històric. 2,2 milions de persones (un 43,03% del cens) van participar en el que la Generalitat va qualificar com a "Referèndum d'autodeterminació de Catalunya", una jornada marcada indubtablement per les càrregues policials que es van produir a diferents col·legis del país. Les imatges de persones anònimes sent salvatgement agredides per la policia van donar la volta al món i són impossibles d'oblidar, sobretot per a qui les va patir en primera persona. Una vergonya.\nA Mataró, segons dades oficials de la Generalitat, la participació en aquella mobilització va ser d'un 36,34%, és a dir, un 63,66% de les persones convocades a les urnes no van sentir-se cridades a participar-hi. 31.382 van votar, mentre que 54.969 no ho van fer. No perdem de vista les dades objectives, perquè permeten tenir una foto de la realitat de la nostra ciutat en aquesta jornada de l'1 d'octubre de 2017, més enllà de les construccions de les nostres pròpies realitats, que sorgeixen dels nostres entorns subjectius (família, amistats, barri, mitjans de comunicació que consumim, xarxes socials...). Les realitats, com sabem, poden variar, i molt, entre una persona i una altra. I aquell 1 d'octubre de l'any passat, que sense dubte va ser un dia històric per a gran part dels mataronins i mataronines, segurament va ser un diumenge normal per a molts altres.\nPel que fa als resultats de la jornada, en el conjunt del país un 90,18% de les persones participants van optar pel sí a la independència de Catalunya (2,04 milions de votants), mentre que un 7,83% ho van fer pel no. Els resultats, doncs, van ser els previstos, doncs la pràctica totalitat de les persones que es van sentir cridades a participar eren partidàries de la independència. A Mataró, els partidaris del sí van ser un 90,72% (28.266 persones). Quina conclusió podem extreure de tot plegat? És ben òbvia: quasi tots els participants a la jornada de l'1 d'octubre eren partidaris de la independència, ja que els que no ho són majoritàriament no hi van participar. Va ser, doncs, una mobilització de part, amb excel·lents efectes propagandístics a conseqüència de les salvatges càrregues policials, i que va servir per evidenciar (un cop més) que a Catalunya hi ha dos milions de persones que desitgen la independència. No és poca cosa, però en cap cas es pot parlar seriosament i democràticament de "mandat del poble". El cas de Mataró és flagrant: gairebé dos terços de les persones convocades no van anar a votar.\nSi agafem les dades de les eleccions al Parlament de Catalunya del 21 de desembre, on la participació va ser molt elevada i aquí sí que gairebé tothom es va sentir cridat a participar, veurem com la suma de votants de C's, PSC i PP arriba a les 35.297 persones (un 49,44%), mentre que la suma JxCat, ERC i CUP va ser de 30.114 (un 42,18%). Els Comuns, per la seva banda, van obtenir 4.842 vots a la nostra ciutat. La conclusió és clara: l'electorat mataroní és majoritàriament contrari a la independència. I un altre fenomen a tenir molt en compte: la diferència entre centre i perifèria és molt marcada a Mataró (com també a altres ciutats de la Catalunya metropolitana): mentre que el vot independentista es concentra bàsicament al Centre i l'Eixample, els barris opten majoritàriament per partits no independentistes, amb una especial preeminència de Ciutadans, almenys en les darreres eleccions al Parlament de Catalunya (aquest és el gran drama per a les esquerres i per al conjunt del catalanisme, però això ja és una altra qüestió). Algun dia haurem d'estudiar atentament per què l'independentisme té poca penetració entre les classes de rendes més baixes i d'origen immigrant d'arreu del país.\nAquestes són les dades. Ara, la construcció que ens fem cadascun de nosaltres sobre l'1 d'octubre de 2017 o de qualsevol altre esdeveniment vindrà determinada prioritàriament per la nostra percepció subjectiva de la realitat. Ja sabem que en això de la política, sobretot en els darrers temps, tenen més importància les percepcions i sobretot els desitjos que no pas la realitat. Malauradament.\nAixò dels 2,2 milions que van anar a votar és un engany. Com a mínim uns quantas centenars de milers més de persones no van poder votar, bé per l'usurpació de les urnes, be pel bloqueig dels locals electorals i, en definitiva, la brutal actuació de la policia estatal. A més de la " percepció subjectiva " de la realitat que esmenta l'autor n'hi ha una altra ben objectiva que és evident. Com quan es parla del famós 47% de la població referida al sobiranisme, introduïnt una clara fal.làcia : que el 53% restant que no es manifesta està a favor de l'unionisme.\nJaume Itxart, 18/10/2018 - 12:31h\n0 + 5 - Respon Denúncia\nTens raó, a Mataró, tenim molts fatxas, molts ppsocialistas i is moltíssims Riberitas, resumín, molts fatxas!!!\nMarga, 17/10/2018 - 20:23h\n0 + 6 - Respon Denúncia


Com estalviar diners en la factura de l'aigua | Consumer\nCom estalviar diners en la factura de l’aigua\nDutxar-se en lloc de banyar-se, instal·lar economizadores en les aixetes i reutilitzar l'aigua són claus per reduir el consum\nImatge: Sebas Pothe\nEls rebuts dels subministraments més habituals d’un habitatge, com l’aigua, la llum i el gas, concentren bona part del pressupost familiar. Segons les condicions contractades, es cobren cadascun o dos mesos, però sempre són puntuals i, en aquests temps de crisis, abonar-los suposa un esforç important per a algunes famílies. Per això convé controlar el seu consum i evitar els malbarataments. Intentar abaratir el rebut de l’aigua és un bon començament per reduir la partida destinada al pagament dels subministraments bàsics. Revisar gestos tan quotidians com rentar-se les dents amb l’aixeta oberta o instal·lar economizadores a la dutxa i en el lavabo són algunes de les claus per aconseguir-ho.\nPrimer pas: detectar fugides\nSilencioses, gota a gota, o mitjançant l’incessant so de la cisterna sense que ningú hagi estret el botó o tirat de la cadena, és habitual que en una mateixa llar es localitzin diferents fugides d’aigua. El degoteig incensante de l’aixeta, el tap de la banyera que amb l’ús no s’ajusta i l’aigua que es filtra de les canonades que no sempre estan a la vista són algunes de les més comunes. La conseqüència és que es consumeix més aigua i la factura es dispara. La millor fórmula per verificar que en efecte hi ha una fugida d’aigua és llegir el comptador de l’aigua abans de ficar-se al llit i tornar-ho a llegir al matí següent. D’aquesta manera es comprovarà si la xifra que indica el consum ha variat o roman estable. Si el valor és el mateix, el sistema no té fugides.\nUn altre dels punts on més aigua es perd és la cisterna del vàter. Confirmar les sospites és fàcil. Cal introduir en la cisterna unes gotes de tinta o una cullera de colorant alimentari. Si al cap de 15 minuts l’aigua que s’acumula en la tassa s’acoloreix, hi ha una fugida. El propi so de la cisterna, si s’escolta de forma contínua perquè no acaba d’omplir-se, delata també una fuita. Les fugides s’originen perquè les gomes del tancament del mecanisme de càrrega i les del sistema de descàrrega es deterioren. Una altra possibilitat és que la volandera de la sortida del tanc no estigui ajustada. Per arreglar ambdues avaries és necessari canviar aquestes gomes.\nEntre el 60% i el 75% de la despesa diària d’aigua es destina a la condícia personal\nPot ocórrer que, després de revisar la instal·lació, no es detectin fugides però la lectura del comptador indiqui un consum nocturn quan, en teoria, no s’han obert les aixetes. En aquest cas, el més apropiat és contactar amb l’ajuntament de la localitat o amb la companyia de l’aigua per si hi hagués una fuita a la xarxa general de subministrament.\nEntre el 60% i el 75% de la despesa diària d’aigua es destina a la condícia personal. La mesura més economizadora és dutxar-se en lloc de banyar-se. En línies generals, un bany consumeix el doble que una dutxa. Si a més el cos i el cabell s’ensabonen amb l’aixeta tancada, l’estalvi és de fins a 15 litres. Tallar l’aigua si no cal utilitzar-la, és un gest que s’ha d’estendre a qualsevol rutina de condícia: raspallar-se les dents, afaitar-se, rentar-se les mans… És necessari assegurar-se que l’aixeta estigui tancada de forma correcta. Degotejos o obertures, per mínimes que siguin, suposen un balafiament diari de fins a 325 litres d’aigua.\nEl vàter és l’element que més aigua consumeix en el bany. Per aquest motiu, cal adoptar una sèrie d’hàbits. És aconsellable instal·lar cisternes que permetin la doble descàrrega o dos usos. Amb el polsador més petit es gasten de mitjana tres litres d’aigua, mentre que l’altre buida nou o deu litres. Sempre que sigui possible, s’ha d’utilitzar la càrrega menor i, si la cisterna no disposa d’aquest sistema, resulta pràctic introduir una ampolla plena d’aigua o de petites pedres en el dipòsit perquè faci de contrapès. D’aquesta manera, s’evita descarregar un volum equivalent a la seva capacitat cada vegada que s’accioni la bomba.\nEn algunes llars és freqüent emprar el vàter com a paperera: papers, bastoncillos i cotons van a parar allí, amb la consegüent despesa d’aigua. És recomanable col·locar una galleda en el bany on dipositar aquests residus. Rebutjar-los pel vàter requereix entre tres i nou litres per descàrrega.\nEconomizadores en les aixetes\nCanviar certs hàbits diaris resulta de gran utilitat per abaratir la factura. Aquestes accions poden acompanyar-se d’altres mesures, com col·locar perlizadores en les aixetes, uns dispositius economizadores que no rebaixen ni la qualitat ni el confort del servei. Disposen de dos mecanismes: un per reduir el cabal i un altre per compensar la disminució mitjançant l’addició d’aire al flux d’aigua. Per instal·lar-los, n’hi ha prou amb enroscar-los a l’aixeta. El seu cost oscil·la entre 6 i 20 euros, en funció del model, però estalvien fins a un 50% en el consum habitual.\nDispositius que disminueixen la despesa d’aigua en l’aixeteria\nPerlizadores: S’enrosquen en l’aixeta i costen entre 16 i 20 euros. Generen un doll d’aigua gasificat en barrejar aigua amb aire, mantenint la mateixa pressió o fins i tot augmentant-la en comparació dels sistemes tradicionals.\nAixeteries monocomandament: Reemplacen a les de dos comandaments per tenir un control més fàcil del volum i de la temperatura de l’aigua.\nCartutxos termoestáticos: S’insereixen en l’aixeta per evitar el canvi complet de l’aixeteria i permeten aconseguir la temperatura d’aigua desitjada sense tenir l’aixeta oberta durant un temps perllongat.\nCura amb la dutxa\nLes dutxes disposen d’un cabal d’entre 17 i 30 litres per minut. Però, és necessari utilitzar tanta quantitat d’aigua? En realitat, no. Les ‘dutxes economizadoras’ o de baix consum gasten menys de la meitat i fins i tot augmenten la pressió de l’aigua. Els aparells reductors de cabal, per la seva banda, són de diversos tipus i alguns aconsegueixen rebaixar la despesa en gairebé un 60%.\nMànecs estalviadors: La clau està en què barregen aigua amb aire. Per evitar canviar el mànec, existeix una alternativa: acoblar al mànec normal un ‘reductor’, que aconsegueix reduir el cabal en un 30%. Es poden adquirir en qualsevol ferreteria.\nInterruptors de cabal: S’introdueixen entre l’aixeteria i el flexo de la dutxa. Regulen el doll d’aigua si es dona una cambra de tornada a l’aparell, permetent reduir el cabal a un fil d’aigua. D’aquesta manera, no es redueix la temperatura mentre un s’ensabona o renta el cap i no s’ha de deixar córrer l’aigua perquè es calenta.\nLimitador de cabal: S’intercalen en canonades i limiten la demanda d’aigua en un temps estipulat.\nUn gest tan simple com obrir l’aixeta genera un ús indiscriminat d’aigua: entre 10 i 15 litres per minut. Mentre s’espera al fet que l’aigua de l’aigüera o de la dutxa es calenta, és habitual deixar córrer un bon nombre de litres. És possible aprofitar-los si es recullen en galledes o altres recipients. Aquest aigua s’aprofitarà per regar les plantes, fregar els sòls o, fins i tot, descongelar els aliments.\nEn un minut, per una aixeta s’escapen entre 10 i 15 litres d’aigua\nLa cuina és una altra de les estades on cal concentrar esforços. El rentavaixella només s’ha d’engegar si està carregat al màxim. Per al fregat tradicional, cal posar el tap en l’aigüera i tancar l’aixeta mentre s’ensabonen els coberts i els plats.\nDEU CONSELLS PER ESTALVIAR AIGUA\nSubstituir el bany per la dutxa. Si malgrat tot es pren un bany, no és necessari omplir la banyera per complet, amb la meitat serà suficient.\nTancar l’aixeta per ensabonar-se el cos i el cabell, durant el raspallat de dents, l’afaitat i en qualsevol altra rutina de condícia.\nCol·locar dins de la cisterna una o dues ampolles de plàstic per reduir la despesa d’aigua cada vegada que s’accioni.\nMantenir en bon estat l’aixeteria i el vàter evitarà l’aparició d’esquerdes i fugides. Si es detecten, cal localitzar l’origen i esmenar-les.\nNo utilitzar el vàter com una galleda d’escombraries.\nEl rentavaixella i la rentadora han de posar-se només si la seva càrrega està al màxim. Si la brutícia no és intensa, per evitar el balafiament d’aigua, és preferible no activar la funció de prelavado.\nSi es frega la vaixella a mà, cal col·locar el tap en l’aigüera i intentar tancar l’aixeta mentre s’ensabonin els plats i els coberts.\nInstal·lar dispositius economizadores en totes les aixetes. Són barats, fàcils d’instal·lar i redueixen el consum d’aigua a la meitat.\nReutilitzar l’aigua que es rebutja fins que surt calenta. És útil acumular-la en una galleda o un altre recipient per regar les plantes, fregar el sòl o emplenar la pròpia cisterna.\nSi la casa té jardí, es recomana regar-ho només una vegada per setmana, fins i tot cada dues si el mar es troba prop de l’habitatge. Convé regar a primera hora del matí o en fosquejar per evitar l’evaporació de l’aigua.\naigua economizadores estalviar Grifo-ca litros-ca


Identitats i altres belleses al Poble Sec\nExplorant el mapa del comerç local: una incursió a les perruqueries de barri\nPer Sandra C. i Marta Pérez\nUna tarda a la perruqueria de la Clara, al carrer Blai\nUna bandera dominicana presideix la perruqueria de la Clara al carrer Blai. De fons, la telenovel·la i, al mig de la sala, desenes de revistes del cor coronen la taula. A les prestatgeries, productes per al cabell de diverses marques –moltes nord-americanes i algunes llatines–, entre els quals destaquen els que prometen un allisat perfecte, aquell que pot amb el que anomenen un “pelo malo”. Les fotografies-pòster que presenten models de pentinats, propaganda de les principals marques europees i nord-americanes no són diferents de les que podem trobar en qualsevol perruqueria: dones blanques i primes, amb cabells tenyits amb un vermell de moda o el clàssic ros nòrdic. Tot i així, aquesta imatge comença a tenir competència a algunes de les façanes de les perruqueries del barri que s’anomenen llatines. Apareixen dones més morenes i amb cabells més arrissats al costat d’una nova oferta de servei: extensions, allisats amb keratina o trenes africanes, entre moltes altres.\nEn els últims anys, al Poble Sec, com a altres barris de Barcelona, hem assistit a diversos canvis en el teixit comercial local: tancament de botigues “de tota la vida”, turisme de masses i proliferació de locals d’oci, i obertura de comerços i negocis regentats per veïnes migrades de diferents parts del món. Supermercats, bars i restaurants, botigues de queviures, fruiteries i perruqueries, entre d’altres, s’han incorporat al mapa del comerç local. Hem volgut introduir-nos en un d’aquests sectors que cada cop és més visible al carrer: les perruqueries llatines. En un primer moment, i fent gala del tòpic que precisament volíem rebutjar (convertir a “l’altre” en fetitxe), vam imaginar aquests espais com a punts de trobada comunitaris. Llocs on pentinar-se o tallar-se el cabell eren només objectius secundaris. La comunitat, però, no s’explica, es viu. És per això que en el nostre apropament no hem observat tant aquesta comunitat mitificada, sinó altres qüestions que tenen més a veure amb la formulació de la identitat en contextos canviants i amb l’aparició d’altres subjectes que trenquen –molt tímidament, encara– amb la cultura estètica hegemònica.\n“Cuando llegué al barrio, hace 14 años, solamente había 3 peluquerías latinas, ahora ya hay más de 15”, explica la Morena. Ella és la propietàriades de fa vuit anys d’una perruqueria que duu el seu nom situada al carrer Blasco de Garay. Va començar treballant al carrer Blai i després de fer serveis a domicili durant un temps, va decidir obrir el seu propi negoci.\nLa perruqueria de la Morena\nLa comunitat dominicana és molt present al barri i cada cop més visible. Se sap que moltes d’aquestes dones han estat pioneres en la migració a Catalunya i van ocupar un sector fonamental per al sosteniment de la vida: el treball domèstic i de cures, treball poc visible i precari des de sempre. Si bé la “crisi” ha provocat efectes negatius en el teixit comercial autònom, les condicions laborals de la feina domèstica i de cures no són encara comparables a les que pot proporcionar un negoci propi. És per això que, algunes dones, fugint de la precarietat i aprofitant formacions i experiències al seu país, han obert els seus propis establiments.\nLa perruqueria de la Morena està especialitzada en fer extensions. Ella ens explica que les seves clientes són molt assídues, tot i que últimament el volum de feina ha baixat: “Vienen a retocarse una vez a la semana; peinarse, alisar, retocar alguna extensión. Algunas clientas trabajan en otros países de Europa y aprovechan para venir a retocarse cuando viajan”. A ella mateixa li agrada canviar sovint de pentinat. Tant, que a vegades la presidenta de l’escala o la cartera l’han de mirar bé per reconèixer-la.\nPerò la cura de l’aspecte no és només assumpte de “dones”. Leo, propietari d’una perruqueria al carrer Roser, ens confirma la importància dels “cortes rectos”, de “la barba bien recortada y las patillas rectas” en un home. Per mantenir “un aspecto de limpieza” cal retocar-se un cop a la setmana, a vegades dos. Aquí no només atenen homes, i no només dominicans. Roberto, un dels barbers, ens ensenya amb orgull algunes imatges des del seu mòbil: dones que no encaixen en el models més tradicionals de feminitat i a les que fa talls “modernos y diferentes”.\nL’identitat llatina al mercat de treball\nTot i que “latina” apareix a moltes façanes dels negocis com a descripció d’una oferta de servei o un reclam per un públic que és present a l’entorn proper, no totes les perruqueries es descriuen a sí mateixes amb aquest identificatiu: la Clara recalca que a la seva perruqueria vénen dones de tot arreu i que ella no té una xarxa ni dominicana, ni llatina, sinó molt més àmplia. Estant allà, hem pogut comprovar que és així: en un moment donat, totes les clientes que hi eren procedien d’un país diferent. Amb ella treballa la Yomaris, una jove que va arribar a Catalunya amb set anys, i que es va enganxar al món de l’estètica durant un viatge que va fer a la República Dominicana per visitar la família. Tant ella com algunes clientes ens explicaven que anar a la perruqueria és un costum que practiquen de manera habitual, tant aquí com allà.\nLa segmentació del treball per “ètnia” ha generat la identificació de “comunitats ètniques” per mitjà de la mirada homogeneïtzadora de les persones “autòctones”, que buscaven anomenar i separar allò “diferent”\nLa perruqueria del Leo\nQuan el Roberto, que treballa a la perruqueria d’en Leo, assenyala que a “las peluquerías de los blancos no le dan trabajo a un dominicano” de seguida entenem part de la lògica de la diferenciació entre perruqueries llatines i no llatines. No podem afirmar que l’oferta d’aquests establiments està orientada a un públic en funció de trets identitaris. Tots els elements suposadament identificatius que hem observat han estat modificats pel context i adaptats a les circurmstàncies de les persones que transiten aquests espais. El que sí que podem assenyalar és com es fa palesa la segmentació del mercat de treball a casa nostra, i molt a prop: al nostre barri.\nA la segmentació “clàssica” del mercat de treball a Catalunya, s’han incorporat de manera significativa, si ja no hi eren abans, factors com el gènere i la procedència. La primera onada important de migració estrangera a l’Estat espanyol, cap als anys vuitanta, va arribar mentre es produïen canvis al sistema laboral. En aquella època van començar a introduïr-se conceptes clau com la flexibilitat i la temporalitat, aspectes que van caracteritzar de seguida les feines ocupades per persones migrants.\nS’iniciava aleshores el procés de segmentació per “ètnia” amb l’aparició de “nínxols laborals”. Una cara d’aquest procés ha estat la profunda precarietat de determinades feines, amb el suport de governs que han optat per legislar retallant drets de la ciutadania amb prescripcions europees.\nPer una altra banda, aquesta segmentació ha generat, progressivament, la identificació de “comunitats ètniques” per mitjà de la mirada homogeneïtzadora de les persones “autòctones”, que buscaven anomenar i separar allò “diferent” i la conformació, a la vegada, de xarxes d’intercanvi i de suport entre persones provinents de llocs propers.\nLes perruqueries sempre han estat espais familiars, de socialització, “de terapia” i de safareig, i les perruqueries “llatines” no en són una excepció.\nA la perruqueria del Leo, un noi es rasura les patilles i es repassa els acabats del pentinat. Cinc nois més seuen als sofàs mentre consulten els seus telèfons mòbils o es fan fotografies. “Aquí a veces viene la gente a compartir el rato, porque muchos estan en el paro, y para no quedarse en casa, vienen aquí y estan acompañados”, comenta el Leo, mentre acaba de perfeccionar l’afeitat d’un client. A vegades, les perruqueries esdevenen espais de socialització on les persones que hi van per arreglar-se hi passen més temps del necessari. L’espai familiar tampoc no passa desapercebut. A La Morena, la filla de la propietària fa els deures en sortir de l’escola, mentre que una amiga de la perruquera l’espera asseguda en una de les butaques per anar a prendre alguna cosa quan tanqui l’establiment, que serà dues hores més tard. A la perruqueria de la Clara els seus fills també esperen que la seva mare acabi la feina per poder tornar a casa tots junts.\nImatges a la porta de la perruqueria Iris, a la plaça Navas\nPer molt que en els últims anys la identitat hagi estat al centre de certes estratègies polítiques, històricament no és fàcil trobar un exemple on l’origen, la percepció del fenotip, ètnia o cultura hagin estat ben delimitats, immutables o independents de l’entorn. Les identitats, al contrari, tendeixen a canviar en una dialèctica permanent amb el context.\nEn els processos migratoris, sovint és al lloc de destí on es formula una diferència identitària que permet separar l’altre. Les imatges que trobem als negocis locals de bellesa encara responen als tòpics imposats per la indústria de l’estètica: models de la cultura occidental, blanca, burgesa i masclista. La introducció a petita escala d’altres models estètics, d’altres formes de socialitzar-se i de fer-se visible al carrer poden provocar canvis positius en aquest sentit.\nLa pretenció de trobar la “comunitat”, allò que hem perdut a les ciutats on l’individualisme capitalista sembla haver-nos envaït, segurament ha estat un objectiu ingenu. Però la vida s’obre camí on sigui i allà on vol. Els espais comunitaris no es programen ni es gestionen. Succeeixen si es desenvolupen estratègies comunes per superar els bloquejos socials.


Resum de les competències generals\nAvaluar la qualitat lingüística i comunicativa de textos produïts en espanyol, i interpretar-ne l'orientació ideològica i la intencionalitat comunicativa.\nDesenvolupar habilitats de treball autònom, així com capacitats d'emprenedoria per aconseguir la immersió en la vida professional o acadèmica.\nResum de les competències específiques\nValorar la complexitat conceptual dels termes espanyol i llengua estrangera, i posar-la en relació amb els aprenents, qui són i com són (edats, circumstàncies personals, socials i culturals; necessitats, capacitats, expectatives i creences), per adequar la docència o l'ús especialitzat de la llengua espanyola a les necessitats de l'aula o dels destinataris.\nAdquirir coneixements lingüístics profunds (descriptius i explicatius), pragmàtics i culturals sobre l'ús de la llengua espanyola en context, per planificar una docència sobre la llengua espanyola i en llengua espanyola en els àmbits de l'espanyol com a llengua estrangera i l'espanyol per a finalitats específiques.\nAdquirir els coneixements específics i especialitzats sobre la variació lingüística i cultural existent en el món hispànic, de manera que l'estudiant assoleixi una àmplia competència en l'ús de l'espanyol.\nAdquirir les estratègies necessàries per dissenyar materials destinats a la pràctica gramatical, pragmàtica i cultural.\nVeure llistat complet de competències


La Lliga comença amb una primera jornada molt ajustada – Carcassonne.cat\nEl campionat va començar a les 9:00h del matí, després que l’equip de Carcassonne.cat donés la benvinguda a totes i tots els participants que puntualment van arribar a la seu de l’Espai Jove de Sant Andreu de la Barca.\nUn cop explicades les normes de la competició, les mateixes que les del format bàsic del joc a excepció de la puntuació segons el resultat de la partida i la utilització de la peça inicial, es van començar a realitzar les 7 partides de la primera jornada, totes elles amb un temps de joc de 15 minuts per a cada participant.\nPrimeres partides de La Lliga a l’Espai Jove de Sant Andreu de la Barca\nLes diferents rondes es van succeir sense cap mena d’incident en un ambient molt distès però on es respirava un gran nivell de concentració i de sana competitivitat. Així, un cop acabats tots els enfrontaments, Daniel Garcia i Ferran Martin es van coronar com els únics participants que van guanyar totes les partides. Garcia però va quedar en primera posició, ja que el diferencial de punts de victòria de cada partida li va proporcionar un total de 8,9 punts de jornada enfront els 8,7 de Martin.\nRecordar que la puntuació que cada jugadora o jugador obté després d’una partida ve marcada en primer lloc per si ha guanyat, perdut o empatat; la derrota no genera cap punt, l’empat 0,5 i la victòria 1. A aquest darrer se li ha d’afegir en format decimal l’equivalent a la diferència de punts entre tots dos jugadors al final de la partida. Aquest tipus de puntuació està pensada des de Carcassonne.cat per afavorir el joc creatiu i no especulatiu.\nPartida entre David Bourdois i Maribel Vives\nUn cop acabada la competició es va procedir a fer l’entrega de premis al guanyador de la jornada per cortesia de Devir i posteriorment es van sortejar diferents jocs entre tots els participants de la mà de la botiga Mathom i el podcast Reservoir Jocs.\nUn cop finalitzada la primera jornada de la Lliga Dani Garcia va comentar a Carcassonne.cat que “no m’esperava aquest resultat tan positiu, estava molt motivat abans de començar però crec que com tothom”. Pel que fa al format i la teòrica duresa d’una competició matinal amb tantes partides Garcia va tenir la sensació que “va ser molt més ràpida i menys dura a nivell físic del que creia inicialment”.\nDani Garcia recull el premi com a guanyador de la primera jornada de La Lliga, el joc Carcassonne Star Wars.\nD’altres participants menys habituals en tornejos de Carcassonne, com Hridayam Martínez, van apuntar que “l’experiència ha estat molt bona i he après alguna cosa durant la competició”.\nCom a curiositat apuntar que només es van produir 2 empats i que la victòria amb major diferència de punts la va aconseguir Toni Capablo, amb un total de 95 punts de distància.\nLa propera jornada de La Lliga se celebrarà el pròxim 9 de juny a Santa Perpètua de Mogoda, amb el club El Salón de los Héroes com a amfitrió.\nEls resultats i classificacions es poden consultar al següent enllaç:


Protecció Civil d’Almussafes anima a la ciutadania a fer-se voluntària de l’entitat – RiberaTV\nL’Agrupació de Voluntariat de Protecció Civil d’Almussafes fa una crida pública per a augmentar el nombre de persones col·laboradores. Les sol·licituds poden presentar-se fins al pròxim divendres 30 d’abril a través de proteccioncivilalmussafes@gmail.com. Entre els requisits es troben ser major d’edat, no patir malaltia ni defecte físic, psíquic o sensorial que impedisca exercir les funcions assignades i la superació de les proves teoricopràctiques i d’una entrevista personal. El regidor de Seguretat Ciutadana, Jaime Wic, considera que “està fora de tot dubte que el treball desenvolupat per Protecció Civil, que a més és completament voluntari i no porta aparellada cap gratificació econòmica, resulta fonamental per a garantir la seguretat a Almussafes”, per la qual cosa els dóna als seus integrants “les gràcies i l’enhorabona” pel seu treball i anima a la ciutadania a unir-se, “on estic segur que s’aprén molt”.\n“Està fora de tot dubte que el treball desenvolupat per Protecció Civil, que a més és completament voluntari i no porta aparellada cap gratificació econòmica, resulta fonamental per a garantir la seguretat a Almussafes, perquè suposa un reforç molt important per als efectius de la Policia Local. Ho veiem habitualment quan s’encarreguen de controlar el trànsit en esdeveniments socials i culturals però, sobretot, quan vivim episodis d’emergència com les inundacions o la pandèmia de coronavirus contra la qual estem lluitant aquests mesos. De fet, des que es va decretar el primer estat d’alarma, al març de 2020, tot el grup es va posar a la disposició de l’Ajuntament per a col·laborar en el que fera falta i des de llavors no han deixat d’ajudar a la població en tasques tan dispars però alhora tan necessàries com les compres a persones dependents i vulnerables, el control d’aforaments, el repartiment de pantalles protectores o la felicitació dels aniversaris. Per això els done les gràcies i l’enhorabona pel seu treball i anime a la ciutadania a unir-se al grup, on estic segur que s’aprén molt”, comenta el regidor de Seguretat Ciutadana, Jaime Wic.\nAjuntament Almussafes, Protecció Civil, Voluntariat\nProtecció Civil d’Almussafes anima a la ciutadania a fer-se voluntària de l’entitat added by Grup Televisió on 11 febrer, 2021


Congrés de Pedagogia musical 2022 -ACEM\nHome › Notícies › Congrés de Pedagogia musical 2022\nCongrés de Pedagogia musical 2022\nObertes les inscripcions al III Congrés de Pedagogia musical, que organitza l’Associació de Conservatoris de Catalunya, durant els dies 17, 18 i 19 de febrer de 2022, al Conservatori municipal de música de Barcelona.\nEl III Congrés és una plataforma de comunicació i intercanvi d’experiències relacionades amb l’ensenyament de la música, amb el suport i col·laboració del Servei d’Ordenació dels Ensenyaments de Règim Especial del Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya.\nEn aquesta tercera edició, el Congrés de Pedagogia Musical a Catalunya pretén focalitzar l’atenció a “ L’aprenentatge i avaluació per competències als ensenyaments musicals “, oferint un espai als professionals del sector de l’educació musical a Catalunya on mostrar els seus estudis i noves metodologies d’aula, nous treballs i noves investigacions.\nLa voluntat del Congrés és compartir i posar a l’abast de tots els assistents, nous coneixements per tal de poder millorar la nostra feina, al capdavant de les escoles i instituts de règim general i de les Escoles i Conservatoris de música. Així com de fer prendre consciència de la gran importància i repercussió que té l’ensenyament de la música en la nostra societat, i com actua de motor contribuint a millorar-la.\nEstructura i més informació: https://congres.conservatoris.cat/\nInscripcions (fins al 12-2-22): https://congres.conservatoris.cat/#price


El pavelló d´Infantil: DE NOU...ELS COLORS DE LA PRIMAVERA!\nArribada ja del tot la primavera, hem realitzat un treball que a mi personalment m´encanta: Els colors de la primavera. No és que cada estació hagi de tenir els seus colors fixes però sí que la natura ( els arbres, el cel...) ens presenta una gamma de colors característics! I a la primavera el camp s´omple de flors de mil colors!!\nAl llarg del curs hem fet el mateix treball per tal de mirar atentament i no només veure els colors que se´ns presenta al davant dels canvis d´un arbre, del cel, de la terra...\nTambé amb aquest treball es pot veure una petita però molt important evolució en la pintura dels nanos. Durant el primer trimestre, la tardor, acostumen a experimentar amb la pintura, el pinzell, barregen els colors per tal de veure el resultat. Durant el segon trimestre, l´hivern, comencen a fer creacions amb una intencionalitat i després al tercer trimestre fan unes composicions precioses apreciant en elles la gamma de colors que han escollit per a fer el treball plàstic:\nDurant la tardor els nanos van fer diferents produccions: omplir el paper, barrejar els colors o simplement fer una exposició de taques de colors.\nDurant l´hivern comencen a crear composicions amb els colors utilitzats.\nA la primavera comencen a experimentar amb les possibilitats que els ofereix el pinzell...\nI entre ells es donen idees. Fixeu-vos la taula del mig: un comença deixant la marca del pinzell i els companys també proven de fer-ho.\nBarregen diferents maneres de crear fent piquets amb el pinzells, diferents traços....\nI aquí us deixo una mostra de les obres d´art realitzades!\nEtiquetas: COLORS, PINTURA, PLÀSTICA, PRIMAVERA\nElisa Hernández 4 de maig de 2014 a les 13:05\nEnhorabuena por ser finalista en los premios Espiral!!\nEva Jiménez 4 de maig de 2014 a les 17:46\nAna Martinez 4 de maig de 2014 a les 23:39\nUn trabajo precioso y muy original, Eva. Un abrazo.


CFGS Salut Ambiental a les XXV Jornades científiques de la Mediterrània - Tarragona Cicles Formatius Cursos\nEls alumnes del CFGS de Salut Ambiental han participat en les XXV Jornades Científiques de la Mediterrània, amb el tema "Epidemiologia ambiental al Camp de Tarragona". Han après un munt de coses noves i han aprofundit en temes tractats a classe.\nEls alumnes de primer i segon del cicle de Salut Ambiental han assistit a la sala d’actes de l’Autoritat Portuària de Tarragona a aquestes interesants Jornades Científiques que organitza Mare Terra Fundació Mediterrània amb la col·laboració de la Universitat Rovira i Virgili. La temàtica principal ha estat l’epidemiologia ambiental, la disciplina que estudia els efectes de la contaminació sobre la salut de les persones.\nEls deu ponents que han participat han estat Eduardo Mieza i Carlos Guzmán (Mare Terra Fundació Mediterrània), Enric Rovira (Agència de la Salut Pública de Catalunya), Mercè Rovira, Enric Esteve, Massimo Castelari i Jorge Diogene (Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentària –IRTA-), Ramon Nadal (Assessoria Jurídica Ambiental Nadal Navarro Associats), Maria Mercè Martínez (Associació Empresarial Química de Tarragona –AEQT-) i Armengol Grau (Servei d'Incineració de Residus Urbans, S.A. –SIRUSA-).\nEl professor de la URV Francesc Borrull ha sigut el director del curs.\nUn agraïment a tots ells per unes ponències tan interessants!!!


Rúbrica d'avaluació utilitzada a la Barcelonada.\nSaveSave Rubrica Barcelonada For Later\nTutorial editors de text cooperatius en línia\nDesfer-se del cadàver del líder (2). Exercici amb codis QR.\nBarcelonada autorització pares\nBarcelonada 2.0 feedback alumnes\ns un projecte\nRBRICA - AVALUACi BARCELONADA 2.0 / CENTRE: treball previ ALUMNE/A:\nAporten mapes, han installat i provat les apps i comencen lactivitat havent llegit les instruccions, ben documentats, etc. Fa la seva feina i simplica en la tasca de grup, ajudan companys,etc.\nHan preparat mnimament lactivitat per no tenen clars tots els aspectes organitzatius de lactivitat. Cal ajudar-los. Contribueix al treball de grup de manera activa i destacada.\nGaireb no tenen res a punt i lajuda del professor/a s fa imprescindble. La seva actitud s passiva i no fa aportacions signicatives al treball en grup\nComencen lactivitat, al tren, sense dur a sobre cap material ni havent mirat res. Inicdeix negativament i diculta el desenvolupament del treball en grup.\nPreparaci prvia de material (grup)\nAportaci al grup prvia a la sortida i durant el trajecte danada (indiv.).\ntreball durant lactivitat\nPreparaci durant el trajecte (grup)\nTenen clara la feina que han de fer i aproten el temps, de manera organitzada i amb els objectius clars Han descartat i canviat molt b els targetons. Preparen molt b la ruta. Aporta 4 imatges i un breu vdeo a Instagram, cobrint tots els punts, totes elles amb explicacions de qualitat. Ha arribat a lhora, tant a la sortida com a lhora de tornada. Segueix les indicacions, simplica i vetlla pel bon treball del grup. Al tren es comporta sense molestar altres viatgers.\nAproten el trajecte per preparar lactivitat per no del tot autnomament, necessiten algun tipus dajuda (professor) Bona preparaci per amb alguna petita errada corregida pels professors Envia 4 imatges i un vdeo per sense explicacions de qualitat, faltes dortograa, etc.\nLajuda dels professors ha estat imprescindible per a la planicaci del treball. Sense lajuda dels companys i/o professors no shagus pogut planicar el recorregut. No fa la totalitat denviaments, i la qualitat de les explicacions s inexistent o nulla\nNo han aprotat el trajecte per organitzar el treball de grup. El recorregut ha estat fet prcticament en la seva totalitat pel professorat. No ha aportat res.\nTargetons i recorregut\nImatges a instagram a cada punt (una delles, un vdeo). (grup) Puntualitat (individual) Actitud (individual)\nHa arribat amb una mica de retard, sense afectar al desenvolupament de lactivitat. Hi ha hagut alguna petita mancana en el seguiment de les indicacions (poca9. Al tren se lha hagut de cridar latenci. Lactitud no ha estat del tot correcta, entorpint el treball en grup o general . Al tren el comportament no ha estat correcte.\nHa arribat tard, afectant el desenvolupament global de lactivitat. Lactitud no ha estat gens correcta, entorpint el treball en grup o general de lactivitat. Al tren molesta als altres viatgers.\ntreball posterior a lactivitat\nEnquesta Comentari personal nal de valoraci a la web del projecte Assoliment objectius\nHa enviat lenquesta Fa una aportaci personal de qualitat amb alguna referncia a les aportacions prvies dels companys. Ha assolit els objectius i propsit de lactivitat a un nivell molt satisfactori.\nAportaci qualitativament correcta per amb ms de 2 faltes greus dortograa. No mira les aportacions prvies. Ha assolit b els objectius i propsits de lactivitat.\nElement complementari uix i poc consistent. Sense l, amb parts desconnexes. No ha assolit del tot els objectius i propsit de lactivitat. No ha aportat res.\nNo ha enviat lenquesta\nLassoliment dels objectius i propsit de lactivitat no ha estat gens satisfactori.\nDocuments Similar To Rubrica Barcelonada


Marta Vilalta: "L'acord amb la CUP és vigent però la qüestió de confiança ha perdut sentit"\nLa secretària general adjunta d'ERC, Marta Vilalta. FRANCESC MELCION\nBarcelonaMarta Vilalta (Torregrossa, 1984) és la secretària general adjunta d’ERC i una de les principals negociadores del partit, ja sigui amb l’Estat o en qüestions d'estricta política catalana.\nEls pressupostos s’han aprovat sense la CUP. ¿Encara veuen la CUP com un soci o la veuen com a oposició?\n— Al país hi ha una majoria sorgida de les eleccions del 14-F que no s’ha esfumat. No ens hem trobat amb la votació dels pressupostos, però segur que ens haurem de seguir trobant.\nTenien un acord d’investidura. Se senten traïts?\n— La CUP pren les seves decisions, que respectem, i nosaltres seguirem treballant perquè els pressupostos de l’any vinent  hi pugui haver la CUP votant-hi a favor.\nPer tant, l’acord d’investidura és vigent? ¿També que el president Aragonès se sotmeti a una qüestió de confiança el 2023?\n— L’acord amb la CUP és vigent perquè és un pacte de legislatura que marca els principals objectius que cal afrontar. Per tant, per molt que no hi hagi hagut una votació conjunta en els pressupostos, la major part de mesures que hi vam incloure en aquell acord s’aniran complint. Dit això, també és evident que l’haurem d’anar avaluant, revisant i veient quina és l’evolució.\n¿Però podem esperar aquesta qüestió de confiança que hauria de ser a principis del 2023?\n— A nosaltres ens agradaria poder anar fent aquesta avaluació de l’acord conjuntament amb la CUP. És evident que aquesta qüestió de confiança, després de l’aritmètica per l’aprovació dels pressupostos, perd sentit. A nosaltres ens agradaria que ERC i la CUP ens anéssim trobant i avaluant el transcurs de la legislatura.\n¿Els comuns són el soci prioritari del Govern després de l’aprovació dels pressupostos?\n— Amb els comuns hi hem comptat sempre. A l’inici de la legislatura també es va parlar amb ells i la voluntat d’Esquerra, tal com diem des de fa temps, és la via àmplia de tenir un govern fort i estable.\nEn el dia a dia del Govern han tingut moltes friccions entre ERC i JxCat. El 2022 continuarà així?\n— No volem dedicar cap esforç en fer aflorar les discrepàncies. Seguirem treballant per garantir que el Govern faci la seva feina. És aquí on hem de dedicar els esforços i no a haver-nos de fer retrets, que és esgotador.\n¿Però li sobta veure una entrevista amb un vicepresident [Puigneró] criticant a l’altre soci del Govern?\n— Per això reitero: ERC s’ha vist que és el soci més fiable del Govern del país i reclamem aquesta responsabilitat a tothom amb coherència.\n¿La relació del Govern és millor del que es transmet de cara al públic?\n— A vegades hi ha molt més soroll amplificat per interessos concrets que no pas la realitat.\n¿Pot ser que les veus crítiques de JxCat no estiguin dins del Govern sinó al grup parlamentari?\n— Moltes vegades hem vist com les discrepàncies no són dins del mateix Govern, sinó dins de JxCat.\nEstà previst que la reunió de la taula sigui a principis d’any. Ens consta que es treballa perquè hi pugui haver passos tangibles ”\nTaula de diàleg: tindrem reunió al mes de gener?\n— Està previst que sigui a principis d’any. Ens consta que es treballa perquè hi pugui haver passos tangibles en el procés de resolució del conflicte. S’està treballant amb la màxima discreció perquè en la pròxima reunió hi pugui haver passos que evidenciïn que s’està avançant.\nPerò vostè té experiència negociadora amb el PSOE. Com el veu?\n— Del PSOE ja hem après que se l’ha d’obligar a fer, si no ell no fa.\nLa sisena onada podria retardar la taula de diàleg?\n— L’estat de la pandèmia ho afecta tot. Si alguna cosa sabem és que no podem fer gaires previsions.\nQuè hauria de passar perquè el govern de Sánchez perdés la confiança d’ERC?\n— ERC no dona suport al govern del PSOE i Podem perquè sí. S’entén la nostra posició perquè, a banda de ser útils en el dia a dia, en el que és més tangible tenim obert un procés de negociació pel qual val la pena seguir fent aquest esforç, encara que desgasti políticament.\nEl president Aragonès va parlar de buscar “alternatives” si no hi ha avenços en el diàleg. Quin exemple tindríem: un referèndum?\n— Nosaltres apostem per la via negociada i considerem que és la millor que tenim ara, però no renunciarem a cap via democràtica per fer possible la República Catalana. Si la via de negociació no ens porta on volem arribar, ho seguirem intentant.\nHem trobat a faltar el compromís de JxCat amb el procés de negociació ”\n¿Han definit com ha de ser el "nou embat democràtic" que van pactar amb la CUP?\n— Són les qüestions que s’han de poder consensuar i que han d’anar en paral·lel amb la via negociada. Això forma part del consens estratègic.\nPerò en quin punt estem del consens estratègic?\n— Hi ha qui ha tingut tendència a intentar dividir les diferents propostes més estratègiques. Tenim una aposta per la via negociada àmpliament reclamada per la societat catalana, doncs treballem perquè funcioni al màxim.\nAixò no està passant. Només ERC aposta per la negociació...\n— Hi ha un consens a la societat de gent que voldria votar sobre el nostre futur. I això tenim un lloc on poder defensar-ho que és la taula de negociació. Aprofitem-la. I hem trobat a faltar aquest compromís de JxCat amb el procés de negociació.\nDe cara a la pròxima reunió de la taula, Junts s’hi sumarà?\n— És una qüestió que Junts ha de poder decidir. A nosaltres ens agradaria que representants del govern de JxCat s'hi poguessin sumar.\nHan pactat amb el PSC la renovació d’òrgans que estaven encallats. S’obre un nou temps?\n— Hem hagut de fer-ho amb el PSC perquè era imprescindible per l’aritmètica parlamentària, però fins que no torni a defensar grans consensos de país, com el dret a decidir o la immersió, difícilment podrà ser un partit de govern.\n¿La solució per a la defensa de l’escola catalana és fer una nova llei?\n— No hi ha única solució, però segur que no passa perquè els tribunals diguin com s’ha d’ensenyar al nostre país. La LEC diu clarament quin és el model i no passa per quotes [de castellà]. Una de les vies pot ser una ofensiva normativa en aquest sentit.\nmarta vilalta ERC taula de diàleg la CUP JxCat