Casal Sant Vicenç (Itaca) - Anem de Colònies\n9 11 valoracions\nC/Fons de les Creus s/n , 08350\nSituació: Arenys de Mar, el port i els voltants\nEl Casal Sant Vicenç es troba a la vila d' Arenys de Mar, un poble mariner amb més de 400 anys d'història i vila de ciutadans il·lustres com Salvador Espriu. Durant el s. XIV va haver de construir torres de defensa per contrarestar els atacs dels pirates.\nPodreu gaudir de les seves platges, del port pesquer i esportiu, del nucli antic, del Museu d'Arenys, del Teatre Principal, del seu Festival de Jazz i de les festes del poble.\nArenys es coneguda per la seva gastronomia, pel seu clima i per la seva tranquil·litat.\nAltres pobles propers són: Arenys de Munt, Canet de Mar, Sant Pol de Mar, Mataró i Calella.\nLa instal·lació es troba a la mateixa població, en un indret tranquil i amb tots els serveis a prop amb un ampli ventall d'activitats culturals, esportives i ambientals. Podreu gaudir d’un casal del segle XIX amb àmplies sales interiors per activitats, assajos i jocs o bé gaudir de l'exterior ja sigui als porxos, patis i piscina situada dins les instal·lacions.\nSra. Pepa Tomàs\nEl tracte per part de monitors/res i rrsponsables ha estat molt bó. La casa i lrs activiytats adients a l'edat i els nens i nenes han gaudit molt d'aquestes colònies.\nSituada a 15 minuts a peu de la platja i del port d'Arenys. Amb espais exteriors propis i piscina. Unes instal·lacions espaioses i equipades per a grups.\nDistribuïda en dues plantes, disposa de 5 habitacions amb capacitat per 110 persones: 3/20, 1/22, 1/26 i 1/2. Sala d'estar de grans dimensions amb llar de foc, 4 sales de treball i capella pròpia. Servei mèdic a la mateixa població i centres hospitalaris propers (hospitals de Calella i Mataró) a 10 min. en cotxe. Servei de cuina pròpia i espais exteriors amb piscina per activitats a l'aire lliure. Ideal per escoles, esplais, grups esportius, de música, teatre o dansa, per a estades amb pernoctació i també per a reunions familiars o d'amics.\nTransport públic: Tren direcció: Calella, o Blanes i baixar a Arenys de Mar. Un cop a l’estació creuarem la N-II i caminarem cap a la dreta fins trobar el 1º carrer: C/d’en Riera, al final del carrer, tombar a la Esquerra, i al 1º carrer Girar a la dreta: C/Bonaire, seguir amunt fins al final i girar a l’esquerra: C/Rial de Sa Clavella i seguir tot recte, desprès d’uns metres passarem per el Poliesportiu (Esquerra) i l’Escola Joan Maragall (dreta). Seguirem caminant amunt, fins que ens trobem a l’esquerra el C/Valldemaig. Pujarem una miqueta per aquest carrer fins a trobar a l’esquerra un camí de terra que ens dura a l’entrada de la casa de colònies.\nPer la carretera N II: Rotonda d’accés a la riera d’Arenys.Entrem a Arenys, i seguidament hi ha una segona rotonda que girarem enfilant pel carrer “Rial de Sa Clavella". Passarem pel davant d’una escola a ma dreta i el camp de futbol a ma esquerra.Arribem a un encreuament amb una palmera. Hem de girar a la dreta seguint la corba amb pujada fins a una senyal d’ Stop.Des d’aquesta senyal, girem a l’esquerra i al final del carrer, agafem el carrer Valldemaig, que fa una forta pujada.En aquest carrer, a ma esquerra hi ha un camí de terra amb arbres, que ens porta a la casa.\nPer l'autopista :Sortida 109 de l’autopista C-32 Arenys de Mar/Arenys de Munt. Només sortir del peatge, agafar direcció Girona/NII. Hi ha una espècie de rotonda (o raqueta) on hem d’anar direcció: bombers/mossos esquadra/IES Tres turons/Casal Sant Vicenç.Passem per davant els bombers i els mossos i continuem carrer fins arribar al poliesportiu municipal d’Arenys de Mar. Es un carrer de forta baixada.Al final hi ha un encreuament amb una palmera. Hem de continuar recte, fent una pujada, i a la senyal d’Stop, girar a l’esquerra, seguint el marge d'un parc. Envoltem el parc i seguim per un carrer que te una forta pujada (Carrer Valldemaig)Abans d'aquesta pujada hi ha una porta de reixa que dona a un camí de terra amb arbres. Aquest camí ens porta a la casa.\nde Barcelona: 35 km\nde Girona: 60 km\nde Tarragona: 140 km\nde Lleida: 195 km\nActivitats d'Infantil i Primària\nAquestes activitats estan dissenyades per ser realitzades amb Infantil i Primària, adaptant la forma de treballar i la motivació segons l'edat de l'alumne. Les activitats i tallers de primària busquen oferir als nens una primera visió del món del mar i el seu entorn de forma divertida i entretinguda a través de les estranyes formes dels peixos o divertits contes de pirates.\nL' home i el mar: el món de la pesca (3 a 7 anys)\nUn passeig pel port, aturant-nos davant de cada vaixell, buscant el vaixell pirata i parlant amb els pescadors del port. Una passejada per conèixer les parts del port i veure i tocar les xarxes de pesca i, amb una mica de sort, els pescadors ens donaran regals com: estrelles de mar, esponges o fins i tot algun que altre peix!\nL'home i el mar: el món de la pesca (cicle mitjà i superior)\nUn passeig pel port, aturant-nos davant de cada vaixell o art de pesca per explicar els tipus de pesca i els peixos que es capturen. Coneguem les parts del port i parlem amb pescadors i observem com fan les xarxes de pesca. I si tenim sort, els pescadors ens poden regalar estrelles de mar, esponges o crancs!\nLa llotja i els pescadors (3 a 7 anys)\nEs tracta d'una activitat de complement del món de la pesca. Havent dinat, anirem cap a la llotja i mentre els vaixells carregats de peixos descarreguen les caixes, veurem les espècies més comercials que després es vendran a la llotja.\nPeixos: artistes de les formes i els colors (3 a 5 anys)\nAproximació al món dels peixos de forma pràctica i amb manualitats. Mitjançant una activitat de muntatge d'un peix globus, rèpliques de peixos de joguina... provocarem una pluja d'idees sobre curiositats d'alguns de aquests peixos, tenint en compte el seu entorn.\nPeixos: artistes de les formes i els colors (cicle mitjà i superior)\nDescobrirem la diversitat de formes i colors dels peixos i la relació amb l'hàbitat on viuen, si són bons nedadors, de què s'alimenten i com capturen les seves preses. També aprendrem quines són les diferents parts d'un peix i aspectes bàsics de la seva anatomia externa i interna.\nPasseig en vaixell (3 a 12 anys)\nEmbarcarem en el vaixell Marinada, i com a veritables tripulants podrem observar les parts del port i els diferents vaixells que en té, fins i tot, un vaixell pirata que es troba ancorat en un dels seus molls. Si a més fa un bon dia i el mar ens ho permet... Sortirem a mar obert!!!\nEl conte del peix irisat (3 a 7 anys)\nTeatre per menuts amb ombres xineses i ambientació musical. Per conèixer diferents animalons que habiten els fons dels nostres mars a través d'una bella història d'amistat.\nTaller: Fem un mural! (3 a 11 anys)\nEn aquesta activitat crearem un mural artístic amb materials reciclables i naturals sobre les diferents activitats realitzades durant l'estada i on es reflecteixin tots els aprenentatges realitzats. Us podreu emportar els murals com a producte final de l'estada marina!\nDescoberta del tresor (3 a 12 anys)\nGimcana nocturna de proves diverses al voltant del recinte de la casa (a l'interior de la casa per als més petits) amb la temàtica "la pirateria". Amb proves d'enginy premiades amb un tros de mapa que els conduirà a la següent prova fins a poder muntar el mapa del tresor que hauran de buscar tots junts.\nEl teatre dels amics del mar (3-5 anys)\nAquesta activitat tindrà com a fil conductor, "Els personatges del Mar". Mitjançant una representació amb putxinel·lis que fem a l'inici de les activitats aconseguim que els infants s'impliquin i es motivin en les activitats que faran a continuació. Farem una representació amb personatges marins que interactuen amb els nens amb la finalitat d'introduir-los al món marí i la seva problemàtica.\nLa Platja i l'auca d'en Pere Pescador (3-8 anys)\nExplicació de l'Auca del Pere Pescador asseguts a la sorra tot escoltant les ones i les gavines del nostre voltant per introduir-nos en aspectes com la contaminació i la neteja de les platges. Recol·lecta de petxines, musclos, cargols, etc. que ens servirà per realitzar l'activitat de la tarda a la casa de colònies. Coneixerem curiositats de cadascun d'ells, farem un toca- toca amb un recull d'organismes de les platges d'Arenys de mar.\nDiscoball (3-11 anys)\nBallarem simulant les antigues festes pirates, desfilarem amb les nostres millors gales o simplement gaudirem de la bona música que els nostres companys ens cantaran amb el karaoke.\nEl joc de l'illa del tresor (6-12 anys)\nHem convertit al tradicional "joc de l'oca" en un gran mapa pirata, on cada casella ens planteja proves a superar que ens convertiran, a poc a poc, en veritables pirates.\nLa vida a trenc d'ona (8-12 anys)\nPosem-nos en la pell d'un equip de biòlegs marins treballant a l'espigó de ponent. Volen conèixer quins animals i vegetals viuen en aquest tipus d'estructura feta per l'ésser humà. Per tal de fer-ho recol·lectem espècies d'animals i algues tot comprovant les seves adaptacions per viure en llocs tan inhòspits on han de suportar l'embat de les onades.\nLa platja: un museu a l'aire lliure (8-12 anys)\nAsseguts a la sorra ens expliquen com es va anar transformant la platja d'Arenys, qui pot ser responsable de la contaminació que observem i quines espècies són característiques d'aquest lloc. Recol·lecció, reconeixement i classificació de petxines, musclos, cargols, etc. mitjançant la utilització d'una fitxa de camp i toca - toca d'espècies que trobem a les platges d'Arenys de Mar.\nAquestes activitats estan dissenyades per ser realitzades a tots els cursos de la secundària, adaptant els continguts segons l'edat de l'alumne. Les activitats busquen oferir un bon complement pràctic als continguts treballats a les matèries d'experimentals, tecnologia o socials d'aquesta etapa. Els permetrà poder recollir informació de forma pràctica, interpretar l'entorn i formar-se una idea molt aproximada de la complexitat del món del mar, de la seva enorme diversitat ecològica i de la importància de les activitats humanes al seu voltant. Especialment recomanat com a complement de les matèries esmentades o per l'elaboració d'un treball de síntesi.\nLa vida a trenc d'ona\nAquesta activitat es durà a terme a l'espigó de ponent. Ens posarem en la pell d'un equip de biòlegs marins que volen conèixer quins animals i vegetals viuen en un espigó litoral. Podrem agafar mostres de les diferents espècies animals i d'algues i veure les seves adaptacions per viure en aquests llocs tan inhòspits i xarxa tròfica que estableixen.\nL' home i el mar: el món de la pesca\nFarem un passeig pel port, ens aturarem davant de cada vaixell o art de pesca i explicarem els tipus de pesca que practica i els peixos que es capturen. També explicarem les parts del port esportiu i pesquer i mirarem de parlar amb els pescadors i observar com fan les xarxes de pesca. Observarem les diferents espècies que s'hi pesquen i aprendrem a separar-les en grans grups biològics.\nPeixos artistes de les formes i els colors\nDescobrirem la diversitat de formes i colors dels peixos i la relació amb l'hàbitat on viuen, si són bons nedadors, de què s'alimenten i com capturen les seves preses. També aprendrem quines són les diferents parts d'un peix i aspectes bàsics de la seva fisiologia externa i interna.\nHavent dinat, anirem cap a la llotja i mentre els vaixells carregats de peixos descarreguen les caixes, veurem les espècies més comercials que després es vendran a la llotja. Descobrirem la subhasta del peix i estarem en contacte directe i amb tots els sentits posats en una de les activitats més antigues del litoral català.


Nous casos de sida a Catalunya es detecten tard\nQuatre de cada 10 nous casos de sida a Catalunya es detecten tard\nLes relacions sexuals desplacen les xeringues com a principal via de contagi\nDijous, 06/03/2014 | Actualitzat a les 13:08 CET\nQuatre de cada deu nous casos de VIH són detectats tardanament, tal com ha revelat aquest dijous l'Agència de Salut Pública de la Generalitat en el marc de la firma de l'Acord Nacional per afrontar l'epidèmia a Catalunya i contra l'estigma social que té relacionat.\nA la Comissió de Salut del Parlament, el Comitè Primer de Desembre, Plataforma Unitària d'ONG-SIDA de Catalunya, ha defensat "un compromís explícit, real i desvinculat de vaivens de caràcter polític o econòmic".\nEl conseller de Salut, Boi Ruiz, ha manifestat que les polítiques públiques, recollides en un nou pla d'acció 2014-2017, han d'obeir a "la detecció, a la ruptura de la transmissió de la malaltia, a l'accés al tractament, a garantir un seguiment clínic eficaç, a la investigació i a normalitzar el comportament de la societat respecte a la malaltia".\nRuiz ha reiterat la necessitat de fomentar la prevenció i el compliment del tractament i, a més, ha insistit a augmentar la col·laboració, que ha de ser "estructural i no conjuntural" entre les administracions i les oenagés que estan amb els malalts.\nEn l'acte s'ha recordat que els malalts de VIH, dels quals hi podria haver entre 30.000 i 36.000 a Catalunya, viuen 14 anys menys que la mitjana de la resta de la societat i que "no totes les persones tenen el mateix risc d'adquirir la malaltia". Per aquest motiu s'ha insistit a identificar els col·lectius més vulnerables i de més risc amb el fi de dissenyar intervencions preventives més efectives i prioritzar correctament els recursos.\nEncara que la detecció de casos de VIH/SIDA a Catalunya va experimentar una reducció "bastant pronunciada" a partir del 2000, en l'actualitat el nombre d'infeccions es manté estable al voltant de 800 nous casos anuals. Bona part d'aquestes deteccions són gràcies als 30 tests per cada 1.000 habitants que es realitzen anualment a Catalunya.\nDes de l'any 2001 els homes homosexuals representen el 60 % dels casos de VIH detectats que, si se sumen als casos de VIH en relacions heterosexuals, es conclou que el 85% dels malalts l'han adquirit mitjançant relacions sexuals. Això posa en relleu que si anys enrere una de les vies més comunes de transmissió era per l'ús compartit d'agulles i xeringues, a més de la transmissió mare-fill, en l'actualitat una part significativa deriven de relacions sexuals. A més, s'ha instat a no parlar del VIH/SIDA i parlar de la resta de malalties de transmissió sexual, "menys mediàtiques", però amb un "important impacte sobre la càrrega de la malaltia, prevenibles i la majoria curables amb tractaments molt barats".\nLa firma de l'Acord Nacional va estar precedida per la lectura de la Declaració del Parlament que "confirma el seu compromís d'afrontar l'epidèmia del virus de la immunodeficiència humana a Catalunya i de lluitar contra l'estigma relacionat amb aquest virus" el dia 12 de febrer de 2014 en el ple del Parlament i en què va assistir la denominada "Marea Roja".\nDavant la Comissió de Salut han comparegut el director de la Fundació Acollida i Esperança i coordinador de la Comissió de VIH/Sida i Exclusió Social de la Federació d'Entitats Catalanes d'Acció Social, Miguel Luís Acosta Martínez; la coordinadora de l'Associació Antisida de Lleida, Anna Rafel Campàs; el director de l'entitat SIDA STUDI, David Paricio i el president del Grup de Treball sobre Tractaments del VIH, Juan Sebastián Hernández.


Biblioteca de Cambrils: Segona trobada del Club de Lectura Infantil\nEl 30 de novembre ens vam reunir per parlar de UN ÓS ANOMENAT PADDINGTON, de Michael Bond. A la majoria els havia agradat molt aquesta tendra història sobre un ós del Perú Profund que viatja fins a Londres i és adoptat per una família. L' inici tan peculiar dóna lloc a una sèrie de peripècies que faran de Paddington un membre més de la família.\nMichael Bond va començar amb aquest singular protagonista una sèrie d'històries que fan les delícies dels nens i nenes britànics des dels anys 50.\nVam jugar a definir en Paddington amb una paraula, i aquestes són les que van sortir:\nTambé vam conèixer la seva PÀGINA WEB, on hi ha molta informació sobre els llibres, sobre paddingtons de peluix i també molts jocs divertits. I vam poder mirar i remenar altres llibres d'ossos, que són protagonistes de moltíssims àlbums infantils.\nFinalment vam fer el repartiment de papers per als contes que representarem el proper 2 d'abril i vam entregar la propera lectura: EN JACOB DOS-DOS I L'ULLAL ENCAPUTXAT, de Mordecai Richler. A veure si aquesta també ens agrada molt!\nCategories: Club de Lectura Infantil , Michael Bond , Un ós anomenat Paddington


Setmana primaveral - Ona Bages\nInici El temps Setmana primaveral\nLa jornada d’avui es presenta tranquil·la i sense canvis, on després d’un cap de setmana amb glaçades generalitzades a tot el territori, avui les repetim però són ja més locals i les mínimes comencen a recuperar-se.\nAmb tot, dia assolellat acompanyat de bandes de núvols prims al cel, on al migdia la temperatura s’enfilarà de valent seguint la tendència del passat cap de setmana, amb valors màxims d’entre 14 i 18ºC.\nA més, després de 3-4 dies de forta tramuntana a muntanya, avui tendirà a la baixa cap a finals del dia. En aquest sentit, segueix activat l’avís per vent a la comarca del Solsonès pel Servei Meteorològic de Catalunya, amb cops màxims de més de 90 km/h.\nDimarts la jornada serà similar, amb predomini del sol i el cel serè, però cap a la tarda augmentarà la nuvolositat a totes les comarques centrals. Tot i això, les temperatures al migdia seguiran sent agradables, si bé baixaran un grau i es mantindran entre els 12 i 17ºC. Tanmateix, les mínimes es mantindran semblants a les d’avui, amb glaçades ja més localitzades.\nDe cara als pròxims dies seguirem amb l’ambient assolellat com a protagonista, on sembla també que tornaran les boires a primera bora del matí. A més, les temperatures seguiran en ascens durant la resta de la setmana.\nPer acabar, comentar que la primavera va començar oficialment el passat dissabte 20 de març a les 10:37h del matí. Durarà 92 dies i 18 dies i s’acabarà el 21 de juny. Recordem també que el proper diumenge 28 de març hi ha canvi d’hora a l’horari d’estiu, on haurem d’avançar 1 hora més els rellotges.


El viatge dels Rodamons: Algunes imatges de l'India...\nHola guapus. Encara que no posi gaires comentaris al blog, a casa el mirem dia per altre per no perdre'ns res de lo que feu.\nS'us veu molt contents, espero Mireia que ja t'hagis curat del refredat.\nM'han agradat molt els colors de la roba de les fotografies i sobre tot la manera d'estendre-la. Si algun dia fa vent però,enlloc d'aixugar-se el deu tornar anar al riu.\nBe, adeu; continuarem esperant més comentaris.\n16 de febrer de 2008 a les 13:19\nsoc la cosineta de folgueroles-minnesota!\nquin goig! feu bona cara totos dos... mig budistes i guapos.\naixo de la vida india us prova! a veure que tal sera Vietnam!\nmolts records des dels EEUU!\n16 de febrer de 2008 a les 16:01\nHe tingut uns dies d'estrés, però procuraré que no em torni a enxampar..\nQuina quantitat de colors que existeixen, i tots hi són a l'Índia!! QUINES FOTOS Són precioses..\nAra que ja fa dos mesos que us seguim amb el mapa, particularment ja tenia ganes de canviar-lo.. a la OSI tenim un mapamundi, i després un mapa detallat de l'Índia, i properament penjarem un de Hong Kong, i després un altre del Vietnam!!\nPetons per tota la gran família del blog, i especialment als Rodamons.\nSón les 12:33h, i tenim 13,1º de temperatura a Sant Andreu de la Barca. Continúa la sequera..\n17 de febrer de 2008 a les 3:33\nQuina tongada de fotos tan boniques, si una és maca l'altra encara més, quins colors tan nítids, fa alegria de veure'ls. I els tres "reis mags" tan ben asseguts transmeten molta pau. A vosaltres se us nota que sabeu captar aquestes enegies positives. Molt bona, Ignasi, la teva foto com una estàtua més. I\ntu Mireia, estàs molt maca, desprens molta serenitat.\nJa tenia ganes de saber la temperatura de S.A.B.!\n17 de febrer de 2008 a les 8:47\nBones Mireia&Ignasi, feia temps que no comentàveu algo al blog. La veritat em fa il·lusió seguir les vostres aventures. Encara que us trobo a faltar (bé, només conec a l'ignasi però com si us coneixés als dos...). És d'admirar la de gent que us segueix en el blog setmana rera setmana, us felicito.\nJo ara en breu començaré examens (no és estar a Hong Kong però s'ha de passar...).\nAniré seguint els vostres comentaris.\nHi ha una cosa que teniu molta raó (bé, o el savi que us veu trobar..) si la gent radiés energia positiva el món aniria 10000 vegades millor. Si les notícies/diaris escrivissin coses bones/positives tot aniria millor.\nNo em vull allargar molt...\nUs aniré seguint mentre aneu actualitzant.\nP.D: Ignasi, vas rebre el meu correu?Si no, te'l torno a enviar.Cuida't\nveig que heu trobat un "ordenata" actualitzat. Les fotos continuen magnífiques.Sembla que tant les persones com els gossos estiguin mig adormits, pero com hi van els mòbils ¡¡.\nBo, el comentari de la Gloria:la roba, el vent i riu avall.\nLa Yolanda no sé on penjará tants mapes. L´um sobre l´altre ?\nLa Pilar com bona mare-sogra, no ha vist que l´estatua de l´Ignasi, desentona molt i molt. Es l´unic buda que va amb sabates. Mireia, clavali 20 fuetades i tres parenostres.\nAl Borja, el desanimaré una miqueta\nHi ha poca gent que tingui energía\npositiva i molt menys que en desprengui.\nLa Nuria, al dir "Aprofiteu tots els moments, que son únics", es el\nmillor resum de la vostre aventura\nDemá "Vietnam".Pais més petit que l´España pero amb mes del doble de personal i la meitat de menys de 25 anys.Espero que com bons excursionistes que sou (així ho aparenten les sabates) pujeu al Fan\nSi Pan -mes o menys- i desde dalt veureu Txina.\nDemano que als familiars mes propers, no els hi digueu que menjareu gos,serps,cucs, rates,sopa de rap penat i tota una serie de menjars exquisists.\nja em perdonareu que faci comentaris sobre lo que diu la gent d´aquest blogspot, pero es que els escrits m´agraden tant que no ho puc evitar. De tots modos perdó.Bon viatge, viatgers.\n18 de febrer de 2008 a les 9:27\nDia 77 - 2 mesos i 15 dies - ara són les 20:59 i en aquests moments pluvisqueja una mica!!! :)\nEncara que no us escrivim sovint, cada dia mirem el blog per veure si heu penjat alguna anècdota i/o foto (per cert les fotos són fantàstiques i ens ajuden a imaginar una petita part del que esteu vivint)per altra banda és inevitable pensar vosaltres, ja que vam penjar la vostra foto en un mapa i l'anem movent allà on aneu, perquè d'alguna manera aquest viatge el fem amb vosaltres, per la manera que expliqueu les coses i ens les feu arribar...\nUn petonàs i una abraçadaaaaaa!!!!\nEl mapa el tenim penjat a la paret de l'oficina, i ara també a la següent adreça: (cal copiar i enganxar) http://img.godlike.cl/images/mapaindia2.jpg\nÉs més o menys el recorregut que han anat fent els Rodamons...\nSón les 23:40, i tenim 11,3º a S.A.B. Avui ha plogut..\n18 de febrer de 2008 a les 14:40\nEl que no us ha dit la Iolanda es que al costat dels mapes hi ha una foto de la Mireia ampliada (la que esta sentada sobra una pedra) í està guapíssssima. Ha tingut el detall de posar-ho a la pared de devant del meu ordinador -on és la nevereta- i així tothom va veient el recorregut.... és que la Ioli és una passada. Ara feia temps que no escribia, però és que tinc paletes a l'edifici, estan fent el reforç de les vigues que ténen al·luminosi i a em falta uns troços de sostre, vaja sembla Sarajevo. Ja sé que em queixo de coses "mundanes" però qui és el que no es posa nerviós amb paletes (molt bona gent) pel mig.\nAixò si, com que obro el blog sovint amb relaxo amb les fotos.\n21 de febrer de 2008 a les 5:59\nHola! El que no t'han dut és que ja tenim viatge, a Granada, ja que no tenim calers per anar tant lluny com estàs tu, que ja ens agradaria, que hi farem. Ahir vam anar la Yoli, l'Ali i jo, a la pelu, es vam agafar mitg AM i desprès es vam trobar amb la Tere i la Chus, al restaurant del Museu de l'Historia, així vam fer alguna cosa diferent. Ja veus que no ens oblidem de tú, i tal com t'han dit tenim la teva foto a la vista. Un petonàs per tots dos i moltes gràcies per les explicacions de les mandales. Luisi.\n21 de febrer de 2008 a les 9:52\nBona nit!! Ja fa alguns dies que heu arribat a Hong Kong. Ja us heu acostumat al nou entorn? Aprofiteu per practicar anglès!!No podem venir de vacances a Vietnam però ens conformarem amb les fotos i notícies que pengeu al blog, les de l'Índia són genials!!\n23 de febrer de 2008 a les 14:43


No pot ser - L'independent de Gràcia\nDilluns, 4 d'octubre de 2021 a les 12:27h\nActuació de Reperkutim pels carrers del centre de la Vila | Cedida\nJa toca escriure una altra vegada. Han passat moltes coses durant aquests dies i intentaré ser positiu, tot i la situació.\nS’ha parlat molt a L’Indepe que el projecte de Reperkutim ha deixat d’existir. No hauria de ser normal, que projectes importants socialment, educativament i culturalment es vegin en la disjuntiva de plegar, sobretot per la falta de recursos i ajudes. Les administracions haurien de fer un esforç, per sobre de l’habitual, en casos flagrants com aquest. A Gràcia tenim multitud d’exemples, com el Rebost Solidari, que cada vegada tenen més dificultats per mantenir els objectius cercats. També estant augmentant les veus que volen, cada cop més, pensar només en la realització de la seva activitat i no establir nexes i col·laboracions amb altres entitats i en projectes engrescadors. No pot ser.\nGràcia ha de mostrar aquest orgull de ser com som que tan bé explica la gent de Guarnim\nGràcia ha de mostrar aquest tret diferencial, aquest orgull que ens persegueix per ser com som i per allò que som capaços de fer i que tan bé expliquen la gent de Guarnim als escolars, a qui els hi parlen de la Festa Major i Sant Medir i que es mereix grans suports. O seguir l’exemple dels Trabucaires, una entitat petita, que s’atreveix a organitzar La Revolta de les Quintes i que sempre hi és quan es necessita. I en breu tindrem La Marató de TV3, El Nadal a Vila, tornaran els Foguerons...\nPotser el G6 podria servir de nexe per animar, fomentar i ajudar a petites entitats a poder arribar a realitzar allò que creuen o a donar l’empenta per fer-ho realitat. Sí, escombro cap a casa, però Gràcia necessita entitats així.


Julian Assange em recorda físicament a Jacobo Siruela, que també és editor però menys revolucionari. Quant al pla psicològic, per més que en llegeixi entrevistes, em quedo amb la peculiar sensació que mai no tindré ni la més remota idea de qui és. El presenten com un ésser enigmàtic i fonedís, d'aquí el seu glamur irresistible. Deu ser el tràgic destí dels qui violenten la veritat, pensem en els eternament fugitius Roberto Saviano o Salman Rushdie, per exemple. Amb independècia de les crítiques, el web de filtracions Wikileaks ha tingut un impacte enorme en el món del periodisme, que fa temps que ha caigut en desprestigi -si és que mai en va tenir, de prestigi-, tan allunyat de l'anhelada objectivitat, enredat en la teranyina dels interessos econòmics i polítics. Wikileaks tampoc està lliure de sospita, de tota manera. La informació és poder, es miri com es miri. I el poder és ple de clarobscurs. Sobretot si ens referim als Estats Units. Que l'hi preguntin a Michael Moore, si no, un altre heroi global, que desperta el mateix nombre de simpaties que d'animadversions. Seria ben legítim, doncs, qüestionar si Wikileaks està particularment interessat en un determinat tipus de conflicte. Al marge de l'aura de misteri, a Assange tan aviat el descriuen com un príncep de les tenebres o un activista coratjós. Un hacker pacifista o un neoterrorista cibernètic, altament perillós per a la seguretat mundial. Les persones properes el defineixen com un home brillant, un treballador infatigable i compromès. Però alguns també l'han qualificat de dèspota insuportable, amb aires d'estrelleta mediàtica. En resum, aneu a saber qui és aquest home. De tot l'embolic, encara en destacaria un parell d'aspectes. El primer, la capacitat evident per a canviar la realitat a través de la xarxa, com ja ens havien ensenyat Lisbeth Salander i Mark Zuckerberg. Potser caldrà posar en quarantena les sorolloses protestes de carrer, com a mesura per a transformar la societat. El segon, les reaccions a favor i en contra que els papers de la guerra vegin la llum. Personalment, malgrat que sigui una obvietat que en els conflictes bèl·lics es violin els drets humans, em sembla una iniciativa clarament favorable. Tant de bo haguéssim disposat d'una eina tan poderosa, amb anterioritat. En el nostre país, sense anar gaire lluny, encara batallem entre el silenci i la revelació dels crims del passat. Per altra banda, us imagineu un Wikileaks per al cas Pretòria, Gürtel o Palau? Hauríem de posar un Julian Assange a la nostra vida.\nSegurament que si. I sobre els moviments populars, només cal veure la potència que ha tingut el missatge contra la vacuna de la grip A a la Xarxa i el que ha aconseguit, contra la influència dels sindicats i la vaga. És de calaix, algú no se n'adona que no vivim a finals del XIX primers del XX.\n25 d’octubre de 2010, a les 13:38\nTot i les ombres que pugui tenir el personatge, que no dubto que les té com les té tothom, mentre les crítiques que rebi es limitin a l’(in)oportunitat de publicar aquests documents i no als fets relatats, uns fets que almenys fins ara mateix cap govern ha negat, amb això ja en tinc prou per justificar i aplaudir l’existència de Wikyleaks i el bon servei que fa a la nostra societat.\n25 d’octubre de 2010, a les 14:23\nClidice, em temo que alguns continuaran amb la seva mentalitat decimonònica, encara recordo la insistència amb la qual es volia retirar del quiosc determinada revista satírica, que al cap de poc circulava per la xarxa a la velocitat de la llum... sort que la societat avança, que si fos per ells!\nMiquel, hi estic d'acord, llàstima que sempre hi haurà aquell cínic que justificarà fins a la sacietat l'ocultació sistemàtica de la veritat com a un bé per a la humanitat (quan en realitat només defensa els seus propis interessos)\n26 d’octubre de 2010, a les 10:03


CESAG Centro de Enseñanza Superior Alberta Giménez » Professors de CAFD i Educació investigaran l’estimulació cerebral a l’aprenentatge esportiu\nProfessors de CAFD i Educació investigaran l’estimulació cerebral a l’aprenentatge esportiu\nEl grup d’investigació Movement, Brain and Health (MOBhE), format per professors de CAFD i Educació del CESAG, ha obtingut un projecte de recerca a la convocatòria de Projectes Propis de la Universitat de Comillas. El títol del projecte és “Efectes de l’estimulació cerebral per corrent directe sobre l’aprenentatge de gestos esportius”.\nEs tracta d’un projecte de 3 anys amb una quantia de 1.925 euros. L’objectiu és investigar si l’estimulació transcranial per corrent directa és capaç de millorar l’aprenentatge d’un gest esportiu. En els últims anys, l’estimulació cerebral no invasiva s’està posant molt de moda en diferents àmbits, i l’esport no anava a ser menys. Aquests aparells el que fan és modular l’activitat cerebral. Quan aprenem, també es produeix una modulació cerebral. La idea és que si mentre practiquem un gest esportiu, ja sigui el putt de golf, o el tir lliure de bàsquet, per exemple, aconseguir potenciar les àrees cerebrals implicades amb l’estimulació, podríem fer que s’aprengués més ràpid o que “aprengués més”. De fet, s’està començant a considerar si aquest tipus d’estimulació es pot arribar a considerar neurodoping.\nEl grup està format pels següents professors:\nDra. Virginia López AlonsoCoordinadora del grup (CESAG, Ciències de l’Activitat Física i de l’Esport)\nDra. Lorena Rodríguez GarcíaCESAG, Departament de Ciències de l’Activitat Física i de l’Esport\nDra. María Teresa García GutiérrezCESAG, Departament de Ciències de l’Activitat Física i de l’Esport\nDr. Diego Moreno PérezUniversitat Pontifícia de Comillas. Departament d’Educació, Mètodes d’Investigació i Avaluació\nGabriel López BermúdezCESAG, Departament de Ciències de l’Activitat Física i de l’Esport\nDra. Loreto Gútiez Sáinz-PardoCESAG, Departament de Didàctica General i Teories de l’Educació\nDr. Eduardo Carballeira FernándezProfessor Convidat al Màster en Activitat Física i Salut de la Universitat de La Corunya i del Màster en Entrenament Esportiu, Activitat Física i Salut de la Universitat Ramon Llull\nDr. Ángel Lago RodríguezProfessor associat a la Universitat Isabel I


Peter Hujar, un fotògraf underground | Josep Maria Cortina\nPeter Hujar, un fotògraf underground\nLa Fundació MAPFRE presenta una nova exposició a la seva seu de la Casa Garriga i Nogués. Es tracta de la retrospectiva “Peter Hujar: a la velocitat de la vida”, dedicada a aquest fotògraf del món underground novaiorquès dels anys setanta.\nSusan Sontag (1975) | Peter Hugar\nLa figura de Peter Hujar és molt poc coneguda a casa nostra a diferència d’altres fotògrafs nord-americans de la seva època com Robert Mapplethorpe o Diane Arbus, dels que hem vist diferents mostres i moltes publicacions els darrers anys.\nCom s’explica en diferents treballs del magnífic catàleg que s’ha editat amb motiu de la mostra, Hujar tenia una personalitat complexa que el va allunyar sempre dels circuits comercials. Només va publicar un únic llibre “Portraits in life and death”(1976) i va participar en poques exposicions al llarg de la seva curta carrera. Va treballar per alguns estudis fotogràfics i publicar en algunes revistes il·lustrades però les va deixar ben aviat per dedicar-se a viure i fotografiar el món underground del East Village novaiorquès. Com ell mateix deia: “El meu treball prové de la meva vida” i “fotografio els que se’n van als extrems, la gent que s’aferra a la llibertat per ser ella mateixa”. Hujar va estar sempre al costat del que ell anomenava ”els tot inclòs”: artistes compromesos amb una línea creativa absolutament personal i allunyada de les exigències i servituds del mercat de l’art.\nAmb aquesta filosofia personal, que va complir fidelment, s’entén que la major part de la temàtica de la seva obra girés al voltant del seu entorn més pròxim. Els seus amants i amics, els paisatges urbans de la seva ciutat, els ambients artístics en què es movia, amb particular atenció al transvestisme. Encara que no era especialment actiu en política, Hujar va col·laborar decididament en el Moviment d’Alliberament Gay i seus són els primers cartells del moviment publicats el 1969. També van adquirir considerable notorietat algun dels seus nusos masculins on el sexe es presenta de forma especialment explícita amb fal·lus en explosives ereccions.\nGary in Contortion, 1979 | Foto: Peter Hujar\nEn aquesta faceta de fotografia crua, sense reserves, del seu ambient i els seus interessos, les connexions amb Mapplethorpe són evidents encara que entre ells no hi hagués una particular sintonia en matèria de criteris estètics i promoció comercial.\nL’estil de Hujar és molt directe, de composició simple, sense artificis, i va directe al fons de les persones o els ambients que retrata sense reserves ni pudor. En aquest sentit les seves imatges evoquen d’alguna manera fotografies del nostre gran fotògraf Alberto Garcia-Alix, encara que penso que l’obra d’aquest darrer té una dimensió i una categoria molt superiors.\nLa col·lecció que se’ns presenta a la Mapfre es nodreix bàsicament dels fons del Departament de Fotografia de la Morgan Library &Museum i és, de fet, la primera valoració acadèmica a gran escala de l’obra de Hujar, com dèiem, una gran desconeguda. Les cent seixanta fotografies es presenten respectant estrictament el criteri expositiu que l’autor seguia quan reunia la seva obra: no exposar mai les seves fotografies individualment sinó presentar-les agrupades en una mena de juxtaposicions en què, a més, les relacions entre les imatges són difícilment identificables, a vegades sorprenents i fins i tot desconcertants. Aquesta inexistència del concepte de sèrie, en les que unes imatges recolzen les altres i permeten seguir el fil narratiu, fa que de vegades li resulti difícil a l’espectador identificar les intencions de l’autor.\nPel que fa a la temàtica de les imatges, jo em quedaria en els nusos – molt potents – i els retrats; en canvi tenen per a mi menys interès els paisatges urbans, els de zones industrials a Queens o Newark i les fotografies d’animals o objectes.\nCandy Darling on Her Deathbed (1973) | Peter Hugar\nHujar va morir molt jove als cinquanta-tres anys, víctima de la SIDA quan aquesta constituïa una veritable plaga per la jove comunitat homosexual dels EUU. Es va debatre entre el desdeny i el desig amarg de reconeixement públic com el que gaudien famosos contemporanis seus com Arbus i Mapplethorpe, però va ser sempre fidel als seus principis que el feien ser un fotògraf que treballava als marges de la societat. Ara, anys després de la seva desaparició, es torna a parlar de la seva obra.


altres >> tecnologia >> Ajuda amb baterías de plom de patinet electric\nmissatge començat per Jesús a 25.07.2011 a les 04:38:25\ntítol: Ajuda amb baterías de plom de patinet electric\nescrit per Jesús a 25.07.2011 a les 04:38:25\nTot i que fa temps que us llegeixo, com sol passar en aquests casos no m'he decidit a escriure-us fins que he de menester ajut dels vostres coneixments.\nUs comento, de sempre he estat interesat en la mobilitat electrica, toti i que no s'ajusta del tot als meus desplaçaments que son interurbarns i freqüents, mes d' una vegada he estat a punt cada cop que ha sortit una vectrix de segona má de fer el pas, pero al final sempre ho he deixat correr per alló de que fa por ser pioner....\nBé, i ara que ja m' he presentat una mica us comento el meu problema:\nFa uns 10 anys vaig adquirir a un preu bastant elevat, vora els 500 euros, un patinet-scooter de la marca uip's marca de la que us agrairiz si em podeu donar dades, doncs penso que haura desaparegut, ja que no he pugut trobar la sevs web, i fa uns anys si que vaig trobarla.\nAquest patinet, es va utilitzar durant quatre mesos per anar s treballar, amb uns resultats magnifics, despres vaig canviar de feins s fors de Barcelona, i va caure a l' oblit a sota d'un llit dursnt tots aquests anys.\nEl tema es que ara m' agradaria recuperar-lo com s obsequi per el meu germa, que es en una situació semblant a la meva de fa 10 anys, treballa a 3 km. De casa, va en bicing, pero perd molt de temps, entre que va s recollir i deixar ls bici, cuatre cops al dia.\nLes bateries evidentment estan mortes, porta dos de 12 volts de plom, i el motor funciona a 24 volts, desconec quina potencia te, i la meva pregunta es, sense gastar gaire, que hi puc posar, dos com les que porta? Si es aixi quina es la major autonomia que puc conseguir, descartat liti perque suposso que hi hauria de posar bms, canvi de carregador, etc.,., quin el vostre consell en quan a les bateries que hi hauria de montar i on puc aconseguir les bateries el mes barates posible, pero amb un minim de qualitat.\nSalutacions cordials i gracies avançades per les vostres respostes.\ntítol: Re: Ajuda amb baterías de plom de patinet electric\nescrit per Jan del Crous a 26.07.2011 a les 20:15:27\nProva a Experts en Bateries de Figueres.Han enviat un post a aquest\nForum.Tenen tota mena de bateries de plom.Pots consultar la seva Web. Molta sort en l' intent.\nescrit per Jesús C. a 27.07.2011 a les 00:13:50\nHola, soc el iniciador del post, pero ja m'he registrat. Gracies Jan pel teu consell, les bateries, crec que a cualsevol botiga d' electronica les puc trobar, el dubte es si hi ha una marca amb mes bon resultat que altra, i quina es la maxima capacitat que puc montar, ja que en 10 anys em penso que haura millorat enormement la capacitat de les bsteries, fin y tot les de plom.\nTot i aixo fare una ullada a la web que em recomanes.\nescrit per Roger Layola a 23.08.2011 a les 10:11:49\nL'aleix es molt expert amb bateries de plom. Se que es poden recuperar parcialment, i si mes no, diria que et pot aconsellar on es poden comprar de noves...\nLi remeto el post, la setmana que ve torna de vacances.\nescrit per Jesús C. a 26.08.2011 a les 16:23:33\nMoltes gracies Roger, el model de bateria que porta ara fa 10 anys que no es fa res (cap carrega). De fet encara no he cambiat les bateries, perque no trobo el carregador del patinet. Concretament son dues\n6-DHM-7, i aqui em sorgeix un altre dubte: El controlador que porta posa ben clar que regula 24 volts, pero el 6 devant de la bateria em fa pensar que son de 6 volts, i 7 amperis, si es aixi, les podria canviar totes dues per una o dues de 12,Amb mes capacitat, el motor no te cap enganxina ni placa que em pugui fer saber el maxim voltatge admés.\nPero la meva sospita es que d' aquest fabricant hi havia mes d' un model, i el meu era dels mes economics, tot i aixi, va costar vora 500 euros, i penso que potser per abaratir costos i difrenciar els models, (el superior tenia mes potencia i autonomia), vient que el controlador regula fins 24 volts, i te sortida per llum del darrera (que el meu model no porta), seria possible que tots els components fossin iguals, i simplement la diferencia s' aconseguis regulant amb el tipus de bateria el voltatge subministrat al motor . No se si teniu experiencia en aixo, o us hi heu trobat alguna vegada. Moltes gracies pel vostre ajut. I disculpeu la meva ortografia, doncs tot i que soc català, no escric gaire bé la nostra estimada llengua.\nescrit per Roger Layola a 01.09.2011 a les 21:28:35\nAixò és interessant.. potser el sistema estava preparat per suportar tant 12v com 24v. Aleshores podries posar dues bateries de 7 ampers i 12v enlloc de les de 6v i 7 ampers, i millorar les prestacions i autonomia, alhora que reduiries l'escalfament de motor control etc. Quan més alt es el voltatge, menys s'ecalfa tot, perque passen menys ampers per donar la mateixa quantitat d'energia. Ens podries passar fotos del patinet i les bateries?\nescrit per Jesús C. a 08.09.2011 a les 09:17:16\nHola nois, us envio les fotos, a veure si entre tots en traiem l´entrellat.\nNo puc ( o no en se) posar mes d´una foto\nescrit per Jesús C. a 08.09.2011 a les 09:18:17\nescrit per Jesús C. a 08.09.2011 a les 09:19:32\nescrit per Jesús C. a 08.09.2011 a les 09:20:52\nescrit per Jesús C. a 08.09.2011 a les 09:22:18\nescrit per Jan Delcrous a 08.09.2011 a les 11:39:57\nPotser convindria tornar a fer les fotografies ,costa veure els detalls.Millor si pots fer-les a fora amb llum de dia i que no hi toqui el\nsol.El flaix fa reflexes.Si pots enganyar la càmera de manera que no foqui el cablejat vermell i es pugui llegir el que hi ha sota, i\napartar les connexions, hi hauria més informació.He pogut mig llegir 24 V...\nTambé convindria una imatge del giny i altres detalls de l´interior de la carcassa.\nEm sembla que en el fons és bastant senzill i que t´en sortiràs.No hi entenc gaire però.Et vaig enviar un correu-E i he fet unes proves amb un patinet que llençaven i m´en he sortit.\nJa diràs noves. Jan del Crous


You are here: Home ∼ 29. Augmenten el to\nMariano Rajoy ha augmentat el to de les seves declaracions aquest dissabte. “És a les seves mans el que pugui passar els propers dies”, ha dit el president del govern espanyol referint-se als dirigents independentistes. Costa de creure que no sigui una amenaça clara de les accions que prendran properament. Un comentari que arriba un dia després d’un de similar de la seva vicepresidenta. Segons ella, el dia que se signi el decret de convocatòria de la votació, “la democràcia actuarà amb totes les seves armes”. De fet, Soraya ja va sortir amb un to ferm fa uns dies a fer unes declaracions similars, dient que el referèndum no se celebraria i que era una “vergonya democràtica” el que s’està a punt de consumar al Parlament. S’haurà de veure si l’increment de to es tradueix en contundència.\nPer contra, el president de Catalunya i els seus consellers no paren de repetir el mateix mantra: el referèndum se celebrarà. “Hi ha en marxa una “operació provocació”. No hi caiguem. Ens volen crispats i enfadats (com ells) perquè ens veuen serens i esperançats!”, ha dit Carles Puigdemont aquest dissabte a Twitter. Estem a punt d’arribar al mateix punt que la tardor de 2014: un referèndum convocat i suspès per la justícia espanyola. La setmana vinent és molt possible que ens situem en aquest escenari. Fa tres anys, el govern d’Artur Mas va fer marxa enrere i va baixar l’oficialitat de la votació. Ara el de Puigdemont està a punt de situar-se al mateix nivell. Però amb una diferència: ha promès que aplicarà el resultat.\nEntretant, aquest divendres s’han posat en marxa 14 oficines de l’Agència Tributària Catalana. Precisament l’1 d’octubre començarà a gestionar els impostos propis i cedits. Ara mateix, però, és una mera gestora dels gravàmens en què Catalunya té competències. La idea del departament d’Hisenda, però, és que serveixi per alguna cosa més en el futur. En això l’1 d’octubre també pot tenir-hi molt a dir. Amb tot, és un dels dubtes que més han evitat respondre els dirigents catalans: com es forçaria tot un país a pagar els impostos a la Hisenda Catalana en un primer moment, inclosos per exemple els impostos de Xavier García Albiol?\nPosted in El Dietari del Procés Tagged 1 d'octubre, agència tributària, Artur Mas, Carles Puigdemont, Hisenda Catalana, Mariano Rajoy, Soraya Sáenz de Santamaría, Xavier Garcia Albiol


Graduació 1ª Promoció de Via Magna en Cuina i Gastronomia des d’una Perspectiva internacional « Mira que bo!\nGraduació 1ª Promoció de Via Magna en Cuina i Gastronomia des d’una Perspectiva internacional\ndilluns juny 13, 2011\tNota de premsa\nL’escola d’hostaleria Via Magna, International School of Hospitality and Tourism -soci acadèmic a Espanya de César Ritz Colleges Switzerland i de Culinary Arts Switzerland, cuna del prestigi gastronòmic i hoteler mundial- va realitzar el 10 de juny l’acte de graduació de la primera promoció d’alumnes formats en els valors excel·lència, sofisticació, internacionalització, tradició, innovació acadèmica i tècnica, creativitat i prestigi.\nEls alumnes d’aquesta promoció han comptat amb els millors professionals del sector com a professors a les noves instal·lacions d’última generació -situades a l’Edifici Seminari de Tortosa- amb un espai propi de treball per a cada un.\nLa formació ha inclòs una setmana formativa a Suïssa amb els nostres socis acadèmics i ha culminat amb activitats complementàries com la participació a fires on han fet demostracions, com Ebregourmet i Festast, assistència al Fòrum Gastronòmic Girona on van presenciar una conferència de Ferran Adrià, demostracions de professionals de l’alta gastronomia i van conèixer l’oferta i tendències de l’actualitat.\nFinalment, les pràctiques externes han estat una part important de la formació i font d’experiències noves i enriquidores i les han realitzat a establiments com el restaurant Can Bosch (estrella Michelin) a Cambrils, Lasarte (Martín Berasategui) a Barcelona, Carles Gaig (estrella Michelin) a Barcelona, El Peregrino (Relais & Chateux) a Navarra, La Torre del Visco (Relais & Chateux) a Terol, entre altres.\nLa graduació va fer entrega als estudiants de la titulació pròpia de Via Magna, avalada per César Ritz Colleges Switzerland, que certifica la formació complementària rebuda més enllà de les matèries curriculars homologades i que els obre les portes a la prestigiosa escola Suïssa.


Salvapàtries - Levante-EMV\n02.03.2014 | 00:48\nPer als que usem i defenem el valencià tots els dies en unes condicions tan adverses com les que tenim en l'actualitat resulten insuportables les murgues sobre el tema de salvapàtries accidentals com el senyor Martín Quirós. L'altre dia, en un exercici de falsificació, demagògia i cinisme majúsculs, pontificava en les planes de Levante-EMV sobre els membres de l'AVL argumentant que «dicen que lo que hablamos es catalán», que haurien de canviar-se el nom per «Academia Valenciana de la Lengua Catalana» i que no vetlen «por el uso normal del valenciano».\nEn primer lloc, tant ell com els que critiquen la fórmula adoptada per l'AVL per al nom de la llengua, pareix que no hagen llegit les seues definicions. Per activa i per passiva el Diccionari Normatiu Valencià diu que els valencians parlem valencià, és a dir, que la nostra llengua és la llengua valenciana. Ara bé, també diu que compartim esta llengua amb altres pobles, com els catalans o els balears, que l'anomenen «català», sense que això afecte en absolut a la denominació valenciana, en plena consonància amb la nostra història i la nostra identitat.\nSembla que esta idea de llengua compartida per diversos pobles és la que abominen el senyor Quirós i companyia. No tenen cap problema perquè racionalment no n'hi ha a corroborar que el castellà és parlat per 400 milions de persones d'arreu del món, ja siguen espanyols, mexicans o argentins, però són incapaços d'assimilar que el valencià és parlat per 11 milions de persones de l'antiga Corona d'Aragó, ja siguen valencians, catalans, balears o aragonesos. No tenen cap problema a admetre que a Mèxic i Argentina parlen la mateixa llengua que a Espanya perquè una majoria d'espanyols la portaren i la parlen amb unes característiques pròpies per l'aportació d'altres pobles i una evolució històrica distintiva, però són incapaços d'assimilar que a València i Mallorca parlen la mateixa llengua que a Catalunya perquè una majoria de catalans la portaren i la parlen amb unes característiques pròpies per l'aportació d'altres pobles i una evolució històrica distintiva. Encara més, no tenen cap problema a acceptar que hi haja una Real Academia Española, una Academia Mexicana de la Lengua i una Academia Argentina de la Lengua regulant una llengua compartida, però són incapaços d'assimilar que hi haja una Secció Filològica de l'Institut d'Estudis Catalans i una Acadèmia Valenciana de la Llengua fent exactament el mateix.\nÒbviament, el problema no és que siguen incapaços d'assimilar-ho, sinó que, conscientment, no volen fer-ho. El seu únic interés respecte al valencià és conflictivitzar-lo, obstaculitzar-lo, arraconar-lo al reducte folklòric. Quin és l'ús que fan de la llengua valenciana? Vetlen per ella com reclamen? La parlen sempre que poden, en tots els contexts? La transmeten als fills? La gasten en els seus escrits laborals o, almenys, personals? Intenten que siga una llengua de futur, en qualsevol àmbit de la societat valenciana? Què caram fa el senyor Quirós defenent-la en castellà? Quina legitimitat pot tindre això? No li fa vergonya? Una persona que és membre del Consell Valencià de Cultura i ni tan sols es digna a escriure en valencià per a parlar del valencià? Li importa gens que l'ús familiar del valencià haja caigut del 60 % al 37 % en els darrers 20 anys, mentre governava el Partit Popular, del qual ell forma part orgullosa? No, evidentment no. L'única pàtria que vol salvar és la del castellà. La pàtria del valencià i la dels valencians ja li van bé com estan: morint-se a poc a poc.


Un triangle amorós – El Iris.cat – Digital d'informació i cultura\nUn triangle amorós Per Raymonde Calbo\n2 gener, 2021 - by Bep Al·lès - Deixa un comentari\nViure a la Ciutat de Palma malgrat els inconvenients que suposen l’excés de renous, les aglomeracions i una certa contaminació de l’aire, ens ofereix per moltes vies i de distintes maneres la possibilitat d’enriquir la nostra experiència. Al seu nucli antic format per carrerons i sembrat d’edificis rellevants s’hi amaguen vivències, biografies, i anècdotes que conformen la història de la seva vida quotidiana d’antany.\nSempre m’havia intrigat el perquè del nom d’un carrer situat a un dels seus barris més característics i populars com és el de la Calatrava on vivien agrupats els assaonadors de pells o blanquers, també anomenats “calatravins.” Es diu carrer de la Torre de l’Amor, una via curta i estreta. Es podia intuir que aquest nom recordava alguna historia interessant però oblidada. Gràcies a un article del pare Gabriel Llompart Moragues, teòleg, historiador i folklorista mallorquí i de Jaume Riera Sans, filòleg, traductor, arxiver, historiador medievalista català, divulgat per l’historiador Gaspar Valero i Martí al seu llibre “Palma ciutat de Llegendes”, vaig poder assabentar-me dels fets ocorreguts a aquell carrer.\nLa llegenda es situa en el segle XIV, quan el citat carrer formava part del Call jueu. En aquell temps, algunes dècades abans del terrible assalt al Call de 1391, vivia en aquell carrer Mossé Faquim, que era un jueu molt ric. Mossé s’havia enamorat de la dona d’un altre jueu que també vivia en posició acomodada, anomenat Magaluf Natjar. Ambdós personatges eren veïns i mantenien entre si una gran rivalitat. La dona de Magaluf, desprès dels setges amorosos de Mossé, correspongué a la relació que aquell li proposava. Amb el temps, l’amor adulteri es convertí en un tema de xafardeig públic que transcendí fins i tot els límits del Call. Mossé Faquin, lluny d’amagar-se o de penedir-se, decidí construir a casa seva una torre alta que permetés veure les estances íntimes de la seva estimada, fins i tot, contemplar-la personalment. Vanagloriat, Mossé feia pujar a la torre no només els seus amics, sinó també personatges cristians influents. Magaluf, cansat de tanta humiliació, i desprès de queixar-se a les autoritats religioses de la sinagoga del Call, que restaren impotents davant els recursos i l’habilitat de Mossé Faquim, protestà davant el rei. En la petició, el jueu vexat li exposà la situació, i demanà que l’autoritat reial fes justícia. El rei ordenà als seus oficials que fessin rebaixar dotze pams la torre de Mossé, ja coneguda aleshores, des de feia anys, amb el nom de torre de l’Amor, un encisador topònim que s’ha mantingut viu fins avui.\nAquest episodi que sembla fantasiós i llegendari, és troba plenament documentat en una carta de 1379 procedent de la Cancelleria Reial de Pere el Ceremoniós, aportat per Gabriel Llompart i Jaume Riera. Un altre cas on es pot afirmar que la realitat supera la ficció.\nTambé em vaig assabentar que al número quatre d’aquell carrer i fins el 2014 s’hi trobava ubicada l’Editorial Moll fundada el 1934 pel filòleg ciutadellenc Francesc de Borja Moll com a continuació de la impremta Gràfiques Miramar que va iniciar el 1896 Antoni Maria Alcover.\nEl món que ens envolta i on vivim, que sigui urbà o rural és com un gran llibre obert que si tenim la curiositat de saber-lo mirar amb el cor i voler-lo conèixer és capaç de revelar-nos secrets i infinitat d’anècdotes que configuren la seva història i així aprendre a valorar-lo i estimar-lo per protegir-lo millor.\nRaymonde Calbo Laffitte\nOguer, un ofici d’antany Per Raymonde Calbo Laffitte\nMiscel·lània en rosa Per Raymonde Calbo\nArticle anterior Dies assenyalats del mes de gener\nSegüent article Antroponímia de Ciutadella, segles XV i XVI


El Pla director de l'aeroport de la Seu fixa que el 80% de l'impacte econòmic serà per a Andorra - FÒRUM.ad\nEl Pla director de l’aeroport de la Seu fixa que el 80% de l’impacte econòmic serà per a Andorra\nOn: 26/02/14 17:19\nEl Pla director urbanístic de l’aeroport Andorra-la Seu, elaborat per la Generalitat de Catalunya, estima que el seu impacte econòmic fins a l’any 2030 serà de 120 milions d’euros. D’aquests, gairebé 25 milions impactarien sobre Catalunya i poc més de 95 milions sobre Andorra, un 79%, tal com publica aquest dimecres el diari Segre.\nEl diari Segre posa de manifest aquest dimecres que, amb la posada en marxa de vols comercials a l’aeroport Andorra-la Seu, Andorra serà la principal beneficiària, malgrat que l’única administració que ha invertit fins ara per convertir l’aeròdrom en aeroport comercial sigui la Generalitat de Catalunya.\nDels 120 milions d’euros d’impacte econòmic que es calcula que tindrà fins a l’any 2030, un 79% repercutiria a Andorra, uns 95 milions d’euros. A més, el rotatiu lleidatà assenyala que els 25 milions que impactarien sobre Catalunya són inferiors a l’import total que es preveu invertir. Si bé el cost d’obrir la infraestructura per a vols comercials és de 2,6 milions d’euros, el pla preveu actuacions futures per una suma de 26,2 milions d’euros.\nTot i això, cal recordar que el ministre d’Economia i Territori, Jordi Alcobé, ha manifestat en diverses ocasions que Andorra jugarà un paper actiu a l’hora de promocionar la infraestructura i cercar les companyies interessades, i que el model de gestió i explotació serà conjunt entre la Generalitat i el Govern d’Andorra.\nL’estudi fet per la Generalitat estima que l’obertura a vols comercials suposarà 140 llocs de treball directes i indirectes, i que el 2015 es rebran un total de 8.400 visitants, el 75% dels quals amb destinació a Andorra. L’impacte econòmic del 2015 superaria lleugerament els 2 milions d’euros, el 2020 seria entorn dels 5 milions, el 2025 arribaria als 9 milions i el 2030 fregaria els 12 milions d’euros.\nPrevious Post: Tall de pas diari al Passeig del Rec del Solà a Andorra la Vella\nNext Post: Aprovats dos reglaments sobre valoracions de professions titulades i reconeixement de titulacions


Economistes de mig món homenatgen Carmen Herrero a la Universitat d'Alacant. Actualitat Universitària\nEconomistes de mig món homenatgen C.. Herrero a la Universitat d'Alacant\nCompanys, antics alumnes, col·legues i amics de la catedràtica de Fonaments de l’Anàlisi Econòmica han participat en dues jornades en què s’han tractat els seus principals objectes d’estudi, “Health Economics and Social Choice”\nEl rector, Manuel Palomar, va presidir la última sessió de la trobada que es va celebrar a la sala de graus Rector Martín Mateo, dedicada a la figura de l’últim Premi Jaume I d’Economia i doctora honoris causa per la Universitat de Granada. Al llarg de dues hores, diferents col·legues i companys van protagonitzar un recorregut per la trajectòria professional i vital de Carmen Herrero a través de les experiències acumulades al llarg d’anys de treballs, docència i investigació conjunta.\nPalomar va destacar la importància del treball de recerca que ha dut a terme al llarg dels anys «l’equip d’Econòmiques liderat per la professora Carmen Herrero, que han suposat importants avanços amb importants resultats en la transferència de coneixement».\nDurant les contínues mostres d’admiració envers la persona de Carmen Herrero, els diferents ponents van remarcar les característiques que han definit l’homenatjada al llarg de la seua trajectòria, com són la «persistència, recerca de l’excel·lència, l’ambició i la disciplina en el treball» que l’han duta a «una transcendència internacional que ha posat el nom d’Alacant i de la seua universitat al món de les matemàtiques».\nHerrero, que no va poder amagar l’emoció a la cara intervenció rere intervenció, ja no va poder contenir les llàgrimes en el moment que va prendre la paraula per a agrair a tots els presents, a la Universitat d’Alacant i també a la seua família haver-la ajudada tant per a «poder fer realitat tot el treball que hem dut a terme amb persones meravelloses».\nEl taller Health Econòmics and Social Choice, que cloïa aquest acte ha tractat al llarg de dos dies la temàtica que ha sigut el principal objecte de treball de la catedràtica de la Universitat d’Alacant i que té com a característica comuna la preocupació implícita pels problemes socials, en especial els relacionats amb l’equitat, el benestar social i l’economia de la salut.


Renaixement I Barroc | Museu de Lleida\nDos tapissos de la Història de Mestra\nLa col·lecció de quinze tapissos que conserva el Museu de Lleida, procedent de la Seu Vella, s’organitza a partir de quatre sèries agrupades per la seva temàtica: la dels «Vicis i Virtuts», la de «Mitologia», la de «David i Betsabé» i la de la «Història d’Abraham».\nLa sèrie de temàtica mitològica té l’origen en els mites o narracions de l’antiguitat clàssica. Dos dels tapissos ens narren la història de Mestra, extreta de Les Metamorfosis d’Ovidi, una noia d’una bellesa extraordinària que es venia com a esclava per tal que el seu pare, Erisictó, pogués apaivagar la fam insaciable que patia com a càstig per haver talat un bosc d’alzines consagrat a Demèter. Tanmateix, gràcies a l’ajut atorgat pel seu antic amant, el déu Neptú, Mestra posseïa el do permanent de la transmutació, que li permetia escapolir-se sempre de la casa de l’amo que l’havia comprat i retornar a casa seva, per tornar a vendre’s un altre cop i així proveir el seu pare constantment de nous recursos.\nAmbdós tapissos foren teixits a Brussel·les cap a 1500-1510 i van arribar a la Seu Vella el 1536 gràcies a una donació del bisbe Jaime Conchillos. Han estat restaurats a l’IRPA (Institut Royal du Patrimoine Artistique, Brusel·les) mercès a l’esponsorització de la Fundació La Caixa.\nLlana i seda\nBrussel·les, taller desconegut. Cartrons atribuïts a Jan van Roome (?)\nCap a 1500-1510\nNúm. Inv. MLDC 2033 i 2034 (dipòsit del capítol de la Catedral de Lleida)\nMartiri de sant Andreu\nLa identificació d’aquesta obra amb un gravat del pintor i gravador francès Claude Vignon, datat el 1623, va permetre establir-ne la seva autoria. La pintura és una còpia exacta de l’estampa, però amb la composició invertida. Es tracta d’una representació plenament barroca, molt en la línia de certs treballs de Ribera. Presenta una composició en aspa, i es troba executada amb una pinzellada hàbil i precisa, de gran qualitat plàstica.\nClaude Vignon és un artista nascut a Tours el 1593 i format als ambients manieristes de París i caravaggistes de Roma. Va viatjar a Barcelona entre 1623 i 1624, on fou greument ferit. El fet que el gravat esmentat estigui datat, precisament, el 1623, ha fet suposar que la nostra pintura va ser executada a Barcelona.\nCap a 1623\nNúm. Inv. MLDC 215\nBraç reliquiari de sant Valeri\nEs tracta d’un braç-reliquiari cobert amb una màniga que imita plecs horitzontals i es remata amb un puny. Al dit índex hi ha un anell amb una pedra, en al·lusió als anells que duien els bisbes. El braç es munta sobre una peanya de fusta de planta quadrada. A l’interior encara es conserva la relíquia d’un avantbraç que va motivar l’execució d’aquest receptacle.\nLes relíquies de sant Valeri es conservaven a Sant Vicenç de Roda d’Isàvena, on van arribar el 1050 procedents d’Estada (Osca), en temps del bisbe Arnülf. Un cop es va desplaçar la seu de la diòcesi de Roda a Lleida (s. XII), les relíquies es van convertir en unes de les més venerades del bisbat, i d’aquí que es traslladés un fragment del braç a Lleida.\nA Roda també es conservava el famós tern de sant Valeri, un conjunt d’induments episcopals, de factura hispanoàrab, que es relacionava amb el sant i que es venerava com una relíquia en si. La gran devoció que existia per aquestes despulles va fer que el tern es traslladés a la Seu de Lleida en data indeterminada, on ja hi era el 1489. Avui es conserva dispers entre diferents col·leccions i museus, molts d’ells forans.\nPlata fosa i repussada, peanya de fusta\nPunxó de l’orfebre i de la ciutat d’Osca\nCap a 1649\nExcol·legiata de Sant Vicenç de Roda d’Isàvena (Osca)\nNúm. Inv. MLDC 2055 (dipòsit del capítol de la Catedral de Lleida)\nL’Assumpta procedent del retaule major de l’església parroquial de Torres de Segre presenta una tipologia habitual en l’escultura catalana del Barroc, amb els braços oberts i aixecant la mirada cap a la Glòria, amb dos àngels acompanyant-la en la seva ascensió al cel.\nFrancesc Santacruz II és un dels escultors més rellevants del darrer terç del segle XVII. Executà retaules per a la Catedral de Barcelona, per a diversos convents de la mateixa ciutat i per al monestir de Sant Cugat del Vallès. Pel que fa al seu treball a Torres de Segre, es conserven un parell de pagaments dels anys 1679 i 1680 a compte del seu treball al retaule major de l’església, un conjunt que era presidit per la nostra Assumpta. Al Museu es conserva també el sagrari que formava part del mateix retaule.\nEscultura en fusta daurada i policromada\nEsglésia parroquial de Torres de Segre (el Segrià)\nNúm. Inv. MLDC 379


La família de Colau surt de Barcelona tot i l’avís de no abandonar la ciutat - El triangle\nLa família de Colau surt de Barcelona tot i l’avís de no abandonar la ciutat\nL'alcaldessa assegura que la seva família porta temps fora de la capital catalana\nEl Govern va anunciar aquest divendres un seguit de noves restriccions per combatre els rebrots de coronavirus a Barcelona i l'àrea metropolitana. Entre aquestes noves mesures, el Govern ha aconsellat reduir al màxim la mobilitat i les activitats a l'exterior i ha demanat a la gent que no marxi de cap de setmana a les segones residències.\nL'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, comparteix aquestes recomanacions de la Generalitat. Ara bé, aquest divendres va admetre que la seva parella i els seus fills havien fet les maletes per sortir de la capital catalana.\nEn una roda de premsa celebrada divendres a la tarda per valorar les mesures impulsades per la Generalitat, un periodista li comunica a l'alcaldessa que un lector havia vist el seu marit carregant el cotxe amb maletes per marxar de Barcelona. El lector assegurava que havia vist el marit de Colau un cop ja s'havien fet públiques les recomanacions per controlar el coronavirus.\nL'alcaldessa, davant el comentari del periodista, no ho nega: "El meu company està amb els nens, però jo no marxo, estic aquí".\nPrevLa CCMA i ‘El Nacional’ de José Antich signen un acord per fer intercanvi de publicitat\nEl jutge impedeix restriccions per la Covid-19 a 13 dels municipis de Lleida


Arquitectura tradicional a Senegal (2014-O010) — Centre de Cooperació per al Desenvolupament de la UPC — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\n≡ Arquitectura tradicional a Senegal (2014-O010)\nSou a: Inici / Cooperació / Projectes 2014 / Arquitectura tradicional a Senegal (2014-O010)\nMillora de les condicions de confort de la construcció tradicional al País Bassari, Senegal (2014-O010)\nPays Bassari, Regió de Kédougou, Senegal.\nInstitut Jane Goodall Espanya a Senegal\nPatricia Font Martin – ESTUDIANT EPSEB\nAntoni Caballero i Mestres PDI – EPSEB\nJosé Licinio Alfaro Garrido PHD – EPSEB\nDe març a desembre de 2014, amb un desplaçament a terreny durant octubre 2014.\nPaís Bassari és una petita àrea al sud-est de Senegal, propera a Dindéfélo, pertanyent a la regió de Kédougou, on conviuen diferents grups ètnics: els Peul, els Bassari i els Bedik; fronterera amb Guinea, que per la seva situació geogràfica queda, de manera natural, molt apartada dels nuclis més grans de la regió, i conseqüentment s’experimenta un endarreriment en l'avenç a diferents nivells; nou coneixement, assumpció i aplicació de nova tecnologia en la construcció i infraestructures civils, obtenció de materials i ús d’aquests, entre d’altres.\nAl mateix temps aquest fet permet la supervivència i conservació de paisatges, ecosistemes i cultures d’una bellesa excepcionals i un valor històric i turístic extraordinari.\nEn aquest context doncs s’obre un camp de treball molt ampli, parlant en clau de construcció, per millorar l’edificació tradicional en quant al confort que ofereix als usuaris, respectant l’estil i morfologia de l’arquitectura vernacular respectant, al mateix temps, el context històric, natural, paisatgístic i cultural que envolten aquestes construccions.\nMillora de les condicions de confort de la construcció tradicional a País Bassari, Senegal.\nDefinir les estratègies necessàries a nivell constructiu per assolir una millora dels nivells de confort de la construcció tradicional (habitatge), seguint sempre una línia clara marcada per la sostenibilitat en l’acció constructiva així com procurant, al mateix temps, el màxim mimetisme amb la natura.\nContrastar les sensacions de confort personals i dels agents autòctons que han col·laborat com a testimonis amb els resultats obtinguts dels models de simulació que prèviament s’havien estudiat des de Barcelona, per tal de justificar l’ús o el rebuig de determinades estratègies, en pro de l’objectiu del projecte.\nImmersió de l'estudiant desplaçada amb la població autòctona de la zona per establir un debat de tu a tu sobre els temes interessats, per tal de definir la sensació de confort, principalment, i per poder contextualitzar els canvis que s’han viscut i es viuen actualment, en la concepció de l’habitatge, a nivell social i constructiu.\nConvivència amb població autòctona procurant una màxima integració.\nRecull de testimonis autòctons i directes sobre el tema que ens ocupa: sensació de confort dins l’habitatge tradicional i actual, concepció de l’acció constructiva, estereotips i prejudicis socials.\nRecull de les impresions i sensacions de confort en primera persona.\nRecull fotogràfic de les tipologies constructives objectes d’estudis en el projecte.\nAl llarg del desplaçament s’han dut a terme totes les activitats necessàries plantejades (que es mostren en l’apartat anterior) per il·lustrar i poder justificar diferents accions requerides en el projecte en la fase teòrica prèvia al desplaçament.\nContextualització constructiva tradicional i actual de la zona de la regió de Kédougou, concretament de País Bassari, així com de les regions properes: Tambacounda; i a la zona de Casamance: Sédihou, Kolda i Ziguinchor.\nDefinició de les estratègies necessàries per a la millora de les condicions de confort dels habitatges tradicionals de País Bassari, especialment, extrapolables, per similitud en les construccions, a altres regions del país.\nAprenentatge per part de l’agent desplaçat sobre l’àmbit de la cooperació i concretament projectes de cooperació universitària, així com sobre les conegudes Low Tech (tecnologies de baix cost), i a un nivell més personal sobre el significant d’interncavi a tots els nivells.\nQueden obertes, desprès de la finalització del projecte, diferents línies de treball:\nD'una manera teòrica es poden plantejar diversos estudis com exemple: tractaments naturals per augmentar la durabilitat de les canyes de bambú (donat el greu problema de tèrmits que pateixen les edificacions), projecte executiu d'una vivenda segons les directius determinades en aquest Projecte Final de Grau sobre com construir, segons una construcció tradicional, obtenint un seguit de millores en les condicions de confort, entre d’altres.\nD’una manera pràctica, abans de començar un projecte de construcció d'una vivenda d'aquest tipus, es poden plantejar diverses formacions sobre sostenibilitat, conservació i construcció per recuperar el valor de l’arquitectura vernacular, millorant les prestacions d’aquest tipus de construcció; o bé formacions tècniques (que s'estan començant a posar en pràctica des de la Universitat d'Alacant i Orihuela); o bé la construcció d’un prototip d’habitatge d’aquest tipus.\nHa estat una experiència molt gratificant a nivell personal, i sobradament satisfactòria a nivell professional.\nM’ha permès no només créixer a nivell acadèmic i professional assumint la responsabilitat de desenvolupar un projecte d’aquest tipus, si no ampliar la meva experiència en el sector de la cooperació i reforçar el meu convenciment en la necessitat de projectes d’aquest tipus.\nL’experiència, i sent la primera en un país de l’Àfrica sub - sahariana, al mateix temps que ho era al continent Africà, forçosament es converteix en una experiència vital, que ha estat més enllà que enriquidora, més que positiva i emocionalment molt especial.


La Comunitat Valenciana manté per “prudència” les principals restriccions sanitàries | Valencia Extra\nDesprés de la reunió d’ahir de la Mesa Interdepartamental, destaca la flexibilització de les mesures en els casals fallers\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, i la consellera de Sanitat, Ana Barceló, van comparéixer ahir en roda de premsa per a explicar les principals novetats que entraran en vigor a partir de l’1 de juliol. No obstant això, la majoria de les restriccions sanitàries es mantenen com estan per “prudència” davant l’augment considerable de casos registrat en els últims dies, la majoria d’ells provocats per un viatge de fi de curs que ha generat positius en comunitats autònomes de tota Espanya.\nTant el sector de l’hostaleria com el de l’oci nocturn mantenen els seus horaris de tancament, és a dir, a la 01.00 i a les 02.00 hores, i amb taules de no més de 10 persones. Respecte a les reunions socials, també es manté la mesura com fins ara, és a dir, sense límit de persones, tant en espais públics com privats. Unides a aquestes mesures es troba la no obligatorietat de portar la màscara en espais exteriors sempre que es mantinga la distància de seguretat (1,5 metres).\nD’altra banda, les seus festeres tradicionals, com és el cas de casals fallers, podran recuperar la seua activitat habitual sense horari d’obertura o tancament, ja que l’hauran de regular tots els ajuntaments dins de les mateixes ordenances que tenen sobre aquests espais. A més, podran consumir menjar i beguda sempre que s’apliquen les mateixes mesures que es contemplen per al sector de l’hostaleria. És a dir, 50% d’aforament, sense barra i amb un màxim de 10 persones per taula.\nLa Comunitat Valenciana es troba en una situació de lleu augment de contagis que porta prolongant-se dies. Tant és així que, la incidència acumulada valenciana ja no és la millor del país, sinó que ha augmentat fins als 75,47 casos per cada 100.000 habitants en els últims catorze dies (per damunt de 50, la qual cosa suposa no estar en risc baix de contagi). L’arribada de l’estiu, els viatges de fi de curs i la flexibilització de restriccions amb el que això comporta a l’increment de la mobilitat ha suposat un augment exponencial dels contagis.\nAixí, tant Ximo Puig com Ana Barceló, han recomanat “encaridament” l’ús de la màscara en tota mena d’espais, tant públics com privats, a excepció de platges o entorns naturals. “Volem que es continue utilitzant la màscara a l’aire lliure, excepte a les platges i espais naturals. Hem de tindre una prevenció major en aquests moments. L’ús de la màscara és fonamental en els espais d’oci, tant privats com públics”, expressava ahir el president de la Generalitat.\nAugment de contagis entre els joves\nEn la roda de premsa d’ahir, es va posar l’accent principalment en el fet que el sector de la població més jove és el que està sent més susceptible de contagiar-se en aquests moments de relaxació de restriccions. Com assegurava Ana Barceló, més del 52% dels contagis provenen de persones joves. En concret, el 29% dels positius són entre edats compreses entre els 20 i 29 anys, mentre que el 23% es localitza entre els 15 i els 19 anys. Un sector de la població, encara sense vacunar, i que a més tenen una gran mobilitat.\nUna de les coses més característiques d’aquest grup de població respecte a la COVID-19 és que els contagis no solen ser greus. De fet, tal com apuntava Puig, “la qüestió fonamental ara mateix és que no hi ha pressió hospitalària, continua estable”. Encara que, també admetia que “ens preocupa molt com està evolucionant la pandèmia” en conéixer que hi ha una vintena de joves hospitalitzats per la malaltia actualment als hospitals valencians.\nEl cas a destacar és el d’una persona de 18 anys que va viatjar a Mallorca per a celebrar el final del curs, com tants altres estudiants, que ha acabat donant positiu per covid i ara es troba en l’UCI (Unitat de Vigilància intensiva) d’un hospital.\nReclamacions de l’hostaleria\nLa patronal d’hostaleria Conhostur va advertir ahir que mantindre les restriccions en el sector no contribuirà a posar fre a la mobilitat als carrers i ha reclamat avançar en la desescalada de l’oci nocturn, amb horaris de tancament de manera escalonada i reglada, al mateix temps que denunciava “la xacra que suposa el fenomen del botelló, que ja era il·legal i un problema d’ordre públic abans de la pandèmia i que ara s’està veient com ressorgeix de forma generalitzada i preocupant”.\n“Fins i tot entenent que la Generalitat vulga mantindre la prudència mentre s’avança en el procés de vacunació”, l’entitat recalca que el sector de l’hostaleria i l’oci no és el responsable de l’increment dels casos de covid registrats i de fet manté “les mateixes mesures des de fa temps amb un aforament del 50% en interiors i uns horaris en l’oci limitats a les dues”.\nAl seu judici, el manteniment de les restriccions “no contribuirà a posar fre a la mobilitat que estem veient als carrers, ja que des de la finalització del toc de queda està comprovat que és impossible controlar que no existisquen reunions de gent quan tanquen els establiments, i que la població, especialment la franja d’edat més jove on s’estan multiplicant els contagis, cerca alternatives a l’oci tant en espais públics com privats”, com a parcs, platges, concentracions i botellons o festes privades.


Castelló llança el Pla Resistir IV amb 1,3 milions en ajudes per a persones autònomes i microempreses | Castelló Extra\nL’Ajuntament ha concedit més de cinc milions en les tres fases anteriors i incorpora 29 activitats més a la nova edició\nL’Ajuntament de Castelló llança la quarta fase de les ajudes Parèntesis del Pla Resistir que comptarà amb una partida total d’1,31 milions d’euros que es destinaran a persones autònomes i petites empreses de sectors afectats per l’emergència sanitària i social de la covid-19. Aquesta quarta fase, que incorpora noves activitats professionals que poden acollir-se al pla, es posa en marxa després d’haver concedit un total de 5,11 milions d’euros en ajudes al teixit socioeconòmic local en les tres fases anteriors. En total, l’Ajuntament distribuirà prop de 6,5 milions en ajudes a persones treballadores autònomes i microempreses de Castelló de fins a 10 treballadors i treballadores.\nL’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha destacat que, gràcies a aquesta nova edició del Pla Resistir, “continuem ajudant a les petites empreses, autònoms i sectors locals que s’han vist afectats per les conseqüències econòmiques derivades de la pandèmia”. “Una nova línia d’ajudes que ve a sumar-se a altres polítiques de reactivació econòmica com la nova rebaixa de l’Impost sobre Construccions, Instal·lacions i Obres (ICIO), que és la segona baixada consecutiva i la tercera des que assumim el govern local”, ha apuntat.\nLa fase IV del Pla Resistir, que serà aprovada en una pròxima Junta de Govern Local, incorpora prop de 940.000 euros del Pla Reactivem Empreses de la Diputació Provincial de Castelló. Una subvenció que se suma a l’excedent de quasi 380.000 euros resultant després de finalitzar les tres fases anteriors del Pla Resistir (amb aportacions de Generalitat, Diputació i Ajuntament) per a posar en marxa aquesta nova línia d’1,3 milions d’euros.\nEl regidor d’Innovació Comercial, David Donate, ha apuntat que aquesta convocatòria inclou noves activitats econòmiques beneficiàries no incloses en edicions anteriors. “En aquesta nova fase sumem 29 noves activitats econòmiques i tornem a obrir termini també per a noves sol·licituds d’ajudes per a les activitats econòmiques previstes en les fases segona i tercera del Pla Resistir d’aquelles petites empreses i persones autònomes que no les hagen sol·licitades”, ha explicat Donate.\nEl regidor ha recalcat que han sigut un total de 2.261 petites empreses i persones treballadores autònomes de Castelló les que, fins hui, s’han beneficiat d’aquestes ajudes econòmiques.\nEntre els 29 nous CNAE’s (codi de Classificació Nacional d’Activitats Econòmiques) estan les de cultiu d’hortalisses, arrels i tubercles; fabricació de productes de fusta, suro, cistelleria i esparteria; fabricació de fusteria metàl·lica; fabricació de carrosseries per a vehicles de motor; intermediaris del comerç de productes diversos; edició de llibres; serveis tècnics d’arquitectura, enginyeria i altres activitats relacionades amb l’assessorament tècnic; estudis de mercat; activitats de disseny especialitzat; lloguer d’automòbils, articles d’oci, maquinària…; activitats de neteja industrial i de serveis, etc. El llistat complet de les noves activitats econòmiques que es podran acollir al pla podrà consultar-se una vegada aprovades i publicades les bases en www.castello.es.\nLes persones o microempreses sol·licitants poden optar a ajudes de fins a 2.000 euros, més una quantitat de 200 euros per persona treballadora afiliada a la Seguretat Social amb data de 31 de desembre de 2020.


ROBA BRUTA femcuinetes: UN PLAT BEN MARINER-SEQUES AMB GAMBES-LA COSTA BRAVA\nEtiquetes de comentaris: CUINA AMB RELAT, LLEGUMS\nabril 11 de novembre de 2015 a les 17:08\nEspectacular t'ha quedat .. si senyor! i venen moltes ganes de menjar-s'ho!\nUn plat mariner, de bons records. Molt guapo el pare!\nMontse femcuinetes 29 de novembre de 2015 a les 17:12\nGràcies Mon, sí un plat senzill i bo.\nRosa Grau Amorós 16 de febrer de 2018 a les 20:25


Converteix Nous shekels israelians (ILS) i Jersey Lliures (JEP) : Canvi de divises Calculadora de conversió\nNou xéquel israelià (ILS) i Jersei de Lliura (JEP) Canvi de divises Calculadora de conversió\nAquest Nou xéquel israelià i Jersei de Lliura convertidor està al dia amb tipus de canvi de 21 Gener 2019.\nIntrodueixi l'import que voleu convertir a la casella a l'esquerra de Nou xéquel israelià. Utilitzeu les monedes "swap" per fer Jersei de Lliura la moneda per defecte. Fer clic a Jersey Lliures o Nous shekels israelians per convertir entre aquesta moneda i totes les altres monedes.\nEl Nou xéquel israelià és la moneda en la Israel (Illinois, ISR). La lliura Jersey és la moneda en la Illes del Canal (Aldernay, Guernsey, Jersey, Sark). El Nou xéquel israelià també es coneix com Xéquel israelià de la. El símbol per ILS pot ser escrit NIS. El Nou xéquel israelià es divideix en 100 new agorot. La lliura Jersey es divideix en 100 pence. La taxa de canvi de el Nou xéquel israelià es va actualitzar per última vegada el 18 Gener 2019 de El Fons Monetari Internacional. La taxa de canvi de la lliura Jersey es va actualitzar per última vegada el 18 Gener 2019 de El Fons Monetari Internacional. La ILS factor de conversió té 6 dígits significatius. La JEP factor de conversió té 6 dígits significatius.


La Policia Local d'Eivissa denúncia 7 establiments per incomplir les normatives sanitàries\nPublicat el Divendres, 31 Juliol 2020 10:01\nLa Policia Local d'Eivissa ha inspeccionat aquesta nit passada, en coordinació amb els inspectors de la Conselleria d'Interior i Emergències Govern Balear, un total d'11 establiments, situats en les diverses zones d'oci nocturn del municipi, controlant les restriccions aprovades pel Consell de Govern el 19 de juny per a fer front a la crisi sanitària de la COVID-19.\nEn total es van denunciar a 7 establiments per diferents infraccions, com ara l'incompliment de les mesures de seguretat i distanciament, no portar la mascareta obligatòria per part del personal treballador dels establiments, manca de dispensadors d'hidrogel, superar l'aforament permès.\nAccident amb atropellament\nLa Policia Local d'Eivissa també va actuar, ahir a les 20 hores de la tarda en un accident. La Policia Local va rebre l'avís del servei d'emergències 112 que va comunicar que s'havia produït un accident de circulació amb atropellament de dues persones, en el pas de vianants situat a l'avinguda de la Pau.\nFins al lloc es van desplaçar una UVI mòbil, una ambulància de Suport Vital Bàsic i la Unitat Policial Judicial de Trànsit de la Policia Local d'Eivissa. Les causes del sinistre s'estan investigant, però pel que sembla el turisme circulava per l'Av. De la Pau direcció Av. De Sant Joan, quan en arribar a l'altura del pas de vianants, regulat per semàfor, degudament senyalitzat amb senyals horitzontals i verticals lluminoses, va atropellar als dos vianants. Un dels vianants anava en una cadira de rodes i tots dos van ser traslladats a la Policlínica del Rosari.\nEs va sotmetre al conductor del turisme a les proves d'alcohol i drogues, que van llançar un resultat negatiu en ambdues ocasions.


Energia solar fotovoltaica a Santa Cristina d'Aro (Baix Empordà - Girona)\nSanta Cristina d’Aro, t’ajudem a apostar per l’energia solar!\nQui pot instal·lar energia solar a Santa Cristina d'Aro?\nSegur que coneixes a fons Santa Cristina d'Aro, però algun cop t’has preguntat si és viable instal·lar panells fotovoltaics? Rep el teu municipi prou radiació solar? I tant! Santa Cristina d'Aro rep prou irradiació solar per a que cada kWp de panells instal·lats produeixi fins a 1384.26 kWh.\n*Dades extretes PVGIS ©Unió Europea, 2001-2020. Càlcul realitzat en base a les dades d’irradiació genèrica a Santa Cristina d'Aro i tenint en compte que es tracta d’una edificació amb teulada sud i coberta amb 30º inclinació.\nAjuts i subvencions per a instal·lar energia solar a Santa Cristina d'Aro\nBonificacions fiscals a Santa Cristina d’Aro\nL’Ajuntament de Santa Cristina d’Aro bonifica les instal·lacions d’autoconsum. Descobreix com.\nT'oferim un servei integral en instal·lacions fotovoltaiques a Santa Cristina d'Aro


El raïm monestrell\nRaïms de monastrell.\nEl monestrell és un cep de raïm negre, probablement originari del País Valencià. Els raïms són de mida petita a mitjana, cònics i compactes. Les baies són de color negre blavós, esfèriques, de mida petita a mitjana i de pell gruixuda.\nÉs una varietat de vigor moderat i port dreçat, de brotada tardana (primera quinzena d’abril) i de maduració molt tardana (darrera quinzena d’octubre).\nEstà catalogada amb el número 7.915 al Vitis International Variety Catalogue (VIVC), una base de dades de diverses espècies i varietats del gènere Vitis.\nÉs una planta ben adaptada a les zones climàtiques III, IV i V de la integral tèrmica de Winkler-Amerine, resistent a la sequera i a les gelades primaverals. Necessita temperatures elevades per assolir una bona maduració.\nÉs una varietat molt longeva, força resistent a la botritis i a l’excoriosi. És sensible al míldiu i molt sensible a l’oïdi.\nNomés trobem 108 ha a Catalunya segons el Registre Vitivinícola de Catalunya (RVC) del 12/09/2017. En canvi, té molta presència al País Valencià amb 9.495 ha repartides principalment a Alacant i València.\nLa varietat està autoritzada a les DO Alacant, Alella, Binissalem, Catalunya, Conca de Barberà, Costers del Segre, Empordà, Montsant, Penedès, Tarragona, València i Cava.\nEl raïm monestrell produeix vins negres de color robí intens, amb aromes de fruita negra (mora) i espècies (pebre). Vins elegants i rodons, amb bona estructura, tanins rodons i graduació alcohòlica elevada. En boca són carnosos, amb acidesa mitjana i final llarg. També s'elabora vi rosat (sobretot a València) i cava (sobretot a Catalunya).\nCal destacar la antiga tradició, encara viva avui, d'elaborar vins de licor com el llegendari fondillón d'Alacant (ranci sec o ranci lleugerament dolç) i vins dolços.\nApareix referenciat per primer cop a Catalunya el 1381 en el llibre Lo Crestià de l'escriptor català Francesc Eiximenis. A València, apareix citat per primer cop el 1460 en el llibre Espill o llibre de les dones del metge valencià Jaume Roig.\nEl nom prové del llatí monasterillu, un diminutiu de monasteriu, amb el significat de monestir, suggerint que aquesta varietat va ser cultivada i propagada pels monjos. Un fet similar succeeix amb la varietat cartoixà (de cartoixa), sinonímia de xarel·lo.\nEl monestrell segurament és originari de Sagunt (històricament conegut com a Morvedre fins el 1868), un municipi valencià situat a la comarca de Morvedre. En aquell temps, el municipi era un important port comercial al nord de València. Fora de Catalunya, el monestrell és sovint conegut com a mataró, probablement per ser el port d'origen de moltes embarcacions comercials de transport de vi. És per aquest motiu que la varietat és coneguda amb aquest nom a Califòrnia o Austràlia.\nAlcayata, Balzac Noir (Charente i Alta Viena, França), Catalan (Roine, França), Espagnen (Ardecha, França), Espar (Erau, França), Garrut (València i Tarragona), Gayata (Murcia), Mataro o Mataró (Catalunya, Catalunya Nord, Austràlia, Xipre i els Estats Units d'Amèrica), Mourvede (Provença, França), Mourvedon (Provença, França), Mourvèdre (Provença, França), Negria (Grècia) i Ros (Sagunt).


Apartment Dijana Split Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"El tracte dels propietaris Excel•lent. La nevera plena de co..."\nAl visitar Split, vosté es sentirà com a casa a Apartment Dijana, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Dijana també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Split. Els clients de l'hotel poden gaudir de habitació familiar, servei de bugaderia, ascensor, àrea de fumadors.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartment Dijana.\nTots els tipus de viatgers (14) Parelles (1) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (3) Famílies amb infants grans (5) Grups (4)


Ràdio Balaguer - Les treballadores públiques víctimes de violència masclista podran canviar de feina a totes les administracions catalanes. A proposta del Govern, el Consell Català de la Funció Pública acorda estendre aquesta mesura, vigent ara a la Generalitat.\nLes treballadores públiques víctimes de violència masclista podran canviar de feina a totes les administracions catalanes. A proposta del Govern, el Consell Català de la Funció Pública acorda estendre aquesta mesura, vigent ara a la Generalitat.\nEl Consell Català de la Funció Pública ha donat el vistiplau a la proposta de la Generalitat d’estendre a totes les administracions catalanes la mobilitat laboral per a les treballadores públiques víctimes de violència masclista. L’adhesió a aquesta mesura es farà per mitjà de convenis que permetran la mobilitat interadministrativa. D’aquesta manera, la Generalitat podrà facilitar llocs de treball per a les treballadores dels ens locals que hagin estat víctimes de violència masclista o que tinguin al seu càrrec infants víctimes de maltractament.\nEl Govern de la Generalitat va aprovar el mes de setembre un acord per tramitar amb caràcter urgent, en un màxim de tres dies, el procediment de mobilitat per a aquestes treballadores i garantir, alhora, que el canvi de lloc de treball no impliqui una pèrdua d’ingressos i no comporti un perjudici per a la seva carrera professional. Així mateix, el Govern es va comprometre a estendre aquesta mesura a la resta de les administracions públiques catalanes.\nEl Consell Català de la Funció Pública s’ha reunit aquest matí a petició del conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, després de no fer-ho des del 2010. El Consell Català de la Funció Pública és un òrgan superior col•legiat de consulta i participació en matèria de funció pública sobre qüestions que poden afectar el conjunt de les administracions públiques catalanes. El presideix el conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, hi estan representades l’Administració de la Generalitat, les administracions locals i les organitzacions sindicals i es reuneix a petició d’alguna de les parts.\nDurant la reunió, el conseller Puigneró també ha informat el Consell de les darreres mesures de conciliació i en matèria de funció pública aprovades pel Govern de la Generalitat, com ara la incorporació progressiva al lloc de treball per als empleats i empleades públics després d’un tractament oncològic o d’una malaltia d’especial gravetat, i l’extensió a la totalitat del sector públic del Programa DIL d’integració laboral per a persones amb discapacitat intel•lectual.


L’Ateneu i els carrers de Borrassà, a punt per lluir el dia 18 de juny\nCarnaval de Cabanes 2018\nDurant tot el diumenge, les flors seran les principals protagonistes, a més de la tradicional missa, la posterior processó i l’audició de sardanes amb els Rossinyolets.\nDes de fa trenta anys, els carrers del municipi s’omplen sempre de mostres florals per aquestes dates. Ara fa dotze anys, es va decidir anomenar aquest esdeveniment Fira del Corpus. Durant tot el dia, Borrassà s’omple de catifes de flors, ornamentacions florals, tallers i xerrades relacionats amb les flors.\nLa Dolors i l’Anna, dues de les principals encarregades que tot funcioni, ens descriuen aquesta fira. Cada any, en el diumenge corresponent, totes les persones col·laboradores, a les 6 del matí, ja estan dempeus.“És la il·lusió d’un poble, any rere any es treballa molt, amb unes gairebé cent persones implicades”.\nA més, la Dolors destaca que “darrerament han començat a treure el cap persones més joves; que comencin a ajudar és positiu per poder seguint fent d’aquest acte un esdeveniment important a la comarca”.\nCoincidint amb la implantació d’aquesta fira, els últims dotze anys, a més dels carrers plens de flors, també s’arregla l’Ateneu de Borrassà. Un grup de 20 dones, mitjançant productes reciclats, decoren aquest local, cada any amb una temàtica diferent. Enguany, li toca al drapet (del castellà trapillo), samarretes tallades en forma de flors. L’Anna Soler, des de fa tres anys, és la persona que aporta idees per a aquesta decoració.\n“És d’agrair la feina que fa molta gent des d’inicis d’any, per deixar un Ateneu ben bonic. Tenim 4 o 5 dones que treballen moltes hores a casa”, comenta la Dolors, que ens descobreix que els dijous al vespre, des del febrer, unes 20 dones es reuneixen per deixar ben enllestit aquest tema per al dia 18 de juny.\n22-11-2017 - Enguany, la Festa Major de Borrassà remunta als orígens del municipi