Excepcionals – Pàgina 3 – Ajuntagent\nAutor Comunicació Interna Publicat el 24 abril, 2020 Deixa un comentari a Entrevista a l’alcaldessa a RSB la Diada de Sant Jordi\nHi ha indicis que el bombardeig reiteratiu de càpsules i píndoles informatives sobre la ciutadania ens estaria immunitzant als comunicats. El Servei de Mediació i Restauració Comunitària busca alternatives… Se’n sortiran?… ATMOSFERA ZERO. PART II. La escalera es oscura y esconde horrores… Primer van ser els domicilis. Ara toca les escales veïnals… Mediació s’enfoca ara als espais comuns de les […]\nAutor Comunicació Interna Publicat el 21 abril, 2020 Deixa un comentari a De la bona fe a la sobre medicació\nDivendres passat va tenir lloc, a les 17h, el primer Ple Extraordinari Municipal per videoconferència de la nostra història.\nLa sessió es va retransmetre en directe mitjançant el canal de l’Ajuntament de Sant Boi a la plataforma Youtube.\nDurant aquesta sessió plenària extraordinària es van tractar les qüestions anunciades al post de l’anunci del Ple.\nEn aquest post que publiquem ara tenim tota la informació de les aprovacions dutes a terme. I el vídeo de la sessió completa!!! Clica!\nAutor Comunicació Interna Publicat el 20 abril, 2020 Deixa un comentari a Acords del Ple Extraordinari del passat divendres 17 d’abril\nPle Extraordinari en directe! – Avui, a les 17h\nTal com hem anunciat a l’Ajuntaflaix 29/20 d’aquest matí, avui, tindrà lloc a les 17h el primer Ple Extraordinari Municipal per videoconferència de la història de Sant Boi. La sessió es retransmetrà en directe mitjançant el canal de l’Ajuntament de Sant Boi a la plataforma Youtube. Durant aquesta sessió plenària extraordinària es tractaran les qüestions següents: 1. Declaració institucional davant la crisi produïda per la Covid-19. […]\nAutor Comunicació Interna Publicat el 17 abril, 2020 Deixa un comentari a Ple Extraordinari en directe! – Avui, a les 17h\nDinamització de Continguts ja tenia espai propi a l’Ajuntagent, a Innovació, També era permanentment a la portada de l’Ajunta.net. I com que la situació ara és diferent… la Unitat d’Anàlisi i Desenvolupament ha obert una nova finestra de comunicació per a aquests dies de confinament. Es tracta d’un butlletí que s’enviarà setmanalment per tenir-lo més a mà i que vàrem presentar a l’Ajuntaflaix aquesta setmana. A través d’aquest butlletí s’enviarà […]\nAutor Comunicació Interna Publicat el 16 abril, 2020 Deixa un comentari a L’excepcional Dinamització de Continguts\nSERVEIS SOCIALS – Serveis Essencials\nSempre al peu del canó. Sempre EXCEPCIONALS… I ara més que mai!!! Comparteixen amb nosaltres la tasca com a serveis essencials, el dia a dia d’aquests moments, on tot i la feina i el suport constant a la ciutadania i, en especial, a aquelles persones més vulnerables, ens dediquen grans somriures per a totes i tots. És un video de 4:42′ que han preparat aquest gran equip, ens mostren què […]\nAutor Comunicació Interna Publicat el 13 abril, 2020 4 comentaris a SERVEIS SOCIALS – Serveis Essencials\nCom ja ens ha informat el Departament de Recursos Humans, la Diputació de Barcelona va cedir a l’Ajuntament un primer lot de 150 tests ràpids de detecció del contagi del Covid-19, per administrar-se a treballadors i treballadores que presten serveis essencials municipals. Avui, comptant amb la participació d’un servei mèdic local, a la planta baixa de l’Ajuntament s’ha iniciat la primera fase de proves diagnòstiques a 36 companyes i […]\nAutor Comunicació Interna Publicat el 6 abril, 2020 4 comentaris a Iniciada avui la primera fase de proves diagnòstiques Covid19 dels nostres serveis essencials presencials\nDes de l’inici de les mesures de restricció de la mobilitat personal, degudes a l’actual estat d’alarma sanitària, són algunes les persones que, tret dels casos excepcionals determinats pel Real Decret 463/2020, surten a la via pública amb les més ocurrents excuses per intentar burlar el control de les Forces i Cossos de Seguretat, encarregats de portar a terme la vigilància d’aquesta mobilitat. Així, per exemple, ens podem trobar amb […]\nAutor Xavi Martínez. Equip d'Educació Viària de la Policia Local Publicat el 6 abril, 2020 4 comentaris a Confina… què?\nEn ple confinament, el nostre equip de Mediació i Restauració intenta superar la solitud de l’aïllament utilitzant la creativitat i la tecnologia en un innovador projecte de Teletreball: “Atmosfera Zero”. Així ens ho expliquen. Mireu amb quin esperit s’ho prenen! Clica!!!!!\nAutor Comunicació Interna Publicat el 6 abril, 2020 12 comentaris a Equip de Mediació i Restauració – Projecte innovador de Teletreball: “Atmosfera Zero”\nAquest espai l’hem anomenat així per dues raons, la primera perquè fa al·lusió als moments que estem vivint que són excepcionals, mai viscuts per nosaltres i perquè també esperem que siguin una excepció, que ben aviat puguem tornar a la normalitat amb salut, alegria, relació interpersonal i proximitat. La segona raó i la més important en aquest article, perquè les persones, tant a nivell individual, com col·lectiu i institucional estem […]\nAutor Comunicació Interna Publicat el 26 març, 2020 1 comentari a Excepcionals!


El col·lectiu Talaies de Mallorca recapta 346 euros per a un projecte sanitari a Quios\nAquesta iniciativa reivindicava els drets humans dels refugiats\nARA BALEARS Palma 01/06/2017 10:45\n651x366 Imatge de l'encesa d'una talaia / FONS MALLORQUÍ Imatge de l'encesa d'una talaia / FONS MALLORQUÍ\nEl mes de gener passat, Mallorca va viure una jornada històrica, ja que després de gairebé dos segles de silenci, les torres i les talaies de l’illa es van tornar a encendre. Aquesta vegada, per comunicar un missatge de solidaritat amb els refugiats.\nEl col·lectiu Talaies de Mallorca ha volgut donar al Fons Mallorquí de solidaritat i cooperació 346 euros, que es destinaran a un projecte d’atenció sanitària a refugiats a l’illa grega de Quios. L'objectiu principal és oferir serveis sanitaris gratuïts a persones sense recursos.\nRecordem que la iniciativa va sorgir d’un grup de particulars que van tenir la idea d’encendre les talaies com a acte simbòlic en defensa dels drets humans. Alhora, per sensibilitzar la població de la situació de les persones que esdevenen refugiades en creuar la Mediterrània, una mar que sempre ha estat testimoni de migracions, igual que les costes mallorquines ho han estat de l’arribada de nouvinguts.\nLes talaies de Mallorca es tornen a encendre pels refugiatsEls resultats van anar més enllà d’una gran mostra de solidaritat del poble mallorquí cap als refugiats. D’allà sorgí la idea de realitzar un calendari amb les fotografies que els mateixos participants s’havien fet als diferents punts geogràfics i destinar-ne els beneficis a projectes solidaris amb els refugiats.\nLes talaies de Mallorca ressorgeixen pel patrimoni i els drets humans\nFons Mallorquí Solidaritat\nEl GOB acusa l’Ajuntament de Campos de beneficiar la propietat dels camps de polo\nTòfol Castanyer, més a prop d'acabar les passes per en Pau


Ramada - Decatur Texas Decatur (TX) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nRamada - Decatur Texas1507 Hwy 287 South, Decatur, Decatur (TX), Estats Units, 76234 - Veure al mapaExcel·lent8,7Basada en67comentarisRamada - Decatur TexasVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure totes les 32 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranaire condicionat\nSobre l'allotjamentDescripcióBen posicionat a Decatur, Ramada - Decatur Texas és un lloc ideal d'inici d'excursions a Decatur (TX). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat. Els serveis i instal.lacions de primera categoria que defineixen l'experiència de Wyndham Hotels & Resorts us esperen a Ramada - Decatur Texas. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Decatur (TX), el Ramada - Decatur Texas és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesia despertadortelèfon Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal presentar un document d'identitat amb foto i una targeta de crèdit durant el registre d'entrada. Totes les peticions especials estan subjectes a la disponibilitat del dia del registre d'entrada. Aquestes peticions no es poden garantir i poden comportar suplements. Els clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements.Mostrar més


Big Funk Theory i Raquel Lúa actuaran a l'Estrena't - Cabal Musical\nBig Funk Theory i Raquel Lúa actuaran a l’Estrena’t\n4 de novembre de 2016 @ 19:00 – @ 21:00\nAv. del Jordà, 27, 08035 Barcelona\nUn total de cinc grups participaran a l’Estrena’t de Música el proper 4 de novembre. D’entre ells hi trobem dos grups del Cabal Musical: Big Funk Theory i Raquel Lúa. L’actuació serà el proper divendres a les 19h al Centre Cívic Casa Groga i serà gratuïta. Entre els participants se seleccionaran dos guanyadors. Per una banda, el grup que rebi el Premi del Jurat actuarà a Sidecar, i la formació que rebi el Premi del públic ho farà a la sala Salamandra en el marc de la programació Discconcerts.\nA banda de Big Funk Theory i Raquel Lúa també hi participaran Bonelli (cantautor), Marasma Zibra (alternatiu) i No Longer (punk-rock). Estrena’t és la mostra de teatre, dansa i música del Centre Cívic Casa Groga que pretén promoure, fomentar i donar oportunitats als grups emergents de la ciutat de Barcelona. A banda de l’Estrena’t de Música, també se celebraran l’Estrena’t de Teatre (11 de novembre) i l’Estrena’t de Dansa (18 de novembre).


Manòmetres - Freatic Sports SL\n> Busseig Tècnic>MANÒMETRES\nMANÒMETRES Hi ha 13 productes.\nDIR ZONE Manòmetre 52mm 0-300 bar\nDIR ZONE Manòmetre 52mm escala 0-300 bar\nDIR ZONE Manòmetre 52mm 0-400 bar\nDIR ZONE Manòmetre 52mm escala 0-400 bar\nDIR ZONE Manòmetre 63mm 0-300 bar\nDIR ZONE Manòmetre 63mm escala 0-300 bar\nDIR ZONE Manòmetre OXY 52mm 0-360 bar\nDIR ZONE Manòmetre Oxigen 52mm escala 0-360 bar\nDIR ZONE Manòmetre 45mm 0-400 bar\nDIR ZONE Manòmetre 45mm escala 0-400 bar, perfil baix\nManòmetre digital ECO2. No utilitzable amb Oxigen Instrument digital de mesura de pressió. Ens dóna una precisió mitjana però una gran resolució i repetibilitat. La pressió es mesura dues vegades per segon i es visualitza. La part superior del display indica la pressió instantània actual mentre que a la part inferior podem veure el valor màxim o mínim des...\nManòmetre de superfície 300bar\nManòmetre de superfície.\nManòmetre Digital 300 bar OXIGEN\nManòmetre digital de superfície apte per ús amb Oxigen 100% Instrument digital de mesura de pressió. Ens dóna una precisió mitjana però una gran resolució i repetibilitat. La pressió es mesura dues vegades per segon i es visualitza. La part superior del display indica la pressió instantània actual mentre que a la part inferior podem veure el valor màxim o...\nDIR ZONE Pistó Giratori Manòmetre\nDIR ZONE Pistó giratori per manòmetre \nTrasvassador DIN 300bar Digital ECO2\nTrasvasador DIN 300 amb manòmetre digital de superfície. Apte per Heli, No utilitzable amb Oxigen Equipat amb vàlvula d'agulla Undersea i amb manòmetre digital Keller. Ens dóna una precisió mitjana però una gran resolució i repetibilitat.\nManòmetre Analògic 100mm, 300 bar OXIGEN\nManòmetre analògic de superfície, de gran diàmetre 100mm, apte per ús amb Oxigen 100%


classe 4 anys Gregori Mayans: COMPTEM?\nEls infants tenen temps per triar ...\nAlejo i Pablo han agafat dos jocs i han inventat un joc nou... senzill\nHan pensat i combinat tots dos.\nEl joc comporta una reducció de les conseqüències que poden derivar-se dels errors que cometem. En un sentit molt profund, el joc és una activitat que no té conseqüències fustrants per a l´infant, encara que es tracte d´una activitat seriosa. El joc no és un mitjà, només per a l´exploració sino també per a la invenció.\nEl joc proporciona plaer i aquest és un punt absolutament fonamental. Fins i tots els obstacles, que amb freqüència establim en el joc. Per això caldria acceptar que el joc té alguna qualitat que comparteix amb altres activitats com les de resolución de problemes, però d´una manera molt més interessant.\nEn relació al joc les situacions que produeixen un joc més ric i més elaborat en els infants són aquelles en les que juguen junts, ( sobretot en parella): el pensament i la imaginació requereixen sovint un diàleg amb un interlocutor. També la presencia dels adults és important. No d´un adult que mire l´infant damunt de l´espatlla, intentant dirigir la seua activitat , sinó d´algú que estiga prop seu, que li assegure un ambient estable i al mateix temps, li done una seguretat i una información en el moment que la necessite. Però els infants, de la mateixa manera que necessiten un cert temps per a ells sols, necessiten també combinar les idees que tenen al cap amb les que tenen els seus companys.\nJêrome Bruner “ In-fàn-ci-a” nº 136\nPublicado por Dolors Todolí en 14:51\nEtiquetas: RACONS I JOC


Tuesday Blues Project neix com un projecte de taller de Blues-Rock al 2013 a Barcelona per iniciativa d'Agustí Mas i Xavi Asensio. La seva intenció va ser i és el fomentar el blues i el rock entre els amics aficionats a aquest tipus de música, alguns d'ells del col·lectiu mèdic. Per el taller han passat diversos músics i col·laboradors fins arribar a la formació actual.\nEl grup està format per diferents components del taller i que a la vegada son membres d’altres bandes.\nVirginia Vitovec a la Veu, Xavi Asensio a la guitarra i Artur Oliver al baix a la actualitat també son membres de “The Park Band”. Ramon Santiveri fou guitarrista de l’antiga “Banda Rítmica de Cristal”, i actualment col·labora en altres projectes amb músics del àrea de Barcelona. Gastón Aguirre a la Bateria, és també integrant de “Mike Shannon Group banda de Blues” i Enric García amb experiència d'anys als teclats.\nMalgrat l’objectiu principal del taller no ha estat mai fer actuacions remunerades, si que hem participat en actes solidaris i festes majors com les matinals dels Diumenges de Música als Parcs, en concret al Parc de les Aigües des de 2013, el IV festival Butifarra and Blues de Cerdanyola del 2013 (en record de’n Lluis Salvador) i participació amb altres bandes a la Festa Major del Baix Guinardó de 2015.


Biografia de: Jean de la Fontaine - Una mar de contes\nJean de la Fontaine Tipus: Biografies d'autors\nData de publicació: 10/12/2005\nAnglès: Jean De La Fontaine\nCastellà: Jean de la Fontaine\nNeix a Chateaux-Thierry, França, el 8 de Juliol de 1621.\nMor a París, França, el 1695.\nLafontaine va ser un dels grans faulistes de la història, tal com Isop ho va ser pels seus inicis.\nJean de Lafontaine va néixer a Chateaux-Thierry el 8 de Juliol de 1621.\nVa estudiar dret fins a tercer, on va aprendre sobretot llatí, però no es va interessar pel grec, fet del que se’n va penedir més endavant quan va necessitar llegir texts antics d’Isop, i només va poder accedir a la traducció llatina.\nEl 1641 entra en un monestir, on es dedica sobretot a la lectura, però la vida allà no li agrada i l’abandona 18 mesos desprès.\nLlavors retorna als seus estudis d’advocat, i es llicencia el 1649. Mentrestant, el 1647 el seu pare l’obliga a casar-se amb Marie Héricart, de 14 anys. No arriba a ser mai del tot feliç, tot i tenir un fill, Charles, el 1653.\nEl 1652 “hereda” la feina del seu pare, una feina feixuga a la que renuncia el 1672. Durant aquesta època, quan pot es desplaça contínuament a París, on s’ajunta amb els grups més rics i llibertins de l’època. Poc a poc se li desperta el seu interès per la poesia i acaba traduint l’Eunuc de Térence ( 1654 ), escrivint una comèdia ( Clymène 1659 ) i un poema ( Adonis 1659 ).\nEn aquesta època entra al servei de Nicolas Fouquet, aleshores superintendent de finances del Rei i escriu una trentena de poemes.\nAmb el temps Fouquet va caure en desgràcia, i certs cortesans se li van posar en contra. Lafontaine va ser el seu defensor més fidel, el que li va valer l’enemistat del nou superintendent i del mateix Lluís XIV de França.\nEn aquesta època entra en contacte amb Molière, Boileau i Recine, i escriu “Els amors de Psique i Cupido” (1669). Per poder defugir de les seves enemistats a la cort, va ser el protegit de diferents duquesses, la de Bouillon i la d’Orleans.\nEl 1684 entra a l’Acadèmia Francesa, no sense dificultat, però allà sap guanyar-se amics, a més de ser un acadèmic excel·lent. Allà hi fa amistat amb Boileau, Perrault i Furetière.\nVa morir a París el 1695.\nFontaine va escriure 243 faules, i tot i que molts consideren que no va inventar res, i només es va basar en faules antigues existents, de fet les va escriure en un llenguatge pla, rimat.\nMés informació: La pàgina oficial de Jean de la Fontaine\nRetrat fet per Hyacinthe Rigaud (1659–1743)\nRelació d'obres publicades El gran Consell celebrat per les ratesEl gall i la guineuLa Granota i el BouEl Lleó vençut per l'homeEls dos mulsEl llop i el caLa vedella, La cabra i l'ovella 18.018 lecturespublicat:10/12/2005 Administració


Martí expressa a la UE la necessitat d'accedir a un banc central\nEl cap de Govern insisteix que la voluntat d'Andorra és mantenir el sistema de quotes d'immigració\n3 min. Brussel·les 14/02/2019 19:49\n651x366 El cap de Govern, Toni Martí, i el president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker, aquest dijous a Brussel·les. / Horst Wagner (EFE) El cap de Govern, Toni Martí, i el president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker, aquest dijous a Brussel·les. / Horst Wagner (EFE)\nEl cap de Govern, Toni Martí, i el president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker, han fet balanç dels avenços realitzats en les negociacions de l'acord d'associació iniciades el 2015. Els dos mandataris s'han reunit aquest dijous a la seu de la Comissió Europea a Brussel·les, en la darrera visita oficial del mandat de Martí.\nMartí i Juncker han celebrat el clima de diàleg constructiu i positiu amb el qual s'han dut a terme els quatre anys de negociació, que ha permès trobar solucions de compromís entre les dues parts, tenint en compte les particularitats d'Andorra, tal com ha quedat demostrat en les negociacions sobre la lliure circulació de mercaderies i en particular en l'acord del tabac.\nDurant la reunió s'han tractat aspectes rellevants de la negociació per a Andorra com són el marc institucional, la situació de les empreses públiques (FEDA i Andorra Telecom), la lliure circulació de persones i els serveis financers. En aquest sentit, el cap de Govern ha expressat al president de la Comissió la necessitat d'Andorra a accedir a un prestador d'última instància (banc central) com a pas previ a assumir la lliure circulació de serveis financers.\nPel que fa a la lliure circulació de persones, el cap de Govern ha insistit al mandatari europeu que l'acord ha de preservar el sistema de quotes d'immigració de què Andorra disposa actualment. D'aquesta manera el Principat continuaria tenint un sistema d'immigració previsible i sostenible que respondria a la situació particular d'Andorra i que permetria preservar la identitat, garantir la cohesió social i mantenir un alt grau de seguretat.\nEn la trobada Martí ha mostrat a Juncker la seva satisfacció que l'aposta del Govern i del sector bancari a favor de la transparència fiscal i de l'homologació internacional, així com que l'adopció d'estàndards internacionals hagin permès que Andorra surti de la llista grisa de la UE de paradisos fiscals i es posicioni com a jurisdicció cooperant en matèria fiscal. Martí també ha expressat a Juncker l'acompliment que està duent a terme Andorra en l'aplicació de l'acord monetari.\nEn la darrera trobada d'aquesta legislatura també hi ha participat el cap de divisió, Servei Europeu d'Acció Exterior, Claude Maerten; la ministra d'Afers Exteriors, Maria Ubach, i l'ambaixadora d'Andorra a la UE, Esther Rabasa. Ambdues delegacions han coincidit en què l'acord d'associació representa una important oportunitat d'obertura econòmica per al Principat i que esdevindrà un facilitador d'intercanvis per a les empreses, els professionals, els estudiants i per als joves treballadors.\nEl cap de Govern ha assegurat a Juncker que la delegació andorrana, encapçalada per l'ambaixadora a la UE, Esther Rabasa, assistirà a les reunions de les rondes negociadores previstes pel mes d'abril, durant el període de govern en funcions.\nMartí es reunirà aquest dijous amb Juncker per l'acord d'associació


Parlam amb el llorencí Miquel Montoro, un al.lot que al “Uep!, com anam” enamorà als balears, i que ara també enamora als peninsulars amb les seves intervencions televisives i a les xarxes - ManacorComarcal\nInicio/Entrevistas/Parlam amb el llorencí Miquel Montoro, un al.lot que al “Uep!, com anam” enamorà als balears, i que ara també enamora als peninsulars amb les seves intervencions televisives i a les xarxes\nHem trobat oportú fer una entrevista –i en bon mallorquí- al llorencí Miquel Montoro. Un al.lot de tan sols 15 anys i que, gràcies a ses seves primeres intervencions fa uns anys al programa d’IB3 Televisió “Uep!, com anam”, i després al programa “La resistencia” a nivell de tot l’estat, l’ha duit a ser molt seguit pel seu canal de Youtube. A més, recentment ha publicat un llibre, del que també en parlam amb ell.\nMiquel, des de quin moment, sa gent de “ses Illes” te va començar a conèixer…\nQuants anys tenies quan començares a sortir per televisió al “Uep!, com anam”?, perque ara mateix, tan sols tens 15 anys…\nVas començar a sortir per “Uep!, com anam”, i després et feres Youtuber… o ja ho eres. Ens ho podries explicar?\nNo, ja ho era youtuber. De fet, quan vaig començar en es “Uep!, com anam” ja sa primera vegada que vaig aparèixer me varen fer propaganda des meu espai.\nDomines tant s’agricultura com sa ramaderia. De qui te vé tot això i qui ten va ensenyar?\nJa me vé de família, i… qui men va ensenyar?, idò podria dir mumpare, es padrí, sa gent des bar…. Molta gent, sa veritat.\nQuè pases més gust de fer feina, a sa ramaderia o a s’agricultura…\nTe quedes amb un postre “dolcet-dolcet” ò una fruita?\nUn postre ben dolcet.\nEns podries xerrar d’aquest llibre que acabes de treure al carrer, “Uep!, mis aventuras en el campo”?, ens podries contar de què va?, i si es pot trobar tant en espanyol com en català…\nTracta un poc, com diu es títol, de ses meves aventures per foravila. És un manual de com manejar-te per foravila. I sí, hi és tant en català com en castellà.\nMiquel, es teu llibre, ja es pot trobar a totes ses llibreries actualment?\nSí, ja se pot trobar per totes ses llibreries.\nEn es llibre, també xerres de lo malament que ho vares passar durant es teus primers anys a s’escola, perque vares sofrir “bullying”. Per quin motiu se ficaven amb tú altres al.lots?\nPerque jo sempre he estat graset, i aquest era es principal motiu.\nDes de que vares sortir en es programa nacional “La Resistencia”, molts d’espanyols te varen començar a seguir, i degut en això, vares començar a penjar vídeos xerrant en castellà. M’han dit que te va dur problemes, no?\nSí, me va dur bastants de problemes, però bé, ja està superat…\nEs vídeo que penjares des famós “Òstia, pilotes!!”… T’esperaves tanta repercussió?\nAixò de sortir per “sa tele” i ser un youtuber amb molta gent que te veu i te segueix, t’ha servit perque se t’acostin més ses al.lotetes?, mem, contamos-ho. No ho direm a ningú…\nNo, sa veritat és que… sa gent se pensa que perque he sortit per televisió s’acosten més, però no. A altres no ho sé; a jo… no.\nEn un futur, com et veus? (per exemple, d’aquí a 10 anys…).\nJo crec que fent feina de ferrer ò de mecànic.\nEn “es nostro” estimat tenista Rafel Nadal, quan és per Manacor ningú el molesta -sempre ho diu-, pot fer vida tranquilament, i en canvi quan sen va a altres llocs, tothom està pendent d’ell, que si autògrafs, que si fotos,…. Te passa a tú lo mateix a Sant Llorenç, de quan surts des teu poble?\nSí, jo crec que sí que passa. Quan som en es meu poble, faig vida completament normal, com qualsevol altre; no vénen a demanar-te una foto o un autògraf. En canvi, quan surts a fora, sa cosa canvia. Quines coses, eh?\nQuè t’agrada més, ser youtuber o fer feina per foravila… sincerament.\nNo fa falta ni pensar-m’ho: fer feina a foravila.\nTens un manager i tot!, mos podries contar a tots es teus “amics” lectors i lectores, que fas un dia qualsevol? És que m’ha vingut molt de nou el que hagis de contar fins i tot amb un manager…\nHombre, perque sa repercussió va arribar a ser molt grossa, i va arribar un moment en que ni jo ni sa família ho podiem dur, per això vam contractar un “manager”. En quant a sa vida que faig un dia qualsevol, idò com qualsevol persona. Ni més ni pús.\nQuè troba sa teva família amb tota aquesta repercussió que has tengut més enllà de “sa roqueta”?\nJo crec que estan contents de veure que amb ses meves intervencions, estic recolzant es producte local i contents de què tot això segueixi endavant.\nMiquel… digués lo que te paresqui i “que quedi bé” per acabar aquesta entrevista.\nJo crec que lo seu seria acabar amb un “AU IDOI, ADÉU!”. Estaria molt bé (ja ja jaaa!).


Granier Carta Andorra by Mercacenter - Issuu\nCARTA DE PRODUCTES GRANIER ANDORRA\nPA DEL BISBE AMB MASSA MARE El pa tipus xapata pels amants dels sabors intensos. DESCRIPCIÓ: Pa elaborat amb Massa Mare i ordi maltat. De molla molt densa, molt gustosa i cruixent. La Massa Mare i el germen de blat li aporten una aroma i un gust propi dels pans tradicionals. De crosta gruixuda, daurada i cruixent. COM COMBINAR-HO: Perfecte per acompanyar pernil i embotits ibèrics. Recomanem abans sucar-hi tomàquet i una mica d’oli d’oliva verge extra.\nPA ANTIC AMB MASSA MARE El rústic cruixent amb més gust. DESCRIPCIÓ: Pa elaborat amb Massa Mare i ordi maltat. La seva molla és molt densa i gustosa. Els seus ingredients de Massa Mare, farina de blat i farina de sègol, li donen una aroma i gust a pa tradicional a més d’una larga conservació. COM COMBINAR-HO: Per la seva molla de gust intens, és perfecte per prendre amb aperitius de formatges curats i patés de campanya.\nPA TRADICIÓ GRANIER AMB MASSA MARE El pa de Granier per excel·lència. DESCRIPCIÓ: Pa de blat sencer mòlt a la pedra,\namb un toc de sègol amb Massa Mare a l'estil francès i malta torrada. La farina mòlta a la pedra i la Massa Mare li donen un toc d’acidesa que fa que es multipliqui la sensació del sabor del cereal i a fruit sec torrat. El germen de blat que aporta la farina mòlta a la pedra és el motiu de que aquest pa sigui ric en minerals i oligoelements. COM COMBINAR-HO: Degut al seu toc d’acidesa,\nel recomanem per acompanyar carns vermelles o carns de caça.\nPans benestar No hi ha res com sentir-se bé. A Granier presentem la nostra nova gamma de pans elaborats amb ingredients naturals, biològics i 100% integrals combinats amb els millors beneficis de l’espelta, la quinoa, les proteïnes i el fajol. Cada un dels nostres pans està elaborat pensant en les diferents necessitats nutritives i en els diferents atributs que aporten una millor sensació de benestar. Et cuidaran. Els cereals integrals dels nostres pans aporten vitamines, fibra i minerals. L’espelta aporta un major valor proteic a part del magnesi, fòsfor, ferro i vitamines.\nLa farina biològica és font de fibra, vitamines, hidrats de carboni i proteïnes indispensables per l’organisme. El fajol és un aliment molt energètic i nutritiu amb un alt contingut en proteïnes vegetals. La quinoa conté tots els aminoàcids essencials necessaris per l’ésser humà. El nostre pa de proteïnes és baix en calories i ric en fibra, pensat per aquells que practiquen esport de manera regular o que vulguin reduir el seu consum de carbohidrats.\nPAGÈS INTEGRAL El nostre Pagès elaborat amb farina 100% integral. DESCRIPCIÓ: Pa amb molt de gust elaborat amb farina 100% integral i Massa Mare. La molla és densa i forta i el seu gust desprèn petites notes àcides a la boca. Els cereals integrals són rics en fibra, vitamines i minerals, així com en compostos fisicoquímics com els polifenols i els fitoestrògens. COM COMBINAR-HO: Recomanem prendre el pa integral com acompanyant del menjar diari per la seva aportació en fibra ja que millora la digestió de la ingesta d’altres aliments.\nPA D’ESPELTA Elaborat amb farina d’espelta 100%. DESCRIPCIÓ: Pa de gran durada elaborat a base de farina d’espelta que li dona un gust i textura característics d’aquest cereal. L’espelta té un major nivell de proteïnes, minerals, vitamines i oligoelements. COM COMBINAR-HO: Perfecte per prendre com alternativa al blat ja que el fa menys al·lèrgic. És idoni per prendre com a torrada en l’esmorzar acompanyat de melmelades o embotits cuits.\nPA DE PROTEÏNES El pa pels esportistes. DESCRIPCIÓ: P a elaborat a base de proteïnes. Pensat per aquells que practiquen esport de manera regular, que vulguin reduir el seu consum d’hidrats de carboni o simplement cuidar-se. Es tracta d’un pa baix en hidrats de carboni i sucres. Entre els beneficis en destaquem l’alt contingut en fibra i omega 3. COM COMBINAR-HO: El pots utilitzar per prendre amb aliments baixos en greixos com per exemple el formatge fresc, gall d’indi, pernil dolç, llom a la planxa o salmó fumat.\nPans del món XUSCO NORLANDER El nostre pa més alemany. DESCRIPCIÓ: Pa de blat alemany elaborat amb farina de blat, sègol i pipes de gira-sol. Es caracteritza pel seu gust intens i color fosc tant a la crosta com a la molla. En la seva molla densa i humida s’aprecien també notes àcides a la boca. COM COMBINAR-HO: Perfecte pel moment de l’esmorzar acompanyat de fumats o com aperitiu a mig matí. El seu sabor intens fa que sigui idoni per elaborar sandvitxos de tipus vegetal. Et recomanem preparar-ho amb enciam, tomàquet, ou dur, tonyina, espàrrecs i una mica de ceba picada.\nXAPATA El pa més italià. DESCRIPCIÓ: Pa de tipus barra d’origen italià. Elaborat a base de farina de blat i Massa Mare amb un toc suau a malta torrada. La Massa Mare li aporta un sabor característic i pronunciat. La seva crosta cruixent es complementa amb la seva molla cremosa amb una lleugera aroma a avellana torrada. COM COMBINAR-HO: Pel seu sabor, crosta i format és perfecte per l’elaboració d’entrepans de base càrnica i vegetal acompanyat amb salses.\nFOCACCIA AMB OLIVES Delícia italiana amb olives. DESCRIPCIÓ: Pa d’origen italià. Elaborat amb farina de blat i condimentat amb olives verdes i negres per la superfície. Es troba recobert d’oli d’oliva amb herbes de romaní que li aporten una aroma única i singular. COM COMBINAR-HO: Pel seu format, resulta perfecte per farcir amb ingredients al gust. Et recomanem utilitzar-ho per elaborar un entrepà de focaccia de pernil ibèric i formatge brie, lleugerament fos per sobre amb un toc de forn.\nFOCACCIA ROSE MARIE Delícia italiana amb tomàquet i romaní. DESCRIPCIÓ: Pa d’origen italià. Elaborat amb farina de blat condimentada amb tomàquets deshidratats per sobre. Es troba cobert d’oli amb herbes de romaní que li aporten una aroma única i singular. COM COMBINAR-HO: Recomanem preparar-ho lleugerament torrat i tallat per prendre com aperitiu abans de dinar.\nSabors i llavors FLAUTA AMB OLIVES La barra amb sabor mediterrani. DESCRIPCIÓ: Pa de tipus barra elaborat a base de farina de blat, oli d’oliva, olives negres i olives verdes. És una barra de crosta caramel·litzada que envolta un molla cremosa i tendre en el seu interior. L’oli d’oliva li aporta a la seva molla un color característic i una olor i un sabor intens. COM COMBINAR-HO: Perfecte per donar-li un toc distintiu als entrepans de tipus vegetal, aperitius i com acompanyant de qualsevol tipus de plat típic mediterrani.\nXUSCO AMB BLAT DE MORO I PIPES Combinació perfecta del nostre pa xusco amb blat i pipes de gira-sol. DESCRIPCIÓ: Pa elaborat a base de farina de blat amb blat de moro i pipes. La seva crosta cruixent i caramel·litzada envolta una molla esponjosa, tendra i de gran sabor. El blat li aporta una aroma dolça única amb notes especiades. COM COMBINAR-HO: Perfecte per combinar amb pernils ibèrics i formatges curats. Combina perfectament amb melmelades de tipus àcid com la taronja.\nXUSCO AMB PANSES I NOUS Combinació perfecta del nostre pa xusco amb panses i nous. DESCRIPCIÓ: Pa suau elaborat a base de farina de blat amb panses i nous. La seva crosta caramel·litzada amaga una molla esponjosa, tendra i de gran sabor. Es tracta d’un pa suau i de gust intens. El gust del blat es complementa amb la dolçor de les panses i el sabor de les nous. COM COMBINAR-HO: Ideal per prendre per esmorzar amb melmelades o formatges. Recomanem també servir-ho com a postres barrejat amb fruites del bosc.\nPANET AMB CEBA El pa més tendre amb gust a ceba. DESCRIPCIÓ: Pa de format rodó elaborat a base de farina de blat, oli i ceba. Es tracta d’un pa molt tendre tant a la crosta com a l’interior. La combinació de la ceba li aporta un toc especial. COM COMBINAR-HO: Et recomanem acompanyar-lo de formatges curats perquè la barreja amb la ceba li aportarà millor gust i contrast al formatge.\nXUSCO AMB 7 CEREALS I LLAVORS Combinació exquisida del nostre pa xusco barrejat amb 7 cereals i llavors. DESCRIPCIÓ: Pa elaborat amb 7 cereals en un xusco rústic especial. La seva crosta amaga una molla esponjosa tendre i de gran sabor. Els cereals i les llavors que conté són la llinosa, pipes de gira-sol, pipes de carbassa, flocs de civada, flocs d’ordi, flocs de rosella i sèsam. Tots aquests ingredients li aporten un gran sabor i uns majors valors nutritius al pa. COM COMBINAR-HO: Perfecte per prendre a llesques per esmorzar. Combina amb melmelades àcides i és ideal per preparar entrepans vegetals.\nPans regionals TETILLA El pa pels amants dels gustos elegants però intensos a la vegada. DESCRIPCIÓ: Pa de tipus rústic rodó d’origen gallec. De gran sabor i intens a la vegada, de molla alveolada i crosta no molt gruixuda. La seva intensitat en gust combina amb notes a torrat. COM COMBINAR-HO: Pel seu gust i format, és perfecte per servir amb tomàquet i oli d’oliva. Combina perfectament amb aliments com pernils, formatges i estofats d’hivern.\nPA GRANADA El pa més tendre de les varietats d’Andalusia. DESCRIPCIÓ: Pa de sabor suau. Conté una crosta més fina i una molla més esponjosa que el pa rodó a màquina habitual. Es caracteritza per la seva melositat a la boca. COM COMBINAR-HO: L’esponjositat de la seva molla el fa perfecte per preparar torrades amb oli d’oliva verge extra.\nBarres Les nostres barres elaborades amb un procés de llarga fermentació destaquen pel seu gran gust i aroma. En tenim de textures tendres, mitges i cruixents adaptades a tots els gustos: · BARRA MULTICEREALS · BARRA INTEGRAL · BARRA TRADICIÓ · BARRES DE MIG I DE QUART · BARRA LETIZIA · BARRA MIG CUIT\nGaudeix dels teus moments amb la nostra selecció de brioixeria. En tenim de dolça amb els croissants de mantega, els mini graniers, brioixos, tortells, bretzels, magdalenes, snecken, ensaïmades, coca de forner, pastissos de poma; i també de salada com les malles de formatge fresc i pernil, les quiches i les crestes farcides.\nA Granier la Massana, t’ajudem perquè les teves celebracions siguin tot un èxit. Apropa’t i encarrega alguna de les nostres safates: les dolces amb farcits de xocolata i crema, cobertures de sucre glass o 100% mantega; les salades amb pizzes, coques fresques o les d’entrepans elaborats amb més d’onze hores de fermentació i farcits dels millors ingredients.\nAv. Sant Antoni, 25 La Massana\nC. Catalunya, 10 Pas de la Casa\nGranier Carta Andorra


Mejías (Cs) exigeix responsabilitats polítiques i tècniques pel "fiasco" de les obres de Glòries\nPublicat 21/04/2017 14:09:30CET\nLa líder de Cs a l'Ajuntament de Barcelona, Carina Mejías, ha exigit aquest divendres responsabilitats polítiques i tècniques pel "fiasco" de les obres dels túnels de Glòries, incloent qui les va adjudicar, en l'anterior mandat municipal de CiU.\nHa asseverat en declaracions als mitjans que, encara que es va adjudicar en l'anterior mandat, són un fracàs també del Govern d'Ada Colau, perquè hauria d'haver estat pendent de la seva evolució en els prop de dos anys que porta de mandat: "Ara el Govern municipal s'ha trobat la situació i no sap solucionar-la".\nMejías ha exigit "no cedir al xantatge de les empreses que, després que hagin pagat el 3% i estiguin esquitxades per la corrupció de CDC, volen continuar incrementant el cost d'unes obres que no hem d'assumir", i ha reclamat que les contractistes assumeixin responsabilitats.\nHa avançat que no donaran un "xec en blanc al Govern municipal" per rescindir el contracte --com es votarà aquest dilluns en una comissió extraordinària d'Urbanisme-- sense conèixer què exigirà a les empreses, que no poden provocar aquesta situació i deixar-la sense assumir les seves responsabilitats, segons ella.\nHa advocat per buscar una solució sent molt exigents amb aquestes empreses, que no poden "carregar sobre les esquenes dels barcelonins" el sobrecost, i ha assenyalat que també han d'estudiar els informes que els va lliurar aquest dijous el Govern municipal per decidir el seu posicionament.


LA IDEACIÓ FANTASIOSA A LA PRÀCTICA DE LA IOGA DEL SOMNI - SAVIESA I CONEIXEMENT - 2021\nTaula de continguts amagar 1 debilitar la nostra importància personal. 2 afecció a les imatges onricas. 3 pràctica de l'atenci sostinguda 4 projeccions de la nostra ment ..\nSi clar que això dels obstacles en les pràctiques meditatives semblen massa si d'alguna manera com a practicants d'aquesta instrucció sabem que per si mateixa és altament demandant.\nLa realitat és que com tot en l'àmbit contemplatiu es requereix de paciència i esforç joiós ja que els resultats de la mateixa no són sempre tan visibles i immediats.\ndebilitar la nostra importància personal .......\nEntre els resultats més tangibles trobem a l'debilitar la nostra importància personal, ja que en l'avanç de la pràctica esdevé, per exemple, que deixem d'estar tan preocupats en ser els més importants en tot, el tenir poder i provada reputació es porta a un segon pla i això és perquè al final de comptes nostra vida en l'estat de vigília i en el del somni és plena de percepcions i projeccions mentals per a res alienes a nosaltres mateixos, aquesta és una mostra del debilitament de la nostra identitat fantasiosa que fabriquem en tots dos estats.\nÉs important entendre que aquesta pràctica és de l'ordre contemplatiu com la de la meditació en les seves diferents modalitats.\nPer l'anterior raó és que els obstacles i els verins en la Ioga del Somni són pràcticament els mateixos.\nEl primer és el de la Ideació fantasiosa, això és que en el context de la son desviem la nostra atenció de l'aprendre al somni com un somni cap al divagar preses dels estímuls sensorials que ens envolten.\nafecció a les imatges oníriques .......\nPer exemple, si apareix en el nostre somni algú aterridor ens enganxem, perdem lucidesa i ens despertem ... de la mateixa manera si estem somiant amb un ésser estimat còmodes i gaudint podem perdre lucidesa en el desig de perllongar aquesta sensació d'alegria.\nÉs llavors que ens podem preguntar ¿Per què és això un obstacle si en realitat estic gaudint de la son? ... la resposta és que l'objectiu de la pràctica no és solament ser lúcids i conscients en el somni ... en realitat és també una plataforma de desenvolupament contemplatiu intern que en el moment d'entendre al somni com un somni ens ha de conduir a l'alliberament i il·luminació i no únicament al plaer hedònic com a tal.\nÉs així com les temàtiques, narratives i esdeveniments en els nostres somnis ens serveixen de manera terapèutica per entendre possiblement emocions o conflictes interns que no han estat resolts i requereixen de la nostra atenció.\nDe la mateixa manera l'interpretar els somnis no és la finalitat última de la pràctica, ja que els somnis són solament creació de la nostra ment i si entenem la seva naturalesa el que és segur és que no ens deixarem portar pel que en l'ambient oníric esdevé.\nL'antídot a aquest obstacle de la ideació fantasiosa és bàsicament enfortir la nostra motivació i determinació en aprendre al somni com un somni, sense identitat intrínseca i de realitat objectiva.\npràctica de l'atenció sostinguda ......\nUn altre antídot és el de la pràctica de la meditació en l'atenció sostinguda o shamata l'objectiu és concentrar-nos unipuntualmente en l'objecte d'observaci que en quest cas és el somni.\nUna ms elaborada però no menys eficaç és la visualitzaci d'un Tingle o esfera vermella en el chakra o centre de la gola que és dnde opera la càrrega energètica que ens permet mantenir-nos l cids i no inconscients en el son.\nCom tot el ms important és fixar el nostre punt de vista i conducta en la pràctica que és el d'aprendre a somni com un somni ja que si bé no s'afirma que les coses i esdeveniments no existeixen, el que s és veritat és que no estan a l'exterior, són produïts per la ment de l'ensoadory en la vida es és com succeeix vivim interpretant al món com un somni col·lectiu sense comprendre que en realitat cada persona té les seves pròpies percepcions que no podem adivinar.ste és un altre gran benefici de la pràctica sobretot quan entenem que el món funciona en relaci el conjunt d'interpretacions personals que anomenem realitats.\nprojeccions de la nostra ment ..\nUn gran pas almenys és comprendre que el nic que podem treballar és la nostra ment en benefici dels altres ja que el intentar manipular a tots els que ens envolten ens portar desafortunadament a la dolorosa i no productiva frustració .... .Solament perquè així és.\nSomiar amb la mort, què vol dir?


Apps per a l'educació i cura dels teus fills | Faros HSJBCN\nContínuament apareixen noves aplicacions mòbils (apps) adreçades a pares i educadors que ofereixen eines, consells saludables i orientacions per a la cura i el creixement dels infants.\nCada vegada més els professionals sanitaris veuen en les apps una oportunitat per a que pares i cuidadors puguin contribuir a millorar els hàbits saludables dels seus fills i de tota la família mitjançant la consulta de consells, recomanacions, enllaços, etc. i poder utilitzar les apps com un recurs de comunicació entre pares i professionals i per poder dur un control i seguiment dels temes que mes els inquieten.\nConsulta les apps que recomanen els experts:\nLes aplicacions que es presenten a continuació han estat desenvolupades per professionals de l'Hospital Sant Joan de Déu, col·laboradors externs o recomanades per l'Acadèmia Americana de Pediatria, guanyadores de l'Apps4TotsHealth Challenge.\nÉs una app per gestionar la salut familiar a través de recomanacions personalitzades segons el perfil de cada membre de la família. Incorpora consells i recomanacions del United States Preventive Services Task Force així com el calendari de vacunes pediàtric del Centers for Disease Control and Prevention i els consells de la biblioteca TXT4Tots, que s'envien diàriament com a missatges de text amb consells sobre nutrició, exercici o un recordatori de la visita al metge. Està disponible en iPhone i pròximament en castellà i en Android.\nAquesta app proporciona continguts sobre nutrició i activitat física, així com les recomanacions sobre la ingesta de nutrients. Inclou eines personalitzades i una comunitat de pares que permet interactuar i intercanviar consells i experiències. L'usuari pot generar plans d'alimentació adequats a l'edat, i rep instruccions sobre com alimentar els seus fills. L'eina de personalització permet guardar el que mengen els nens i avaluar si s'estan alimentant de forma equilibrada. El seu creador destaca que en les edats primerenques els nens poden començar a presentar obesitat, i que aquesta app suposa una ajuda per prevenir-la. Està disponible en iPhone i pròximament en castellà i en Android.\nLa app és un joc que permet als pares conèixer i aprendre continguts sobre salut infantil, en el qual en diferents pantalles la missió dels pares és recollir aliments sans i prendre decisions saludables per als seus fills. Aplicació web disponible a supermommyo només amb Google Chrome.\nÉs tracta d'una app imprescindible per resoldre els dubtes fonamentals sobre la salut dels fills. Comprèn guies de cures que ajuden els pares a prendre decisions ràpides i encertades sobre l'actuació a dur a terme davant d'un problema mèdic o emergència amb els seus fills: nivell d'atenció professional requerit, alleugeriment ràpid dels símptomes, suggeriments d'intervenció, etc. L'app ha estat desenvolupada per Healthy Children, el portal de salut infantil de l'Acadèmia Americana de Pediatria.\nÉs una aplicació desenvolupada per la Fundació Roger Torné en la qual FAROS també aporta continguts que permet consultar al moment consells de la mà d'especialistes en salut infantil. És, a més, una guia perfecta per introduir els més petits en els hàbits saludables. Inspira posa a disposició de l'usuari un consultori, una secció de notícies, consells sobre diversos temes i una recomanació d'activitats.\nÉs l'app ideal per a pares neòfits, o per a aquells que estan a punt de ser-ho. iPediatric és una app realitzada per professionals de l'Hospital Sant Joan de Déu i és un dels recursos més recomanats pel personal especialitzat. A més d'un pràctic identificador de símptomes per quan el nadó pateixi alguna malaltia, inclou diferents apartats per observar i avaluar el creixement del petit.\nAquesta app és una guia molt completa sobre l'embaràs i la maternitat, amb una descripció molt detallada de cada fase de la gestació. L'app inclou informació diària sobre l'embaràs, imatges interactives, una llista de metes diàries, vídeos increïbles, una calculadora de la data de part, i una guia de nutrició, entre d'altres aplicacions.\nHealth Apps as Parenting Aids. New York Times, 2013. [accés 14 d'octubre de 2013].


Hayabusa - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nsonda espacial japonesa\nHayabusa (はやぶさ, Hayabusa? lit. "Falcó pelegrí") fou una nau espacial robòtica no tripulada desenvolupada per l'Agència Espacial Japonesa (JAXA) amb l'objectiu de retornar una mostra de material de l'asteroide proper a la Terra 25143 Itokawa a la Terra per ser analitzada. La nau Hayabusa, anteriorment anomenada MUSES-C (Mu Space Engineering Spacecraft C) fou llançada el 9 de maig de 2003 i va arribar a l'asteroide Itokawa a mitjans de setembre de 2005. Un cop allà, la sonda va romandre voltant l'asteroide per estudiar-ne la forma, rotació, topografia, color, composició, densitat i història. El novembre de 2005, la sonda va aterrar a l'asteroide i va recollir mostres en forma de petits granets de material asteroidal. Les mostres van retornar a la Terra a bord de la sonda el 13 de juny de 2010.\nsonda espacial i vol espacial\n9 maig 2003\nLa nau carregava també un mòdul d'aterratge, el MINERVA, el qual va ser expulsat de la sonda abans d'hora i no va assolir la superfície de l'asteroide.\nImportància científica de la missióModifica\nEl coneixement actual sobre els asteroides depèn en gran part de les mostres de meteorit que arriben assoleixen la superfície terrestre, però aquests difícilment proporcionen informació sobre l'asteroide de què provenen. Mitjançant aquesta missió fou possible l'estudi d'una mostra verge d'un asteroide conegut i prèviament caracteritzat i classificat com a asteroide de tipus S(IV).\nUn seguit d'anàlisis conclogué que les partícules provinents de l'asteroide són idèntiques a condrites ordinàries. La naturalesa dels asteroides de tipus S havia estat un debat obert fins llavors: alguns astrònoms suggerien que eren constituïts de condrita ordinària, i alguns altres suggerien que aquest tipus d'asteroides eren cossos diferenciats (mitjançant roques ígnies parcialment o totalment desfetes). El desconeixement de l'efecte de la meteorologia espacial en asteroides dificultava la comprensió de l'espectre dels asteroides condrítics o diferenciats exposats a micrometeorits i vent solar. La mostra retornada de l'Itokawa presenta una composició condrítica ordinària l'espectre del qual ha estat envermellit per la meteorologia espacial. Aquesta conclusió és evident també a través de l'estudi de 10 partícules retornades, la meitat de les quals presenten vores vidrioses (de 5 a 50 nm de gruix) que contenen nano-partícules de sulfur de ferro i ferro metàl·lic, efecte típic de l'actuació de la meteorologia espacial. L'anàlisi de gasos nobles en les partícules demostrà que aquestes foren exposades a l'espai des de la superfície de l'asteroide durant menys de 8 milions d'anys. L'equip científic de la missió suggereix que aquest curt temps d'exposició és indici d'un pèrdua constant de partícules a l'espai a través de petits impactes, a un ritme mitjançant el qual l'asteroide esdevindria un gra de pols en només un bilió d'anys (període relativament curt en l'escala temporal còsmica).\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Hayabusa\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hayabusa&oldid=19905075»\nDarrera modificació: 12 maig 2018 a les 19:21


2019 - LOBLANC\nPosted by Jose Navarro | 13 Ene 2019 | 0 |\nLes propostes per al 2019 giren sobre peces que poden portar-se sense esforç en una sort de reminiscència centenària de la cosmovisió de Coco Chanel en l’equació infal·lible de comoditat i caràcter equivalent a una elegància i estil propi.\nPot semblar que les germanes Hadid o les Kardashian combinant pantalons de xandall amb sabates de taló o malles amb peces de nit hagen inventat un nou estil però, la veritat és que, les peces esportives no han deixat de portar-se des que van aparéixer en els 70. Van tindre la seua màxima esplendor en 1999 gràcies a la cultura pop, en concret a les Spice Girls, i al fet que moltes adolescents van adorar els teixits de punt i les cintures elàstiques amb les quals poder moure’s amb llibertat.\nSèries com Friends van mostrar un estil casual amb un toc lady i Sexo en Nueva York va presentar un imaginari d’estilismes amb vestits, vestits de ras i tirant fi, chales i faldes llargues, que continuen sent actualment un referent d’estil. L’actitud inconformista del grunge i del rock alternatiu va acostar a la moda la popularitat del casual chic incloent samarretes, dessuadores, sabatilles i el denim, tendència que de fet, va continuar en l’era 2000 i que signes com Isabel Marant, Balmain, Missoni o Dior inclouen en les seues propostes per a la pròxima primavera.\nL’estil esportiu està present en Calvin Klein, Prada i Etro amb conjunts d’inspiració surfera. Reapareixen les malles de ciclista en Fendi, Mugler o Chanel, que després que en 1991 les pujara per primera vegada a la passarel·la amb Linda Evangelista conjunyides amb una jaqueta àmplia i un cinturó amb el logo de la maison, les porta de nou combinades amb fantàstics barrets. A més les signatures Erdem i Christopher Kane aposten per l’estil lencero que Victoria Beckham fusiona encertadament amb elements d’inspiració masculina. A més l’estil artesanal del patchwork dels 70, crochet o macramé inspira a Chloé, Jacquemus o Óscar de la Renda.\nQuant a colors es refereix el beix és el color estrela que inspira a Dior i les seues ballarines, les gavardines de Burberry i Tom Ford i els conjunts diürns de Jil Sander. No obstant això, també hi ha colors vibrants en vestits amb falda o pantalons, com per exemple en Escada en groc, Armani en verd, Gucci en turquesa, Peter Pilotto en taronja o el mico roig de Hermès. Els estampats florals i geomètrics apareixen superposats o en dues peces combinades entre si, com a mostra Versace, Roberto Cavalli, Louis Vuitton o Carolina Herrera. Quant als detalls podem trobar serrells i plomes en Marc Jacobs, Givenchy i Valentino i llaços en Celine, MiuMiu o Martin Margiela.\nA la fi del mil·lenni Jil Sander, Helmunt Lang i Prada amb inspiració masculina en jaquetes impecables, pantalons de tall recte i peces de discret romanticisme van establir el seu estatus com a dissenyadors de la dona urbana que volia vestir roba real sense caure en l’excessiva sobrietat o renunciar a la feminitat. Vint anys després, es redefineix l’estil de la dona treballadora embolicada en un nou glamur i sofisticació de la mà de Dries Van Noten o Martin Margiela i el seu avantguardisme parisenc. Haider Ackerman crea camises, jaquetes i vestits de línies rectes amb un toc d’elegància immediatament identificable. Ann Demeulemeester amb les seues peces introvertides atorga una força de subtilesa independent amb teles experimentals, proporcions senzilles, asimetries que mostren muscles, talls andrògins i transparències de sensualitat chic.\nAquesta per revelar el que veurem en l’alta costura i prêt-à-porter del pròxim hivern, i tampoc hi ha certesa del que ens oferiran els anys 20 del nou mil·lenni, únicament espere que la comoditat i l’aproximació entre gèneres siguen les premisses per al canvi de dècada. I quant a l’actitud es refereix em remet a les paraules d’Ann en el 97: “Vull conéixer a la dona, no al dissenyador que la vist”.\nPreviousEl Instituto Juan Gil-Albert celebra la nominación alicantina a los Goya de “El olvido”\nNextConcierto DEPEDRO en Las Cigarreras de mano de de UnBuenDía Producciones\nEl recorregut de l’aigua a través de la vida es materialitza en la nova exposició del Museu del Mar de Santa Pola: LA PETJADA DE L’AIGUA\nLes jornades gastronòmiques “Torrevella i la Mar” se celebraran del 8 a l’11 de setembre


Nom: ESGLÉSIA DE SANTA MARIA D'ARTIES\nNúm. Registre / Catàleg: 164-MH\nData Disposició: 14/10/1978\nData publicació: 25/11/1978\nL'església parroquial de Santa Maria d'Arties es troba enlairada presidint el nucli antic d'Arties, al costat del cementiri. És una construcció romànica dels segles XII-XIII, de planta basilical, de tres naus acabades en tres absis semicirculars ornats a l'exterior per un fris amb escacats i arcuacions sostingudes per permòdols decorats (decoració que es troba també al llarg del parament de la nau). L'absis central va ser substituït per una sagristia avui derruïda. Les naus, separades per sòlids pilars circulars que sostenen arcs formers, són cobertes, la central amb volta de canó seguit sobre arcs torals, i les laterals amb volta de quart de cercle. Té dues portades: la més important, al mur de tramuntana, és formada per sis arquivoltes en degradació, amb decoració de mitges boles, arestes i escacats, amb timpà llis, sostingudes per pilars sense capitell. La segona porta és a la façana de migdia, aquesta presenta la mateixa solució estilística però és més senzilla pel que fa a dimensions i decoració. Està composta per tres arcs de mig punt en degradació encabits dins del gruix del mur; les dovelles que conformen el conjunt són llises i no presenten cap element decoratiu. Els muntants que segueixen a continuació de l'arcada no presenten cap element divisori i són llisos. Com la portalada septentrional, no presenta timpà ni arc de guardapols. El campanar de torre s'alça a la banda de ponent, formant un eix amb l'absis central. És una esvelta construcció d'època gòtica, sobre una base anterior d'un pis d'alçada, de planta quadrada i cinc pisos, amb obertures per a les campanes als tres darrers, i coberta piramidal. Les finestres són d'arc apuntat (excepte al pis superior, on són d'arc de mig punt), amb motllures guardapols i capitells. Hi ha a més una petita espadanya amb dues obertures sobre el mur de llevant.\nA l'interior de l'església, destaquen les pintures murals del presbiteri, obra d'Isaac de Gascunya (1589), d'estil renaixentista, i unes altres, a l'espai presbiteral representant el Judici final, de la mateixa època però d'execució pobra.\nA l'altar major es conserva el retaule gòtic dedicat a la Verge Maria.\nCal destacar la pica baptismal d'immersió, romànica del segle XII, en forma de banyera. A la cara frontal hi ha una sèrie de semi esferes en alt relleu disposades a l'entorn d'una figura humana, amb els braços oberts agafant una creu desproporcionadament gran.\nConserva també un tenant d'altar possiblement del segle XI. L'església parroquial de Santa Maria d'Arties es troba enlairada presidint el nucli antic d'Arties, al costat del cementiri. És una construcció romànica dels segles XII-XIII, de planta basilical, de tres naus acabades en tres absis semicirculars ornats a l'exterior per un fris amb escacats i arcuacions sostingudes per permòdols decorats (decoració que es troba també al llarg del parament de la nau). L'absis central va ser substituït per una sagristia avui derruïda. Les naus, separades per sòlids pilars circulars que sostenen arcs formers, són cobertes, la central amb volta de canó seguit sobre...\nL'església es troba enlairada presidint el nucli antic d'Arties. La vila és esmentada amb el nom d'Artis o Artiis (1278 i 1293), villa de Arters (1298), Darties (1266), Arties (1298, 1314, etc). L'església, tanmateix, no surt documentada directament fins l'any 1326, tot i la seva importància i antiguitat.\nTé trets similars als d'altres exemples de la mateixa Vall (l'Assumpció de Bossost, Santa Eulàlia d'Unha, Sant Feliu de Vilac, Santa Maria de Vilamós). Aquest grup d'esglésies datat a partir dels escrits de Puig i Cadafalch les situa al segle XII i les relaciona directament amb la vall de Boí. Santa Maria d'Arties és l'exemple que demostra més clarament la plenitud d'aquest estil; també és el més ben conservat, ja que, llevat de l'absis central, l'estructura general s'ha vist molt poc modificada.\nEnvoltava l'església el castell d'Entresaigües, construït segons sembla a partir de l'any 1379 per privilegi o concessió de Pere III el Cerimoniós, bé que altres notícies diuen que ja existia l'any 1284. Davant l'església resta una bestorre i restes de murs adossats que hom creu que és l'únic vestigi que es conserva d'aquest castell.\nLa relació de la Vall d'Aran amb Catalunya ha estat històricament poc estable. La influència catalana es veu com a mínim igualada per la provinent d'Occitània i concretament de la regió gascona de Comenge. La relació de la Vall d'Aran amb Catalunya ha estat històricament poc estable. Cal no oblidar que del segle XI fins al 1803 la Vall d'Aran va formar part de la diòcesi de Sant Bertran de Comenge, que imposà uns usos i costums clarament distanciats dels de la resta dels bisbats catalans.\nEl qüestionari de Fc. Zamora (1989) parla d'una antiga Casa dera Vila que la gent anomenava Sala. El "comuni" o comunicador servia per espantar les tempestes,per desfer-les, des de santa Creu (3 de maig) i fins el 29 de setembre (sant Miquel).Els mossens o algú vinculat a l'església vetllaven els núvols dolents que es poguessin consignar, i espargien aigua beneïda contra les pedregades. L'església es troba enlairada presidint el nucli antic d'Arties. La vila és esmentada amb el nom d'Artis o Artiis (1278 i 1293), villa de Arters (1298), Darties (1266), Arties (1298, 1314, etc). L'església, tanmateix, no surt documentada directament fins l'any 1326, tot i la seva importància i antiguitat.\nTé trets similars als d'altres exemples de la mateixa Vall (l'Assumpció de Bossost, Santa Eulàlia d'Unha, Sant Feliu de Vilac, Santa Maria de Vilamós). Aquest grup d'esglésies datat a partir dels escrits de Puig i Cadafalch les situa al segle XII i les relaciona directament amb la vall de...\n2006 Restauració de les façanes de l'àbsis i inici de les obres (Plurianual).\nCÒTS E CASANHA, Pèir 2016 Tribuna d'Arqueologia 2013-2014 [en línia]\nSarrate i Forga, Josep 1975 El arte románico en el Cap d'Aran\nSoler i Santaló, Juli 1998 La Vall d'Aran


Quina diferència hi ha a terra? 2020\nQuina diferència hi ha a terra?\nPosada a terra: el vostre potencial de referència de 0 volts és la terra. Posada a terra: el vostre potencial de referència és el 0V local del vostre circuit. Quan connecteu dos circuits, voleu tenir la mateixa referència 0V, de manera que connecteu el terreny entre si. Aquesta referència comuna podria ser diferent del potencial terrestre\nNo hi ha cap diferència important entre la presa de terra i la presa de terra, tots dos significa "Connexió d'un circuit o dispositiu elèctric a la Terra". Això serveix per a diversos propòsits, com per drenar corrents no desitjats, per proporcionar un voltatge de referència per a circuits que en necessitin, per allunyar els llamps dels equips delicats. Tot i que hi ha una diferència micro entre la presa de terra i la presa de terra.\nDiferència en terminologia:\nAls Estats Units, s'utilitza el posat a terra, però al Regne Unit s'utilitza el posat a terra.\nDepèn. Els temes de la pregunta original només són "Cablejat elèctric" i "Enginyeria elèctrica", que molta gent creu que significa només enginyeria de cablejat elèctric.\nBé ... pot significar el mateix. Depèn de la redacció dels llibres de regles elèctriques del vostre país o regió.\nAllà on visc, la paraula "terra" o "posada a terra" s'utilitza per significar el tercer conductor d'un sòcol que es remunta a la caixa del trencador i està unit a un bus "de terra" que després es connecta a la Terra, normalment per almenys una vareta d’acer recoberta de 4 peus de llarg conduïda a terra. És possible que es requereixin més varetes o es puguin introduir en algun altre punt si la brutícia propera té una conductivitat baixa.\nAixò és diferent del cable Neutral només perquè Neutral porta corrent de retorn. De manera que si el dispositiu està traçant 10A, aquest corrent circula pel llaç que inclou fils calents i neutres. El cable de terra només ha de portar corrent en cas de falles en els equips i hi ha seguretat. Però els cables de terra i neutre es connecten al mateix bus connectat a terra / terra dins de la caixa del trencador.\nSi incloguéssiu l’ús dels termes en dispositius electrònics, les coses esdevenen realment confuses ...\nQuina diferència hi ha entre "Pere havia construït una casa" i "Pere ha construït una casa"?Quina diferència hi ha entre obtenir una plaça mèdica a la universitat governamental i la universitat privada?Quina diferència hi ha entre una frase i una clàusula independent?Quina diferència hi ha entre la història de la lingüística i la lingüística històrica?Quina diferència hi ha entre "substituir per" i "substituir per"?


La institució Cambra de Comerç de Barcelona\nLa Cambra Oficial de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de Barcelona és una corporació de dret públic fundada el 1886 amb seu a Barcelona, regulada per la Llei 14/2002 de Catalunya i per la Llei bàsica 4/2014 estatal.\nLlei 4/2014, d’1 de abril, bàsica de les Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació\nDecret Llei 3/2017, de 27 de juny, de mesures urgents per a la celebració d’eleccions a les cambres oficials de comerç, indústria, serveis i navegació de Catalunya i constitució dels seus òrgans de govern\nRepresentació transversal d’empreses\nLa Cambra de Barcelona és una entitat que agrupa agents econòmics de tots els sectors d’activitat.\nFormen part de la Cambra de Barcelona totes les empreses, nacionals i estrangeres, amb activitat econòmica a la demarcació de Cambra de Barcelona.\nSom una institució de representació de les aproximadament 300.000 empreses (autònoms, emprenedors, petites empreses, mitjanes empreses i corporacions) de Barcelona ciutat, del Barcelonès, el Baix Llobregat, el Garraf, l’Anoia, l’Alt Penedès, el Barcelonès Nord, el Maresme, l’Osona, el Berguedà i el Vallès Oriental.\nDefensa i promoció de les empreses\nLa Cambra de Barcelona és una institució representativa que garanteix la promoció de l'activitat econòmica i empresarial i el desenvolupament sostenible del territori.\nLa seva funció és defensar els interessos generals de les empreses, així com proporcionar actuacions de foment de la competitivitat empresarial.\nCol·laboració amb les administracions\nCom a corporació de dret públic amb personalitat jurídica i plena capacitat d’obrar, la Cambra de Barcelona col·labora amb les administracions públiques. Està dotada de competències i funcions públiques administratives atribuïdes per llei, amb independència de les que per delegació li atribueixen les administracions públiques.


A més, en data 29 de març 2018 es va publicar en el DOGC la següent disposició: http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/7589/1667712.pdf\n75 hores setmanals com a màxim, entre les 6,00h i les 21,00h, els mesos d'octubre a maig, ambdós inclosos i entre les 7,00h i les 22,00h, en els mesos de juny a setembre, ambdós inclosos, amb l'obligació de tancar diumenges i festius (Llei 18/2017, d'1 d'agost, de comerç serveis i fires.)\nPublicitat de l'horari adoptat. Dins dels paràmetres establerts l'horari d'obertura i tancament dels establiments comercials és lliure i tots els establiments comercials han d'exhibir l'horari adoptat de tal manera que sigui visible al públic des de l'exterior de l'establiment.\nEls dies 24 i 31 de desembre els establiments comercials han d'avançar el seu horari de tancament a les 20'00h. i els dies 1 de gener, i 25 de desembre han de romandre tancats.\na) 8 festius a l'any que es determinen mitjançant l'Ordre corresponent, en que tots els comerços poden romandre oberts al públic. Aquests festius són (en el cas de Sant Andreu de la Barca, després d'aplicar el que s'exposa al punt b -veure a sota-):\n6, 8, 16 i 23 de desembre.\n1, 6, 8, 15 i 22 de desembre.\nb) Tal com preveu l'article 2 de l'Ordre de 21 de novembre de 2011, els ajuntaments poden substituir fins a dues dates del calendari de festius amb obertura comercial autoritzada per qualsevol diumenge o dia festiu de caràcter general o local, llevat dels dies 1 de gener i 25 de desembre.\nc) Els establiments dedicats essencialment a la venda de productes de pastisseria, rebosteria, xurreria, pa, plats preparats, premsa, flors i plantes i la venda de combustibles i carburants, no tenen cap limitació per determinar l'horari d'obertura dels seus establiments al públic.\nd) Tampoc tenen cap limitació per determinar el seu horari d'obertura els establiments instal·lats en punts fronterers, estacions i mitjans de transport terrestre, marítim i aeri.\ne) Tampoc tenen cap limitació els establiments comercials situats en locals o recintes d'afluència turística com ara museus, monuments i centre recreatius turístics i que hi estiguin directament vinculats pel producte comercialitzat.\nf) Tampoc tenen cap limitació els establiments comercials situats en establiments hotelers sempre que l'activitat que s'hi desenvolupi tingui caràcter permanent i no s'hi pugui accedir directament des del carrer.\ng) Els establiments de venda personalitzada o en règim d'autoservei els titulars dels quals són petites o mitjanes empreses comercials, que no pertanyin a grups o cadenes de distribució ni operin sota el mateix nom comercial, sempre que la superfície de venda no superi l'establerta per reglament per al format d'autoservei (150m2), com a màxim, i tinguin una oferta orientada exclusivament a productes de compra quotidiana d'alimentació.\nh) Les botigues de conveniència. Són establiments comercials amb una superfície de venda inferior a 500m2 i que distribueixen la seva oferta, de manera similar, entre tots i cadascun dels següents grups d'articles: -llibres, diaris i revistes-; -productes d'alimentació; -discos i vídeos-; i -joguines, regals i articles diversos-. Aquests establiments han de romandre oberts al públic divuit hores al dia com a mínim. Aquests establiments també hauran d'avançar el seu horari de tancament a les 20'00h els dies 24 i 31 de desembre i han de romandre tancats els dies 1 de gener i 25 de desembre.\na) Establiments comercials situats en municipis considerats com a turístics a efectes d'horaris comercials que en tot cas hauran d'avançar el seu horari de tancament a les 20'00h els dies 24 i 31 de desembre i han de romandre tancats els dies 1 de gener i 25 de desembre.\nb) Establiments comercials situats a l'entorn immediat dels mercats de marxants durant el mateix horari en què es faci el mercat, amb autorització de l'ajuntament i comunicació a la Direcció General de Comerç.\nc) Establiments comercials de menys de 150m2 situats en municipis de menys de 5.000 habitants, amb autorització de l'ajuntament i comunicació a la Direcció General de Comerç.


Crònica del debat «Nacionalisme, passat i present» - Ab Origine Magazine\nPlà, Martí (2017) "Crònica del debat «Nacionalisme, passat i present»", Ab Origine Magazine, Actualitat(28 Abril) [en línia].\n“Tot i que sabem que es tracta d’un tema candent i fonamental, aquest serà un debat acadèmic i no polític”. Amb aquesta Frase, Jordi Casassas va començar el debat sobre “Nacionalisme, passat i present”, davant una setantena de persones, a la Sala Gran de la Facultat de Geografia i Història de la UB. A la seva dreta tenia a Albert Botran, historiador i diputat per la CUP. A l’esquerra, Paola Lo Cascio, politòloga de formació, nascuda a Roma, doctorada en història i professora a la mateixa facultat on es va realitzar l’acte.\nEls dos ponents van començar l’acte amb una breu definició del que ells entenien com a nacionalisme: Botran, ho associava més al concepte de classes socials, i d’una comunitat que es vol governar a sí mateixa, mentre que Lo Cascio parlava en termes de necessitat de pertinença a una comunitat, després de la caiguda de les identitats de l’Antic Règim.\nDurant una hora, els ponents van debatre sobre diversos temes, respectant sempre els torns de paraula, sense trepitjar-se, i plantejant dues visions, de vegades oposades i de vegades complementàries, a les diverses qüestions que els llençava el moderador. Es va parlar del gran paper mobilitzador que té el nacionalisme a la contemporaneïtat, de les diferències entre els nacionalismes de nacions amb estat o sense ell, sobre a quins interessos blinda el nacionalisme, o de la mala premsa que va tenir després de la II Guerra Mundial. Després d’aquesta, es va posar el focus en les organitzacions supranacionals, però ara, en un moment de crisi tant econòmica com política, hi ha un retorn cap als nacionalismes.\nVa ser en aquest punt quan les qüestions van començar a centrar-se en la situació actual a Catalunya. Com no podia ser d’altra manera, l’acte va tenir el segell d’Ab Origine en tant que va fugir dels tòpics polítics actuals i va remuntar-se als inicis del nacionalisme català –que no és el mateix que independentisme– per comprendre com s’ha arribat a la situació actual. Els ponents van tornar a fer gala dels seus divergents punts de vista, provinents d’ideologies i formacions diferents: Botran va parlar d’un nacionalisme català referent al llarg de la història, i una eclosió de l’independentisme degut a grups que l’han mantingut viu des dels anys ’80 del segle XX, i al plantejament d’una reestructuració en un moment de crisi de les autonomies. Lo Cascio, per la seva banda, va parlar del nacionalisme català com cas “excepcional però normal” al llarg de la història, i d’un gran auge de l’independentisme a causa d’una ferida democràtica que s’arrossega des de l’Estatut del 2010, a la utòpica idea de crear un país de cap i de nou, i a la institucionalització del procés.\nAl final, es va establir un petit diàleg entre els dos ponents i entre ells i el públic, més breu del que ens hauria agradat, però el temps no donava per a més. En general, va ser un debat ric i entenedor, que va tractar qüestions clau sobre el nacionalisme, tant en línies generals com en el cas català en particular, des de la pluralitat d’opinions.


L’eina és una guia per a periodistes i entitats que contacten amb els mitjans\nPresentació de la guia de la comunicació a Tarragona\nLa guia, de consulta àgil, està dividida en diversos apartats. En primer lloc apareix la relació de mitjans, segons el seu suport. Així, es poden trobar les capçaleres de premsa escrita, els digitals, les publicacions comarcals i els mitjans àudiovisuals.\nEl recull incorpora també administracions, centres universitaris, agents socials socials i econòmics i les principals entitats, a banda d’una relació d’empreses de comunicació i periodistes 'freelance'.\nPresentada aquesta setmana davant una trentena de professionals, la guia es pot aconseguir ja a la seu de la demarcació del Col·legi, a Tarragona. També es pot descarregar en format pdf al seu web.


Artistes catalans organitzen una gira per Bèlgica per denunciar «la manca de democràcia» a Espanya | NacióDigital\nArtistes catalans organitzen una gira per Bèlgica per denunciar «la manca de democràcia» a Espanya\nLa iniciativa, anomenada Cultura per la Llibertat, coincidirà amb la manifestació sobiranista a Brussel·les del proper 7 de desembre\nper Redacció, 3 de desembre de 2017 a les 19:04 |\nAquesta informació es va publicar originalment el 3 de desembre de 2017 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nConcert per la llibertat dels presos polítics a Montjuïc. Foto: Sergi Ambudio\nDiversos artistes catalans actuaran a Brussel·les i altres ciutats belgues entre el 5 i el 10 de desembre. La gira coincidirà de ple amb la manifestació que Òmnium Cultural i l'ANC han organitzat a la capital europea el proper dijous dia 7.\nLa iniciativa, anomenada Cultura per la Llibertat, pretén "denunciar la manca de democràcia de l'Estat espanyol i reivindicar la llibertat d'expressió i l'alliberament dels presos polítics". De moment, hi ha sis esdeveniments confirmats, que seran tots d'entrada gratuïta. Segons els organitzadors, "a la sortida es podrà pagar la voluntat amb l'objectiu de finançar l'activitat del Govern legítim de Catalunya".\nEl tret de sortida dels espectacles serà el dia 5 a dos quarts de nou del vespre a Lovaina, una ciutat flamenca situada a uns 30 quilòmetres de la capital belga. L'Open Mic Leuven (Margarethaplein, 11) serà el primer lloc de trobada de músics, i l'organització anima tothom qui ho vulgui a participar-hi amb el seu instrument. El dia 6, l'ADEM Saint Gilles de Brussel·les (Rue Fernand Bernier, 10) acollirà un concert que començarà amb un trio de jazz i seguirà amb la interpretació de diverses peces de rumba catalana a càrrec del grup Els Delai.\nEl dia 7 se celebrarà la manifestació al matí, mentre que a la tarda hi haurà tres espectacles dins el marc de Cultura per la Llibertat. El primer, a la Sala La Tentation (Rue de Laeken, 28), serà el lloc de trobada d'artistes de diverses disciplines durant vuit hores començant a les sis de la tarda. Primer es representarà l'obra de poesia "Maleïdes guerres i aquell qui les va fer". Després, uns 150 cantaires de corals catalanes oferiran un concert que, quan acabi, deixarà pas a un torn d'escenari obert. La festa es tancarà amb l'actuació de diversos discjòqueis, com DJ Belda.\nEl mateix dia, al Théâtre Molière (Place du Bastion, 3), grups i cantautors de folk catalans pujaran a l'escenari a les vuit del vespre. A la mateixa hora, a Anvers, el grup de rock lleidatà De la Torre oferiran un concert al Crossroads Cafe (Paardenmarkt, 115). El dissabte 9, el centre cultural Les Riches-Claires (Rue des Riches Claires, 24) de Brussel·les serà l'escenari de les interpretacions dels cantautors Joan Isaac i Joanjo Bosk, i del grup femení Les Kol·lontai, en un acte conjunt organitzat pel Festival Barnasants de Barcelona.\nCultura, procés català, Omplim Brussel·les, 7-D, Brussel·les, presos polítics, Bèlgica, música, artistes


La passejada de David Fernàndez per Sants recordant l’última legislatura\nBarcelona inaugura un monument dedicat a Salvador Puig Antich\tBarcelona inaugura un monument dedicat a Salvador Puig Antich\nL'ex-diputat de la CUP ha estat entrevistat al barri barceloní pel programa 'El suplement'\nL’ex-diputat de la CUP David Fernàndez ja no és a la primera fila de l’activitat parlamentària, però continua implicat políticament com sempre. Ho ha demostrat en l’entrevista que ha mantingut amb el conductor del programa ‘El suplement‘ de Catalunya Ràdio, Ricard Ustrell, tot passejant pel barri de Sants de Barcelona.\nVisitant espais com el centre social Can Vies, el bar Terra d’Escudella, la cooperativa la Ciutat Invisible i la redacció de la Directa, Fernàndez ha parlat de la seva etapa parlamentària, del seu paper en les negociacions entre Junts pel Sí i la CUP, i de la tornada a la vida normal després de tres anys frenètic al parlament.\nEn l’entrevista assegura que li ‘feia pànic’ que el pas per la política el canviés: ‘Però mai no hem oblidat qui érem i d’on veníem’, assegura. Tot i això, no tanca la porta a tornar-hi algun dia: ’La meva vida política, la dono per acabada, però mai no diguis mai. Sempre s’han de regar les plantes perquè no morin.’ Sobre el parlament, Fernàndez creu que la seva estructura és arcaica i moltes de les comissions, inútils.\nTambé ha parlat de la CUP, que considera ‘un mirall del país’: ‘És impossible de posar d’acord tota la CUP en qualsevol tema. No ha passat mai.’ I sobre el seu posicionament en favor d’investir Mas, ha assegurat que en les mateixes circumstàncies ho tornaria a fer. Sense deixar Mas, cap al final de l’entrevista se li pregunta per quina abraçada va ser més sincera, la que es va fer amb l’ex-president o amb la batllessa de Barcelona Ada Colau: ‘Totes dues són sinceres, però diferents.’


Rent, el musical - Recomanació teatral - Hebert Parodi - Teatre Barcelona\nRent, el musical: Un musical dels que marquen generacions\nRent no és un dels meus musicals preferits i resulta que estic repetint i repetint, senyal que aquesta producció està per sobre de la meva percepció de l’obra: mèrit absolut d’aquest Rent que veiem a l’Onyric Condal.\nRent és un musical rock basat en l’òpera La Bohème, que relata just el que passava als carrers de NY als ’90, quan es va estrenar, estrena marcada per la mort prematura de l’autor, Joanthan Larson (que mitifica) i va arribar a BCN el 1999. Daniel Anglès (un dels protagonistes d’aquell primer muntatge) el va recuperar i dirigir el 2016 i ara hi torna, a un teatre gran, amb lligams amb la versió prèvia, però el cert és que aquest Rent ha crescut en tots els sentits.\nUn grup de joves conviuen amb la SIDA, la penúria econòmica, l’especulació immobiliària, la censura artística, els estralls de les drogues i, clar, l’amor i desamor.\nL’obra segueix sent actual gràcies al missatge que ressona amb moltíssima força: no day but today, no hay más que hoy, viu el moment malgrat tot, optimisme vital que fa inevitable no sortir determinat a mesurar la vida en petons, amor, abraçades i amistat.\nEntre els encerts d’aquest muntatge trobem el ritme, frenètic a la primera part i més pausat a la segona, la música, amb la direcció de Miquel Tejada, més rockera que mai -Seasons of love- sense perdre sensibilitat -Without you-, la il·luminació precisa i, potser, el millor so dels teatres de Barcelona, no només potent sinó nítid.\nEl menys millor: alguna dicció i interpretació coreogràfica.\nEl millor: l’equilibri coral -que Rent necessita- gracies als intèrprets, protagonistes o no, alguns amb l’experiència del 2016 i amb incorporacions que, en general, eleven el llistó. Destaquen Iñaki Mur, la innocència que cohesiona, Victor Arbelo, desgarro interior amb una potència que ens traspassa, Albert Bolea, un àngel de bondat en forma de drag queen, Júlia Bonjoch -feia temps que mereixia ser protagonista d’un gran musical adult- és sensualitat, fragilitat i determinació, Àfrica Alonso aconsegueix que veiem el bon cor que amaga la rigidesa, Anna Herebia és pura energia i quan acaba la seva escena –sense ser la meva favorita- la seguiries a qualsevol protesta que encapçalés i Xavi Navarro, tot sensibilitat amb una veu versàtil que enamora.\nEn resum: Rent és una mostra de passió, energia, optimisme, repartiment jove amb talent i molt preparat, amb música que atrapa. I tot, amb molta qualitat.


Arriba l'estiu a Barcelona de nou!\nArriba l’estiu a Barcelona de nou!\nJa gairebé arriba l’estiu, una de les estacions més esperades de l’any. Potser està llegint aquest article i ja tens pensat a passar uns dies a la Ciutat Comtal. O ets d’aquí i aquest any les teves vacances les passaràs a casa… No et preocupis, Barcelona té molt a oferir-te! Tant si ets d’aquí com si ets de fora i vols visitar la ciutat aquest estiu, des de ShBarcelona et portem aquest article on us donarem alguns consells que segur et seran de gran ajuda a l’hora de passar l’estiu a la capital catalana.\nConsells per passar l’estiu a Barcelona\nBarcelona és una ciutat relativament gran comparada amb altres ciutats espanyoles, però relativament petita si la comparem amb algunes de les capitals europees. Disposa d’un transport públic molt eficient, econòmic i que et permetrà caminar per tota l’àrea metropolitana en molt poc temps. Si visites la ciutat aquest estiu, una opció ideal és recórrer-la mitjançant la xarxa d’autobusos turístics que et permetran visitar les zones més interessants, com ara el Passeig de Gràcia, amb les seves botigues de luxe i alguns dels edificis més emblemàtics del mestre Gaudí, o la ruta modernista de l’Hospital de Sant Pau i el Parc Güell, o la que es desplaça per la part alta de la ciutat i porta a l’emblemàtic estadi del Camp Nou. D’altra banda, si veniu a visitar Barcelona segur que les platges de la Ciutat Comtal seran un dels llocs que visitareu. Si és així, heu de tenir en compte diverses coses. El primer lloc, les platges barcelonines solen estar una mica massificades, sobretot les de la zona més central de la costa, properes a Ciutat Vella. Si us ve de gust descansar i estar tranquils no us les recomanem. Els crits dels venedors de refrescos i altres refrigeris no cessen i a aquests s’uneixen els dels massatgistes, els dels venedors de pareos i souvenirs i altres creatius serveis que evolucionen any rere any.\nUna altra de les coses que també us aconsellem és que cuideu de les vostres pertinences si aneu a la platja. Res d’anar-vos a banyar deixant les coses a la sorra a les platges del centre de la ciutat sense vigilància. En altres platges més tranquil·les en altres localitats no hi ha problema, però no recomanem fer-ho en les de Barcelona perquè us podeu endur un disgust. D’altra banda, si necessiteu un taxi, hem de comentar-vos que actualment a la Ciutat Comtal, a més del servei de taxi, els cotxes són negres i grocs, també podràs contractar el servei Cabify. La primera vegada que contractis el servei hauràs d’esperar 15 min., Però a partir de llavors el servei funciona amb normalitat. Les tarifes de taxi i Cabify són similars. Actualment Uber no opera a Barcelona. L’últim consell és que si vols gaudir de veritat de la gastronomia de la ciutat, que és molt variada i de gran qualitat, el millor és que t’oblidis dels restaurants més turístics i exploris altres que solen freqüentar els locals. Per a això pots consultar pàgines com Tripadvisor o El Tenedor, on podràs veure les opinions de clients per orientar-te.\nTens altres consells o recomanacions per a passar l’estiu a Barcelona?\nHi ha mil i una maneres de conèixer Barcelona. Caminant, amb el cotxe -si t’ agrada posar a...


Neix ‘Vidalba’, el nou vermut de Patum fet amb herbes aromàtiques del Berguedà | Aquí Berguedà\nNeix ‘Vidalba’, el nou vermut de Patum fet amb herbes aromàtiques del Berguedà\nLa sommelier Sílvia Culell és la creadora del nou vermut patumaire. MARC CANTURRI\n22 maig 2018 18:04\nBarreja, mau-mau… I, ara, Vidalba. El vermut de Patum ja és una realitat. La sommelier berguedana Sílvia Culell presenta aquest Corpus un nou producte disposat a augmentar la varietat de begudes vinculades amb la festa berguedana per excel·lència. Vidalba és un vermut especial: està fet amb 17 herbes aromàtiques del Berguedà, intenta recordar la part més vinosa del vermut i porta menys sucre que la majoria.\nDes del 2016, Culell fa tastos de vins en un pis de la plaça de Sant Pere que ha transformat en el seu local comercial. “Sempre havia volgut tenir un pis a la plaça per poder gaudir de la Patum”, explica. A més, com a berguedana i patumaire, reconeix que la idea de crear un producte relacionat amb la Patum també li voltava pel cap des de feia anys.\nEl vermut, però, no neix per prendre terreny ni a la barreja ni al mau-mau. “És una beguda que, per Patum, té el seu moment estrella: després de Lluïment i abans de dinar”, recorda Culell. Per aquest motiu, la sommelier berguedana afirma que la seva idea no és que sigui una beguda que els patumaires portin als salts, com és el cas de la barreja: “No m’ho imagino. Si més no, aquest any. Però tampoc ho descarto de cara al futur”.\nUna recepta detallista\nA banda de sommelier, Sílvia Culell també és periodista. I, precisament, la idea de crear un vermut patumaire va aflorar després d’escriure un article sobre begudes de Patum pel diari Regió7. “Em vaig adonar que no teníem gaire varietat i, per mi, l’alcohol –amb un consum moderat- és part de la festa”, constata.\nMalgrat que la seva especialitat siguin els vins, la idea de fer un vermut a base d’herbes berguedanes va cridar-li l’atenció des d’un primer moment. “No hi puc posar vi de la comarca, però sí que hi he pogut combinar herbes de la zona”, celebra.\nMalgrat tot, el procés per trobar la recepta no ha estat senzill. Primer, va agafar la recepta tradicional del vermut i la va fer arribar al biòleg berguedà Pere Aymerich per descobrir quines de les herbes que necessitava podia trobar a la comarca. Més tard, Culell va contactar amb la cuinera Conxita Carreras, que té una plantació d’herbes aromàtiques, per aconseguir els exemplars que desitjava.\nAl final, la recepta del vermut patumaire inclou 17 herbes que es troben al Berguedà. D’entre totes aquestes, la sommelier en destaca tres: la sajolida, com a “herba de les àvies”; el te de roca, difícil de trobar i una de les infusions preferides de la seva àvia; i el saüc, “un arbust sagrat del qual s’aprofita absolutament tot”. Aquesta última planta també està vinculada amb la música, ja que el seu tronc s’utilitza per fer alguns instruments, la qual cosa va cridar l’atenció de Culell: “La Patum també és música”.\nL’objectiu de tot el procés era fer un vermut que vinculés la terra i la festa. “He fet un vermut molt diferent als clàssics, gràcies a la base més vinosa i el complement singular de les herbes aromàtiques”, explica la inventora del nou vermut.\n“És l’herba per excel·lència de la Patum, però incloure-la en la recepta no tenia sentit”. Culell va decidir que el nom del seu vermut seria l’única herba que li hauria agradat posar a la recepta, a banda de les que ja hi ha: la vidalba.\nA banda, la sommelier explica que ‘Vidalba’, com a nom, sempre li ha agradat: “Si mai abans hagués fet un vi, li hagués posat Vidalba”. D’entrada, perquè conté ‘vi’ i ‘vida’ en l’interior de la paraula: “El vi és una part molt important de la meva vida; i la Patum, també”. I, a banda, perquè ‘Alba’ és una ciutat italiana del Piemont, un niu de vins i el bressol de la tòfona blanca: “Aquí tenim la tòfona negre, i trobo que també és una manera d’agermanar el Berguedà i el Piemont”.\nEl vermut de Patum ja circula per Berga. Se n’han fet 300 ampolles, amb possibilitat de fer-ne més. Culell confia que aquests primers exemplars seran relativament fàcils de col·locar però recalca que “el que és realment difícil és aconseguir que la gent en torni a comprar”. Ara bé, la sort de ‘Vidalba’ és que neix com un vermut patumaire, però no és estacional: “El vermut es pren tot l’any”.\nEl preu de cada ampolla és de 12,50 euros. De moment, ja és als establiments Vins Simón, Milvins, Casa Madriles i Dolceria Pujol. A banda, s’ha distribuït en diversos bars i restaurants de la comarca que així ho han demanat. N’hi ha a La Guita, el Kènia, La Barana, La Lluna, La Crépe, El Kóm, Cal Negre, l’Estany Clar, el Terra i La Cabana, entre d’altres.\nbegudes Patum Sílvia Culell sommelier vermut vermut de Patum Vidalba


El Ple de l’Ajuntament de Rubí dóna suport a les mobilitzacions dels treballadors del Consorci Sanitari de Terrassa - Ajuntament de Rubí\nEl Ple de l’Ajuntament de Rubí dóna suport a les mobilitzacions dels treballadors del Consorci Sanitari de Terrassa\nEl Ple de l’Ajuntament de Rubí dóna suport a les mobilitzacions dels treballadors del Consorci Sanitari de Terrassa També s’ha aprovat una moció per Junta de Portaveus demanant a l’Estat espanyol que permeti que les persones amb discapacitat visual puguin votar de forma secreta a les properes eleccions municipals https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/el-ple-de-l2019ajuntament-de-rubi-dona-suport-a-les-mobilitzacions-dels-treballadors-del-consorci-sanitari-de-terrassa https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/el-ple-de-l2019ajuntament-de-rubi-dona-suport-a-les-mobilitzacions-dels-treballadors-del-consorci-sanitari-de-terrassa/@@images/image/preview\nTambé s’ha aprovat una moció per Junta de Portaveus demanant a l’Estat espanyol que permeti que les persones amb discapacitat visual puguin votar de forma secreta a les properes eleccions municipals\nDurant la sessió plenària corresponent al mes de gener de 2015 s'han debatut un total de vuit mocions\nEl Ple de l’Ajuntament de Rubí ha aprovat una moció a través de la qual expressa el seu suport i solidaritat amb les mobilitzacions dels treballadors i usuaris dels centres del Consorci Sanitari de Terrassa. El text, presentat per Iniciativa per Catalunya Verds–Esquerra Unida i Alternativa (ICV-EUiA), el Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC) i el Partit Popular (PP) a instància dels treballadors del Consorci, ha estat aprovat per unanimitat, després d’acceptar les transaccions de Convergència i Unió (CiU).\nAmb l’aprovació d’aquesta moció, el Ple ha acordat, entre d’altres, instar el Govern de la Generalitat a revisar i incrementar l’assignació pressupostària del CatSalut al Consorci Sanitari de Terrassa per a l’any 2015, així com a no aplicar la reducció d’un 5% dels pressupostos dels centres concertats per criteris “d’eficiència” fins que no s’hagin definit i consensuat aquests criteris amb les direccions dels centres i amb els representants dels treballadors. També s’ha acordat reclamar al Govern de l’Estat que tot allò recaptat per l’IVA sanitari es destini a increment dels pressupostos per a Sanitat Pública via governs autonòmics.\nRepresentants dels treballadors del Consorci Sanitari de Terrassa, que fa uns dies es van reunir amb l’alcaldessa, Carme García, i la regidora de Salut, Belén Meneses, han intervingut a la sessió plenària per explicar la situació de precarietat laboral que viuen des de fa uns anys, amb una important pèrdua de poder adquisitiu i unes condicions de prestació d’assistència que no consideren adequades.\nPel que fa a l’àmbit sanitari, també s’ha aprovat per unanimitat una moció del PSC per garantir la medicació corresponent als afectats d’hepatitis C.\nVot secret i autònom\nD’altra banda, el Ple ha aprovat una moció per Junta de Portaveus, és a dir, amb el consens previ de tots els grups municipals, perquè l’Estat espanyol reguli un procediment que garanteixi el secret del vot a les persones amb discapacitat visual a les properes eleccions municipals del mes de maig, similar al ja previst a la resta de processos electorals.\nJose Ángel Carrey, membre de l’Associació Catalana per a la integració del Cec (ACIC), ha agraït des del públic el suport que els ha ofert sempre l’Ajuntament de Rubí a l’hora de reivindicar aquest dret, una lluita que Carrey va iniciar l’any 2004. Les eleccions generals de 9 de març de 2008 van ser la primera cita electoral en què aquest col·lectiu va poder exercir el dret a votar de manera secreta i autònoma. Manca, però, poder fer-ho també a les convocatòries municipals, un procediment que va quedar pendent de regulació posterior, condicionada a l’avaluació, per part del Govern central, del funcionament del sistema implantat aleshores.\nEl Ple ha aprovat dues mocions més que fan referència a equipaments municipals. En primer lloc, s’ha donat llum verda a la creació d’un grup de treball tècnic, polític i amb representació dels clubs esportius per tal d’analitzar l’ús i aprofitament de les instal·lacions esportives de la ciutat, a instància de Convergència i Unió (CiU), el Partit Popular (PP) i Esquerra Republicana de Catalunya (ERC). Aquesta moció ha estat aprovada per unanimitat. I, en segon lloc, s’ha aprovat una altra moció, presentada en aquest cas per Iniciativa per Catalunya Verds–Esquerra Unida i Alternativa (ICV-EUiA) i el Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC), per demanar a la Generalitat de Catalunya el compliment de la legislació en relació al finançament de les escoles bressol municipals. CiU ha estat l’única formació que hi ha votat en contra.\nD’altra banda, s’ha aprovat un text presentat per ICV-EUiA de suport a la Iniciativa Legislativa Popular de mesures urgents per fer front a l’emergència habitacional i a la pobresa energètica, que ha comptat amb el vist-i-plau de totes les formacions, excepte l’abstenció del PP.\nTambé ha aconseguit un ampli suport, amb l’única abstenció de CiU, la moció de PSC i ICV-EUiA per donar suport als treballadors del grup Ficosa i per buscar la garantia del manteniment dels seus llocs de treball en el procés de fusió sota el marc del nou pla industrial de la companyia.\nI, per últim, s’ha aprovat per unanimitat el text formulat per ICV-EUiA d’impuls a les polítiques de sensibilització per desmuntar rumors enfront la diversitat i en pro de la convivència a Rubí.\nDurant la sessió plenària s’han aprovat diversos tràmits, com ara la sol·licitud al Ministeri d’Hisenda i Administracions Públiques d’autorització per a la reposició de tres noves places d’agents de la Policia Local o l’aprovació inicial de la cessió de l’ús dels locals municipals del barri del Pinar a l’Associació Compartir – Grup Social Marista per al curs 2014-2015.


Robot per mesurar el diòxid de carboni a les aules de l'EPS\nEl laboratori de Robòtica l'ha dissenyat com a substitut dels sensors de CO2 convencionals\nEduard Clotet, investigador del Grup de Robòtica, amb el robot\nTelenotícies comarques TV3 [27-08-21]\nEl passat curs acadèmic va ser, malauradament, un curs marcat per la Covid-19. Seguint les indicacions del Procicat, la Universitat de Lleida (i la resta d’universitats catalanes) va haver de dur a terme la seva activitat acadèmica seguint un model híbrid que combinava les classes online amb les classes presencials.\nEn les classes presencials, un dels principals factors a mesurar i controlar va ser el nivell de diòxid de carboni (CO2) acumulat.\nEn aquest sentit, el Laboratori de Robòtica de la UdL ha dissenyant un robot capaç de mesurar el nivell de diòxid de carboni a l’interior d’un espai d’un edifici i determinar si l’aula, el laboratori o el despatx està prou ventilat perquè no hi hagi risc que es propagui el coronavirus.\nEl robot incorpora un sintetitzador de veu i, en cas de detectar una concentració elevada de CO2 en algun dels espais a controlar, començaria a moure els braços i avisaria de la situació amb un missatge demanant l’evacuació de l’aula encenent uns llums intermitents. Aquesta “alarma d’evacuació” finalitzaria quan tothom hagués abandonat l’espai (el robot ho sabria gràcies a uns detectors de presència que té incorporats).\nEl laboratori de robòtica considera que aquest nou enginy podria ser el substitut dels sensors de CO2 dels edificis i és per això que estan buscant finançament per continuar endavant amb el projecte.\nDiari Segre. La UdL crea un robot 5G que mesura el CO2 a l'interior dels edificis [18/07/21]


A Manuel de Pedrolo. » Mosaic de Paraules al Vent (Bloc des d'Irlanda).\nAvui fa 4 mesos i quinze anys que mori l’escriptor catala Manuel de Pedrolo, un dels escriptors mes prolifics i innovadors de la literatura contemporania. Nomes n’he llegit 3 llibres de vora un centenar que en va escriure.\nFa una estoneta n’he estat llegint uns fragments dels seus diaris, si podeu, feu-m’he cas, feu-los un cop d’ull (a la part de sota de l’enllaç que he posat). Tant de bo actualment tinguessim escriptors que diguessin les coses tant clares com ell. No tant sols a nivell nacional, evidentment independentista, sino tambe deia les coses clares a nivell social.\nContinuen abundant les persones que, instal.lades al nostre país des de fa un grapat d’anys, ignoren el nostre idioma i, malgrat això, no paren de declarar que estimen d’allò més Catalunya. Per la meva banda continuo preguntant-me què deuen estimar si en la manera de ser d’un poble s’hi penetra sobretot per la llengua i res, ni persones ni pobles, no poden ser estimats sense conèixer-los i acceptar-los.\nÉs cert que hi ha molts homes per als quals "estimar" una dona és subjectar-la, dominar-la, fer-ne "ús". Em sembla que aquests grans enamorats de Catalunya no els han d’envejar res. Hi ha doncs un equivalent "nacional" del masclisme. (…)\nLa societat "premia" els autors que més bé la representen. Si la societat és submisa, com la nostra, enlairarà els escriptors que més bel.licosament defensin aquesta submissió. Un Bru de Sala, per exemple, no es trobaria en tan bon camí de "triomfar" si no hagués adoptat les posicions de la classe catalana que domina la política i el món eco nòmic. Allò que potser hi ha de particular en ell és que té molta pressa i, doncs, s’ha de distingir més (….)\nRecordo que "El mecanoscrit del segon origen", va ser un dels primers llibres que vaig llegir. No dubto pas en dir que em va deixar bona petjada i de ben segur devia ser la primera espurna per a fer-me adicte a la lectura com soc.\nBe, des d’aquestes linies, retre un petit homenatje a aquest gran escriptor que ha donat la literatura catalana i que, malauradament, sembla que ens volen fer oblidar.\nSalut i llibertat Manuel.\n5 Responses to A Manuel de Pedrolo.\n27 Octubre 2005 at 21:58\nNo en tenia ni idea d’aquesta efemèride i això que en Pedrolo havia estat un escriptor de capçalera per mi quan era petit (desprès de l’Enid Blyton)\n27 Octubre 2005 at 23:13\nPedrolo és l’escriptor més independent de la literatura catalana del segle XX, un escriptor difícilment etiquetable, perquè era profundament original. No he llegit res d’ell (i n’he llegides força, d’obres seves) que no m’hagi interessat per una raó o per una altra. Us recomano emfàticament qualsevol cosa de Pedrolo.\n28 Octubre 2005 at 11:42\nD’En Pedrolo em vaig llegir ja fa molts anys un relat curt titulat JOC, bastant surealista, que em va encantar. Va sortir publicat en uns llibrets que editava L’AVUI. Li ho vaig deixar a alguna persona que ja no me’l va trobar. Donaria no se què per recuperar-lo; malgrat tot suposo que, ara que me n’he recordat, si el busco publicat en un altre format suposo que el trobaria. En guardo molt bon record.\n30 Octubre 2005 at 20:58\nM’encanta Pedrolo. Et recomano (si es que no te l’has llegit) Joc brut!. es un llibre fenomenal :).\nEl Mecanoscrit també em va agradar força, i Mossegar-se la cua també\n31 Octubre 2005 at 18:23\nGracies pel suggeriment Laia, justament Joc Brut es dels que m’he llegit i tambe el recomano.