Wikiloc | Ruta 140605 100 Cims. 'Tossal d'engrilló' pel pas de la Mala Dona i el baixador d'en Valero\n140605 100 Cims. 'Tossal d'engrilló' pel pas de la Mala Dona i el baixador d'en Valero\nTossal d'Engrilló - Horta de Sant Joan - Els Ports - 100 cims n 125 (senderisme)\nEl Montsagre d'Orta (senderisme)\nELS PORTS:Orta de Sant Joan-Roques Cambretes-Pas de la Mala Dona-Tossal d'Engrilló-Baixador d'en Valero (senderisme)\nVista 3668 vegades, descarregada 166 vegades\nDiapositives ruta 05-06-14:\nLa T-330 duu a Valderroures. Uns metres passada la cruïlla amb Orta de Sant Joan ( a la Farinera ) agafem a l’esquerra la pista que duu als Ports ( àrea de la Franqueta ). De seguida anem l’esquerra tot seguint l’indicador de Salt de Sotorres i Ventadors. Una mica menys de 4 km per una pista en no massa bon estat entronquem amb una altre . En aquest punt on trobem un rètol del parc dels Ports deixem el cotxe (wpt 14 )\nAnem trobant pintures i fites. L’aproximació al Tossal és pot fer per molts llocs, la majoria sense camí definit. Trobar l’inici del pujador de Valero pot costar una mica. Hi ha dues grans fites tipus “portell”\nAl curt pas de la Mala Dona hi trobem un cable passamans al lloc més estret i aeri. Els primers metres del pujador-baixador de Valero tenen un fortíssim pendent, però el terra molt rocós facilita la baixada.\nSeguim l’indicador del Ventador i Salt de Sotorres. Just després del revolt amb un aparcament , agafem a l’esquerra un altre pista amb varis revolts. Ara el camí esdevé senderó . Passem a frec d’un pal ( Ventador). Just abans d’un segon pal, anem a l’esquerra tot seguint unes pintures de PR. Seguim pujant molt suaument per apropar-nos a les Roques Cambretes ( wpt 01 ) amb espectaculars vistes de la zona d’Orta.\nUna mica més amunt, trobem la cruïlla del Coll de l’Ereta ( wpt 02) on deixem el PR. Poc a poc ens apropem al pas de la mala dona ( wpt 03 ) on tenim cura seguint les fites. Un cable ( no fa falta ) a manera de passamans ens deix dalt . Les vistes de les Roques d’en Benet són espatarrants.\nAra caminem per un petit carenat on cal estar a la guaita per no perdre el camí. Arribem a un preciós bosc amb restes del famós incendi d’anys enrere. El corriol ens mena fins les ruïnes de les creuetes de Lloa ( wpt 04 ) i de seguida l’antic pou ( wpt 05) . Ara trobem les pintures de la ruta dels Estels que ens duen pujant suament pel mig del bosc fins la cruïlla del Coll de la Gilaberta ( wpt 06 ) on agafem el camí cap a Orta ( Horta a la resta de Catalunya ) amb pintures de PR.\nUna curta pujadeta ens deix al Coll d’Atans ( wpt 07 ) . Ara davallem fins el bassis i Font del Montsagre d’Orta ( wpt 08 ). Aquí podem agafar un corriol que mena cap al pujador de Valero o seguir recta. Escollim la segona opció. Caminem planers fins trobar unes fites ( wpt 09 ) en un tram on el camí sembla perdre’s. Segons el mapa hi ha un corriol que puja cap al Tossal i que no vam trobar. Així vam anar sense camí definit a trobar una pista tenim sempre com a referència el ben visible Tossal. Sortim a un revolt de l’ample pista que seguim fins fer el 100 Cims del Tossal d’Engrilló ( wpt 10 ). El fortíssim vent ens fa tornat ràpid.\nDesfem fins el revolt on havíem agafat la pista. Ara seguim un corriol bastant malmès que baixa fins trobar el penya-segat. Caminem vorejant el precipici, per en un “forat” trobar les fites ( wpt 11 ) que ens mostren el increïble pas del Pujador d’en Valero.\nUn curt tram inicial amb un fortíssim pendent ens fa pensar el pitjor. Però de seguida es suavitza i amb trams planers i altres amb més desnivell, però per terra rocós i segur, ens mena a les ruïnes d’un Corral ( wpt 12 ) on arriba una vella pista. Ja hem fet la meitat de la baixada . Les abundants fites fan impossible perdre’s.\nSeguim davallant una bona estona per un terra ara més relliscós però sense massa dificultat, fins entroncar amb una pista ( wpt 13) que ja no deixarem fins el cotxe ( wpt 14 )\nHem dinat a Benifallet, al Xiringuito ( 977 462002 ). Hem menjat prou be, però pel meu gust,el Pepo té molta més varietat i qualitat. Algun detall no relacionat amb el menjar i que no cal esmentar, farà que no hi torni.\nVaig anar trotant quasi tot el tram final de pista. Segons el Garmin ( Etrex 20 ) el temps real de la ruta, comptant les aturades , ha estat de 4 h 56 ‘. Ruta clàssica amb vistes espectaculars de la Muntanya d’Orta,i de les Roques de Benet, travessant paratges increïbles .\nBibliografia : Ed. Piolet té un mapa ( Estels del Sud ) que no serveix de gaire cosa ....\n01 Roques Cambretes\n01 Roques Cambretes 05-06-14\n02 Coll d'ereta\n02 Coll d'ereta 05-06-14\n03 Pas Mala Dona\n03 Pas Mala Dona 05-06-14\n04 Masia LLoa\n04 Masia LLoa 05-06-14\n05 Pou LLoa\n05 Pou LLoa 05-06-14\n06 Coll de la Gilaberta\n06 Coll de la Gilaberta 05-06-14\n07 Coll d'atans\n07 Coll d'atans 05-06-14\n08 Montsagre d'Horta\n08 Montsagre d'Horta 05-06-14\n09 Bifurcació 05-06-14\n10 Tossal d'Engrillo\n10 Tossal d'Engrillo 05-06-14\n11 Pujador-Baixador d'en Valero\n11 Pujador d'en Valero 05-06-14\n12 Corral d'Endill\n12 Corral 05-06-14\n13 Pista 05-06-14\n14 Aparcament 05-06-14\nSúper bien explicada! Una ruta fantástica con un día igualmente espectacular, pero con un viento que seguí soplando durante toda la caminata.\nEnhorabuena por el trabajo y detalle de esta ruta - y muchas gracias ;-)\nCom sempre un plaer seguir les teves rutes Gerca.\nJordi Juvanteny 03/01/2019\n2/01/19 Hem fet aquesta magnifica ruta en sentit contrari. 6 hores justes amb parades. Hem trobat a faltar marques per seguir el camí en alguns llocs, sobretot a la carena abans del Pas de Mala Dona. Estaria molt be que algun Centre es dediques a senyalitzar millor els camins que teniu a la zona.Potser per aixo no hem trobat a ningu en tot el dia. Molt vent al cim del Tossal, que ja deu ser un classic. El desnivell i els 14km la fan exigent per senderistes “normals”. Es la primera ruta que fem als Ports. No serà l’última\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta 140605 100 Cims. 'Tossal d'engrilló' pel pas de la Mala Dona i el baixador d'en Valero https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/140605-100-cims-tossal-dengrillo-pel-pas-de-la-mala-dona-i-el-baixador-den-valero-7016109 Salutacions, Wikiloc | Rutes del Món


Eleccions catalanes: Quatre eleccions autonòmiques en cinc anys a Catalunya | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nCDC i ERC han equilibrat les seves forces en el mapa sobiranista\nBarcelona 4 GEN 2016 - 13:28\tCET\nEl president Artur Mas signant el decret de convocatòria del 27-S. R. Moreno\nAquell mantra que la democràcia és votar cada quatre anys ja no serveix a Catalunya. Des del 2010, any en què el PSC de José Montilla va dir adéu a la Generalitat per lliurar-li el comandament a la CiU d'Artur Mas, Catalunya ha celebrat tres eleccions autonòmiques. Si no hi ha un gir dels esdeveniments d'aquí a final de setmana amb la investidura d'Artur Mas, s'obrirà una nova convocatòria electoral: quatre en cinc anys, a les quals cal sumar-hi dues municipals, dues generals, unes europees, i una consulta sense empara legal a la qual es van sumar més de 2 milions de persones. El naixement del procés sobiranista ha dividit pràcticament tots els partits, ha eliminat del mapa algunes marques i ha fet agafar embranzida a d'altres.\nConvergència: “No hi ha candidat alternatiu a Mas”\nEl no a Mas de la CUP es va imposar per sis vots en les diferents assemblees\nEl rebuig de la CUP a Mas allunya Catalunya de la independència\n2010. Després de vuit anys escalfant a la banqueta de l'oposició, Artur Mas aconseguia vèncer les eleccions amb un ampli marge sobre el PSC, que s'enfonsava després de set anys de tripartit. Els nacionalistes obtenien 62 diputats, davant dels 28 dels socialistes. ERC també rebia una severa patacada pel seu pacte amb els socialistes (de 21 a 10), i amb Joan Laporta naixia una nova opció secessionista pel Parlament, Solidaritat que amb quatre diputats buscava vots en l'electorat abans reservat a ERC. CiU —que no defensava la secessió—, ERC i Solidaritat sumaven 1,5 milions de vots.\nAmb 62 diputats, Mas va fiar el seu Govern a una geometria variable que va acabar sent limitada: el PSC li va garantir la investidura, mentre que el PP li va donar suport en la majoria de lleis i en els Pressupostos. La seva gran promesa, un pacte fiscal en la línia del concert econòmic basc, va acabar enterrada pel rebuig del Govern central i l'embranzida sobiranista: l'11 de setembre del 2012 Catalunya va viure la seva primera gran manifestació independentista. Mas, després d'una última trobada amb Rajoy per parlar del model de finançament que va acabar sense acord, va convocar eleccions per intentar aconseguir els sis escons que li faltaven per a la majoria absoluta.\n2012. Els catalans tornaven a les urnes dos anys després amb la possibilitat de convocar un referèndum sobre la independència damunt de la taula. La majoria dels partits ho prometia. Fins i tot el PSC, que ara rebutja una consulta sobre la secessió, l'acceptava si era pactada amb l'Estat.\nEl clima va beneficiar ERC i va perjudicar Mas. El president va perdre 12 escons i va posar la seva majoria en mans d'uns republicans que recuperaven força, amb 21 diputats. Solidaritat desapareixia del mapa, però apareixia una formació independentista amb molts anys de lluita municipal a l'esquena però que fins al moment no havia fet el salt a la política autonòmica: la Candidatura d'Unitat Popular (CUP), que entrava amb tres diputats al Parlament. En total, les tres opcions van sumar 1,7 milions de vots.\nEl referèndum sobre la independència va protagonitzar la legislatura. Els tres partits, amb l'ajuda d'ICV, van intentar primer fer la votació amb el permís de l'Estat, que no la va acceptar. Després, sense els ecosocialistes, van forçar una consulta unilateral que no va obtenir el suport legal i que ha acabat amb Mas i dues de les seves conselleres al jutjat. Després de la consulta, Mas va trencar amb Unió i va avançar les eleccions per convertir-les en un plebiscit sobre la secessió.\n2015. Després de mesos de tensió entre CDC i ERC, el president de la Generalitat va aconseguir concórrer en una coalició sobiranista, Junts pel Sí, que pretenia aglutinar tot el vot independentista. A l'esquerra quedava la CUP, que va rebutjar integrar-se en una llista amb el líder convergent. Junts pel Sí es va quedar lluny de la majoria absoluta: 62 diputats, els mateixos que tenia CiU el 2010. La CUP, amb 10, permetia aconseguir la majoria independentista. Entre els dos sumaven 1,9 milions de vots, suficient per tenir més escons que la resta, però no per aconseguir la meitat dels suports: es van quedar en el 48%.\nTotes dues formacions no s'han posat d'acord en la investidura: els anticapitalistes rebutgen Mas, i Junts pel Sí no proposa un candidat alternatiu. La llei fixa que si diumenge no hi ha investidura, transcorreguts dos mesos després del primer debat, s'hauran de convocar unes altres eleccions.


Adapten les màquines expenedores de l'Hospital Verge de la Cinta de Tortosa amb productes saludables\nAdapten les màquines expenedores de l'Hospital Verge de la Cinta amb productes saludables\nImatge d'una màquina de vending amb fruita.\nActualitzada 18/01/2019 a les 12:51\nLes màquines expenedores de l'Hospital Verge de la Cinta de Tortosa (HVCT) s'han adaptat per donar prioritat a la venda de productes saludables. També s'hi ha inclòs missatges que promouen «de manera atractiva» una alimentació saludable. Per altra banda, s'ha prohibit als serveis de càtering i restauració del centre vendre begudes amb contingut alcohòlic. Durant el primer trimestre d'enguany la iniciativa s'estendrà a la resta de centres d'atenció primària i consultoris locals de les Terres de l'Ebre que disposen d'aquest tipus de màquines.\nL'ICS Terres de l'Ebre vol donar exemple en la promoció de la salut i la prevenció de malalties amb aquesta iniciativa i s'ha treballat amb les empreses UTE CLECE-ARCASA i Homatic, per donar compliment a les recomanacions de Salut i a la Instrucció 05/2018, del CatSalut Servei Català sobre «Hospitals sense alcohol».\nComenta el contingut : Adapten les màquines expenedores de l'Hospital Verge de la Cinta de Tortosa amb productes saludables


AQU Catalunya millora el sistema d'emissió i rebuda dels informes valoratius\nDesprés de 10 anys d'avaluacions de professorat, la Comissió de Professorat Lector i Professorat Col·laborador i la Comissió d'Avaluació de la Recerca han aprovat canviar el sistema d'emissió i rebuda dels informes valoratius que poden presentar-se en els processos d'acreditació del professorat universitari.\nFins ara, els informes s'havien d'enviar en paper i signats. El model d'informe valoratiu per a lector tenia un format específic, i el model d'informe valoratiu per a les acreditacions de recerca i recerca avançada consistia en una carta en format lliure.\nLa Unitat d'Informàtica d'AQU Catalunya ha desenvolupat una aplicació que facilitarà considerablement la tasca d'enviament d'aquests informes amb les mateixes garanties que tenia l'informe en suport paper. El procediment serà el següent: la persona sol·licitant podrà indicar al formulari de sol·licitud de l'Oficina Virtual de Tràmits fins a tres correus electrònics de tres acadèmics de reconegut prestigi que podran emetre els corresponents informes. Aquestes persones rebran un correu electrònic que els permetrà accedir, a través d'un enllaç, a un formulari web des del qual introduiran el contingut de l'informe i l'enviaran. Els informes valoratius, un cop enviats, es carregaran automàticament a l'expedient del sol·licitant.\nAquest nou sistema que implantarem a la propera convocatòria de lector de 2015, a més de facilitar l'enviament dels informes als emissors, simplificarà substancialment aquest procés tant per als sol·licitants, els emissors dels informes i la gestió administrativa.


Sis Dies Internacionals dEnduro\nCampionat del Món de motocròs\nCampionat del Món de trial masculí\nMontesa Cota 349/350\nCircuit de Motocròs de Lleida\nCircuit de Santa Rosa\nCircuit del Vallès\nPatxi Hernández Hernández\nCristian Ignacio Herrera López\nJosé Martínez Cervera\nDaniel Sarabia i Ricart\nAlbert Serra Figueras\nIgnacio Pastor Alemañ\nJosé Luis Baroja Galán\nÍker Begoña Zubiaur\nMiquel Buades i Crespí\nAlex Colorado Ramírez\nSebastián Manuel Corona Nacarino\nCarlos Alejandro Duré Baltar\nL Associazione Calcio Firenze Fiorentina o ACF Fiorentina, sovint anomenada simplement amb el nom de Fiorentina, és un club de futbol professional de la ciutat italiana de Florència. El club es fundà el 1926 després de la fusió del CS Firenze i e ...\nValter Birsa és un futbolista eslovè, que actualment juga per lAC Milan de la Sèrie A italiana i per lequip nacional dEslovènia.\nAriel Maximiliano López, conegut simplement com a Ariel López, és un futbolista argentí retirat que ocupava la posició de davanter. Va iniciar la seua carrera al club de la seua ciutat, el Lanús, on va marcar 50 gols en 136 partits inclòs màxim g ...\nLa Società Sportiva Calcio Napoli és un club de futbol dItàlia, de la ciutat de Nàpols, la regió de Campània. Va ser fundat el 1926 i actualment juga la Sèrie A, la primera divisió italiana.\nEl 1898 es fundà l Anglo Panormitan Athletic and Football Club, que el 1907 passà a anomenar-se Palermo Foot-Ball Club. Després dun buit durant la Primera Guerra Mundial, el club fou refundat el 1919 com a Unione Sportiva Palermo, per un comitè d ...\nBiagio Conte va ser un ciclista italìà, que fou professional entre 1996 i 2003. Bon esprintador, en el seu palmarès destaquen dues victòries detapa la Volta a Espanya de 1996, en la qual també portà el mallot or de líder durant dues etapes, i una ...\nEddy Baggio és un exfutbolista italià que jugava la posició de davanter. Eddy va ser un rodamons en el món del futbol, va canviar dequip en 15 ocasions en els seus 16 anys de futbolista professional. És el germà petit del també ex-futbolista Robe ...\nLuis Helguera Bujía\nLuis Helguera és un exfutbolista professional càntabre, que jugava de migcampista. És germà del també futbolista Iván Helguera.\nEl Fred Taylor Park és un estadi de futbol dAuckland, Nova Zelanda. Lestadi és on juga el Waitakere United, un equip que ha representat a Oceania en diverses ocasions en el Campionat del Món de Clubs.\nEl Southern United FC, anteriorment Otago United FC, és un club de futbol neozelandès de Dunedin. Lequip participa en el Campionat de Futbol de Nova Zelanda o ASB Premiership i lestadi local és lEstadi Forsyth Barr, però ocasionalment juga a més ...\nEl Waitakere United és un club de futbol neozelandès dAuckland. Lequip participa en el Campionat de Futbol de Nova Zelanda o ASB Premiership i lestadi local és el Fred Taylor Park.\nJake Butler és un futbolista neozelandès que actualment juga com a centrecampista pel Waitakere United del Campionat de Futbol de Nova Zelanda.\nJake Gleeson és un futbolista neozelandès que actualment juga pel Portland Timbers de la Major League Soccer dels Estats Units i el Canadà. Gleeson juga com a porter.\nJason Hicks és un futbolista neozelandès que actualment juga com a centrecampista per lAuckland City del Campionat de Futbol de Nova Zelanda.\nAdam McGeorge és un futbolista neozelandès que actualment juga pel Team Wellington del Campionat de Futbol de Nova Zelanda.\nInicialment va ser convocat pel Wellington Phoenix com a un dels jugadors requerits que tinguessin menys de 21 anys. Això que ho va fer el juny de 2010, abans de la temporada 2010-11 de lA-League. Musa debutà amb lequip el 27 de novembre de 2010 ...\nJames Pritchett és un futbolista neozelandès dorigen anglès que actualment juga per lAuckland City del Campionat de Futbol de Nova Zelanda com a defensa. Ha jugat a més amb la selecció neozelandesa.\nLuke Rowe (futbolista)\nLuke Rowe és un futbolista neozelandès dorigen anglès que actualment juga amb el Team Wellington del Campionat de Futbol de Nova Zelanda com a defensa.\nJacob Spoonley és un futbolista neozelandès que actualment juga per lAuckland City del Campionat de Futbol de Nova Zelanda com a porter.\nRiki van Steeden és un futbolista neozelandès que actualment juga com a defensa per lAuckland City del Campionat de Futbol de Nova Zelanda.\nRyan Thomas és un futbolista neozelandès que actualment juga com a davanter pel Waikato FC del Campionat de Futbol de Nova Zelanda.\nTamati Williams és un futbolista neozelandès que actualment juga per lAuckland City del Campionat de Futbol de Nova Zelanda. Williams juga com a porter.\nLiam Anderson és un futbolista neozelandès que actualment juga per lAuckland City del Campionat de Futbol de Nova Zelanda. Anderson hi juga com a porter.\nAdam Highfield és un porter de futbol neozelandès que actualment juga pel Canterbury United del Campionat de Futbol de Nova Zelanda. Adam Highfield ha jugat per dos equips de la lliga finlandesa de futbol: FC Jokerit i Atlantis FC.\nStephen Swart és un ciclista neozelandès, que fou professional des del 1987 fins al 1995. Va aconseguir 2 cops la Volta a Nova Zelanda i 5 etapes de la Herald Sun Tour. Anys més tard de retirar-se, Swart va parlar sobre el dopatge al ciclisme, es ...\nJeremy Raymond Vennell va ser un ciclista neozelandès, que fou professional del 2005 fins al 2013. En el seu palmarès destaca el campionat nacionals en contrarellotge de 2009.\nAlex Frame és un ciclista de Nova Zelanda, especialista en pista. Actualment milita a lequip JLT Condor. Del seu palmarès destaca la medalla dor, en els Campionats del món de persecució per equips de 2015.\nKaytee Boyd és una ciclista neozelandesa, que ha combinat la carretera amb el ciclisme en pista, encara que ha estat en aquesta última modalitat on ha obtingut els majors èxits.\nThomas Scully és un ciclista de Nova Zelanda, professional des del 2012 i actualment a lequip Cannondale-Drapac. Especialista en pista encara que també ho compagina amb la carretera.\nAdam Dickinson és un futbolista anglès que actualment juga per lAuckland City del Campionat de Futbol de Nova Zelanda. Hi juga com a davanter.\nAlbert Riera Vidal és un jugador de futbol professional català que juga de centrecampista. Actualment juga per lAuckland City FC del Campionat de Futbol de Nova Zelanda i ha jugat amb lequip en el Campionat del Món de Clubs.\nÁngel Luis Viña Berlanga és un jugador de futbol espanyol que actualment juga per lAuckland City FC en el Campionat de Futbol de Nova Zelanda. Juga com a defensa.\nEñaut Zubikarai Goñi és un futbolista basc. Es va formar a les categories inferiors de lAurrerá Ondarroa i la Reial Societat. Actualment juga a lAuckland City FC neozelandès.\nDanny Robinson és un futbolista anglès que actualment juga pel Waitakere United del Campionat de Futbol de Nova Zelanda com a porter.\nLa carrera de Scott va començar als 12 anys al karting, on hi va estar des de lany 1995 fins a lany 2000. Va pujar a les Fórmula series lany 2001, amb lequip US Formula Russell i va ser-ne el campió. Va córrer lany 2002 la US Barber Formula Dogde ...\nCampionat dEspanya de kàrting\nEl Campionat dEspanya de kàrting és la màxima competició daquesta modalitat que es disputa a lestat espanyol. Organitzat per la Reial Federació Espanyola dAutomobilisme anualment des de 1972, el campionat inclou proves celebrades a diferents circ ...\nAlister McRae és un pilot de ral lis escocès, fill del també pilot Jimmy McRae i germà del guanyador del Campionat Mundial de Ral lis de 1995 Colin McRae. Guanyador del Campionat Britànic de Ral lis lany 1995. El seu debut en el Campionat Mundial ...\nToni Gardemeister és un corredor professional de ral lis, participant en el Campionat Mundial de Ral lis organitzat per la Fédération Internationale de lAutomobile. Va començar a participar en el Campionat Mundial de Ral lis lany 2000 amb la marc ...\nMikko Hirvonen és un corredor finès de ral lis que participa en el Campionat Mundial de Ral lis organitzat per la Federació Internacional dAutomobilisme.\nJari-Matti Latvala és un pilot finlandès de ral lis, actualment està competint amb un Volkswagen Polo R WRC de lequip oficial Volkswagen al Campionat Mundial de Ral lis. Latvala va començar a conduir quan tenia tan sols vuit anys, quan va rebre u ...\nMichèle Mouton és una pilot francesa de ral li, ja retirada de la competició. Va competir en el Campionat Mundial de Ral li, on va aconseguir quatre victòries i nou podis. Va ser subcampiona del món lany 1982, i va acabar cinquena el 1983 i vuite ...\nBruno Saby és un pilot de ral lis francès, guanyador del Ral li Dakar de 1993 amb un Mitsubishi i del Campionat de França de Ral lis de 1981 amb un Renault 5 Turbo. Saby, que va començar la seva carrera com pilot en 1967, ha estat campió del seu ...\nGilberto Pianezzola és un pilot de ral li retirat. Va participar en diverses edicions del Campionat Mundial de Ral lis i del Campionat Europeu.\nDaniel Carlsson és un pilot de ral lis suec que participa en el Campionat Mundial de Ral lis organitzat per la FIA. Carlsson va quedar segon al Campionat Súper 1600 del WRC de 1998 quan només tenia 22 anys. Va competir al ral li de Suècia del 199 ...\nThomas Rådström va ser un pilot suec de ral lis que va participar en el Campionat Mundial de Ral lis organitzat per la Fédération Internationale de lAutomobile. Va guanyar el campionat suec de ral lis del 1996, i els seus resultats més significat ...\nCopa de lAvenir\nLa Copa de lAvenir és una prova internacional de motocròs per equips que es disputa dençà de 1967. La prova sinspira en el Motocròs de les Nacions i es reserva a pilots menors de 21 anys.\nGran Premi dEspanya de motociclisme\nEl Gran Premi dEspanya de motociclisme és un esdeveniment esportiu que es disputa anualment al Circuit de Jerez, dins del calendari del Campionat del món de motociclisme. La primera edició daquest Gran Premi es féu el 1950 al Circuit de Montjuïc, ...\nGran Premi de lUlster de motociclisme\nEl Gran Premi de l Ulster de motociclisme fou un esdeveniment esportiu que es disputà en 23 ocasions entre el 1949 i el 1971 al Circuit de Dundrod, dins del calendari del Campionat del món de motociclisme. El primer Gran Premi de lUlster data de ...\nGran Premi de Gran Bretanya de Motocròs 250cc\nEl Gran Premi de Gran Bretanya de Motocròs en la cilindrada de 250cc, abreujat GP de Gran Bretanya de 250cc, fou una prova internacional de motocròs que es va celebrar anualment la Gran Bretanya entre el 1958 i el 1999, és a dir, des de la segona ...\nCampionat del Món denduro\nEl Campionat del Món denduro, regulat per la FIM, és la màxima competició internacional de la disciplina de lenduro, juntament amb els Sis Dies Internacionals dEnduro. El campionat es divideix actualment en tres categories, a banda de la categori ...\nCampionat del Món de Motociclisme de ..


Txarango organitza la segona edició del festival Clownia el 26 i 27 de juny a Sant Joan de les Abadesses - SIESTV\n22 febr. 2015 Txarango organitza la segona edició del festival Clownia el 26 i 27 de juny a Sant Joan de les Abadesses\nTxarango, La Pegatina, Aspencat, els francesos Babylon Circus i els suecs Hoffmaestro encapçalen un cartell centrat en la millor música festiva europea del moment\nEl festival Clownia 2015 tornarà a ser una petita ciutat formada per tres escenaris. Un escenari gratuït a la Plaça Major del poble que va veure néixer Txarango, on hi actuaran el jove grup de pop rock Cybee, els festius El Son de la Chama, les veus negres de les Sey Sisters i els especialistes de la festa major Oquestra Di-Versiones.\nEls altres dos escenaris, Àgora i Escenari Principal, dins del recinte de Clownia, acolliran els grups més representatius de l’escena festiva actual. A l’Àgora hi actuarà la dama de la música festiva, Amparo Sánchez, els veterans de l’escena barcelonina Zulú 9.30 i els tradicionals Randellaires. També s’hi podrà veure Leo Bassi que presentarà l’espectacle antològic “The Best of Leo Bassi”, el pallasso Catástrofer i l’especialista en fer somriure, Tinixara. El resident d’aquest espai tornarà a ser Dj OGT.\nEls plats forts musicals passaran de nou per l’Escenari Principal. Txarango exerciran d’amfitrions i faran una de les poques actuacions que faran enguany al principat. La Pegatina presentarà les cançons del seu cinquè disc, que estarà acabat de sortir del forn. Els francesos Babylon Circus, un dels noms imprescindibles als grans festivals europeus, mostraran el seu mestissatge festiu, també molt relacionat amb l’imaginari del circ. També de fora vindran els suecs Hoffmaestro, amb una proposta molt festiva i compromesa que barreja ska, soul, hip hop, reggae o punk. Els acompanyaran Aspencat, el gran grup valencià del moment, i els clàssics Gertrudis, que faran un dels quinze concerts de retorn programats per a celebrar el seu quinzè aniversari. També es podrà gaudir d’El Niño de la Hipoteca y Los Ratones amb el seu espectacle que barreja humor i bones cançons i d’un dels grups valencians més emergents del moment, Zoo.\nEnguany, Clownia torna a convidar una associació o col·lectiu solidari que treballa per la població oprimida. El col·lectiu de circ gallec Pallasos en Rebeldía pren el relleu de Pallassos Sense Fronteres com a associació convidada a Clownia, i rebrà un percentatge dels beneficis de la moneda del festival, el Clown.\nEls abonaments pels dos dies de festival més zona d’acampada de Clownia es poden comprar des del 17 de febrer a les 13h al web www.clowniafestival.cat.\nEl concepte Clownia és una ciutat que engloba l’imaginari de Txarango i que pretén acollir les millors propostes festives nacionals i internacionals.\nClownia festival, festival, Sant Joan de les abadeses, txarango


Empresa registrada al registre d’instal·ladors de la Generalitat. Habilitat per fer instal·lacions tipus A i F\nPorters i vídeo-porters\nLa domòtica podria ser definida com una tecnologia que concentra el conjunt d'equips i xarxes encarregades de controlar la varietat d'equips i instal · lacions presents en un habitatge, local, edifici, conjunt d'edificis o espai, destinats a les persones que els ocupen per a fins residencials , professionals o lúdics. Sistemes de 2 fils, 4 +1, Digital ADS, adaptem serveis de Control d'Accessos, Portes per Codi, Empremta dactilar, control de persones, i serveis per al "llar digital".\nAntenes TDT / Sat\nFerrer Telecomunicacions està inscrita al registre d'instal·ladors autoritzats del ministeri d'indústria telecomunicacions i tecnologies de la informació i en la federació catalana d'Empresaris instal·ladors de telecomunicacions amb el número de registre 233, el que permet a aquesta empresa realitzar instal·lacions de telecomunicacions d'acord amb la nova reglamentació ICT.\nMegafonia / música ambiental\nInstal·lem sistemes de so, intercomunicació i megafonia, els nostres sistemes permeten, per exemple, decidir quina música es vol escoltar en cada habitació de la casa, quan i com, ia més sense interferir amb l'elecció feta per la resta dels membres de la família. Instal·lacions comercials i recintes públics, des d'una botiga, un centre comercial o pubs a hospitals i residències. Instal·lacions de megafonia i instal·lacions d'intercomunicació en edificis, així com el seu manteniment i reparació, utilitzant les tècniques, procediments i materials adequats i complint les normes i instruccions reglamentades. Open service li dissenyarà i gestionarà el millor projecte de sonorització, d'acord amb les necessitats acústiques i estètiques del seu local.\nVenda, instal·lació i manteniment de les millors marques del mercat. Subministrem centrals telefòniques en qualsevol capacitat\nAlarmes / Intrusió / Incendi\nEmpresa col·laboradora amb SEGUR24\nSistemes d'alarmes per Incendi i els seus elements independents per a la seva instal·lació en tot tipus d'habitatges, locals, etc. Centrals d'alarma. Comunicadors telefònics. Programes de gestió. Generadors d'aerosol. Centrals d'alarma. Detectors Volumètrics de moviment i calor. Detectors de Cortina de moviment. Teclats LCD alfanumèrics. Kits complets.\nEmpresa col·laboradora amb segur 24\nLa seguretat de la seva família, negoci o comerç és el més important, en l'actualitat existeixen diversos tipus de sistemes de circuit tancat de televisió (CCTV) que els podem instal·lar segons les seves necessitats.\nConjunt de mecanismes i protocols pels quals diversos "interlocutors" (dispositius en una xarxa, com ordinadors, telèfons mòbils, etc.) es posen d'acord per compartir un mitjà de transmissió comú (en general, un cable elèctric o òptic, o en comunicacions sense fils el rang de freqüències assignat al seu sistema).\nGran via Pau Casals, 141, 17480 Roses >> veure mapa


Una nova llengua literària? | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nUna nova llengua literària?\nL’última narrativa en català s’està desfent de la cotilla simbòlica que representa la llengua normativa\nBarcelona 15 FEB 2016 - 16:03\tCET\nNo és freqüent que, havent completat un encàrrec de correcció editorial, et quedis uns dies com de ressaca, sacsejat per una concepció de la llengua —la de l’autor— innovadora que t’ha obligat a fer revisió dels propis principis professionals, de les pràctiques que arrossegues de fa temps. I maldormint —bé, això ja és un clàssic en un servidor—, en algun moment d’estranya lucidesa perceps que alguna cosa està passant, que la relativa sorpresa no se suma a d’altres que semblaven excepcions, sinó que podria representar un exemplar d’una tendència. Una tendència de renovació de la llengua literària.\nD’un temps cap aquí, sembla que tota una bateria d’autors joves —no entro en qüestions d’edat, sinó en escriptors que acumulen encara poca obra, però espera’t— han decidit renovar el “pacte” de la literatura amb la llengua normativa. Respectada per una admiració sincera o reverencial, o bé directament per por —durant dècades els correctors han estat temuts i odiats a parts iguals—, la normativa de la llengua ha actuat com una cotilla simbòlica difícil de superar per molts autors que acabaven emmotllant la seva veu narrativa al dictat d’unes regles que, poc o molt, eren vistes com emmidonades. Ja n’hi ha hagut, d’autors que han treballat la veu pròpia garbellant més enllà de la norma, i potser Quim Monzó en seria el màxim exponent, però sembla que ara ens trobem davant de tot un efervescent moviment coral.\nNo es tracta d’escriptors que facin gala d’un català displicent, que d’aquests n’hi ha hagut sempre, sinó d’autors rotundament compromesos amb la llengua. Difícilment es podria identificar la transgressió que proposen amb allò tan naïf del “català que ara es parla”, com si hi hagués un abisme entre llengua i norma i fossin els fixadors de la norma els que, ingènuament, anessin errats. Són escriptors que han après a escriure en llengua catalana, que en respecten l’estructura i que rarament se saltarien la norma en el terreny ortogràfic o sintàctic —territori sagrat—, però que la conceben com un instrument d’expressió infinita amb el qual, sobretot, el que cal fer és jugar-hi. El joc verbal sembla imposar-se a través de recursos múltiples en la validació dels quals el diccionari normatiu ja se’ns ha quedat curt.\nEs mesclen registres lingüístics a la vegada que es barregen gèneres literaris. Sovint s’escriuen manlleus d’altres llengües, sobretot castellanismes i anglicismes, sense la coartada de la lletra cursiva, que aplicada de manera canònica faria els textos il·legibles. Emergeix una col·loquialitat autèntica sense beure de la font del col·loquial mediatitzat. S’apliquen solucions paranormatives, com ara en les combinacions pronominals o en la formació d’adverbis per aglutinació (esclar, deunidó). Abunden també les aglutinacions de mots a la recerca d’expressivitat (no és el mateix escriure fill de puta que filldeputa), i es recorre a noms propis, per exemple de marques comercials, per generar lèxic comú. Es juga amb recursos gràfics, com ara la repetició de lletres per donar intensitat (t’estimo mooolt) o bé amb els guionets per fer lexicalitzacions d’aquelles-a-partir-de-sintagmes. I n’hi ha que demostren que la generació de neologismes a partir dels propis recursos de la llengua no té límits.\nÉs tot això una tendència, una mera moda passatgera? O estem davant l’emergència d’una nova llengua literària? Sembla clar que aquestes noves plomes estan decidides a servir-se de tots els recursos que la llengua —i no tan sols la norma, ni tampoc l’estàndard dels mitjans de comunicació— posa al seu abast, no pas amb una ambició iconoclasta, sinó per construir un artefacte expressiu adaptat als nous temps. La societat canvia, la llengua també. Potser és d’hora per assegurar-ho, però haurem de seguir noms com Adrià Pujol Cruells, Maria Guasch, Marta Rojals, Marina Espasa, Albert Forns, Sergi Pons Codina o Jordi Nopca (disculpeu les llacunes, segur que n’hi ha) per veure fins a quin punt arribarà l’experimentació. De moment, celebrem-ho.


Un juego de inteligencia | La Finestra Digital\nLa gent mira tele-escombraries perquè és el que s’emet? o bé les cadenes emeten tele-escombraries perquè és el que la gent més es mira? Aquest etern dilema sobre les audiències i els programes de televisió és el què serveix de motor a la nova pel.lícula del realitzador alemany Hans Weingartner.\nAmb el curiós nom de ‘Un juego de inteligencia’ (l’original es ‘Free Rainer’ fent un joc de paraules amb el nom del protagonista i en anglès es va batejar com ‘Reclaim your brain’), ens arriba per fi un film que ja vam poder veure a l’edició de 2007 del Festival de San Sebastián i que ha trigat molt a trobar un forat per ser distribuïda a les sales.\nEl director i guionista alemany, segueix en la línea de la seva anterior, ‘The edukators’, amb una pel.lícula que com molt bé va definir ell mateix pretén ser intel.ligent sense resultar intel.lectual.\n‘Un juego de inteligencia’ ens presenta Rainer (interpretat per un dels actors alemanys més coneguts, Moritz Bleibtreu), un productor de reality shows francament vergonyosos, cocainòman i dèspota que viu la vida a un ritme accelerat. Després d’un accident de cotxe es topa amb una noia l’avi de la qual es va suicidar en veure la seva reputació destroçada a un programa de televisió. Prenent consciència del seu paper en l’aborregament de l’audiència, Rainer decideix produïr un programa més intel.ligent i de caire cultural. Però els índexs d’audiència són tant baixos que li cancelen a la primera emissió. Aleshores ell, Pegha i un grup d’inadaptats comencen una creuada per modificar el comportament de les cadenes de televisió i de la societat alterant els aparells que medeixen les audiències i potenciant els continguts més culturals i intel.ligents.\nLa pel.lícula comença a ritme de videoclip desenfrenat per presentar-nos el protagonista, i es passa després a la comèdia lleugera, intercalant moments dramàtics resolts amb rapidesa i moments romàntics. Weingartner opta per tractar el tema que planteja amb sentit de l’humor, amb un guió simple que intenta aportar un missatge o reflexió però sense aborrir l’espectador ni endinsar-se massa profundament en la polèmica que fa de fil conductor.\nCom que els temes que toca són tant sensibles com el nivell d’intel.ligència dels telespectadors o els mecanismes d’imposició del pensament únic, “Un juego de inteligencia” podrà semblar erràtica, massa banal o decepcionant a qui esperi un tractament en profunditat d’aquests tòpics i un anàlisi rigurós de les audiències televisives. Qui en tingui prou amb que un tema tant actual i debatut com aquest serveixi per veure una comèdia lleuguera que treu els colors al panorama cultural, sobretot televisiu, sortirà del cine amb un somriure mentre recorda coses que tots ens hem preguntat a vegades com “A que no coneixes ningú que tingui un audímetre a casa seva?”\nHans WeingartnerMoritz Bleibtreu


TAC12 TV - Ciutadans s'ofereix al govern de Vila-seca mentre aquest manté l'aposta per consensos amplis\nCiutadans s'ofereix al govern de Vila-seca mentre aquest manté l'aposta per consensos amplis\nDilluns, 29 Juny 2020 14:02\nEl primer ple presencial de l’Ajuntament de Vila-seca després de la crisi de la Covid-19 va mostrar de nou la pau que regna entre govern i oposició. Tot i governar en minoria, Pere Segura manté consensos amplis amb tots els grups de l’oposició per tirar endavant les seves propostes. Fins i tot, el principal partit de l’oposició, Ciutadans, s’ofereix com a soci preferent.\nEl govern liderat per Pere Segura continua governant en minoria però amb la complicitat i beneplàcit dels partits de l’oposició, que de moment continuen beneint les decisions preses pel govern vila-secà. Una mostra més la vam tenir al plenari d’aquest mes de juny en què excepte en un únic punt el govern va tirar endavant les seves propostes sense cap vot en contra. Fins i tot, el principal grup de l’oposició, Ciutadans, va tancar el plenari oferint-se com a soci preferent per consensuar grans temes de ciutat. Com a resposta, des del govern diplomàcia i mà estesa a tots els grups, sense exclusions.\nPRIMER PLE PRESENCIAL DESPRÉS DEL CONFINAMENT\nEl plenari va servir, entre altres, per desencallar una modificació puntual de la relació del catàleg de llocs de treball per incloure provisionalment una unitat de gestió econòmica per suplir les mancances actuals d’interventor i tresorer al consistori. La promesa de treballar conjuntament una futura relació de llocs de treball de l’ajuntament va facilitar el consens entre les diferents sensibilitats. L’abstenció dels grups de l’oposició va fer la resta per garantir un nou ple plàcid presidit per Pere Segura, el primer presencial després de la crisi de la Covid-19 i que va asseure regidors electes entre l’espai destinat a públic per garantir les distàncies.\nMés en aquesta secció: « Neix l'Associació d'Empresaris d'Hostaleria de Vila-seca i La Pineda Primer dia de funcionament del bus urbà de Vila-seca »


Publicat per Helena Bonals a dijous, de gener 17, 2013\nSílvia 17 de gener de 2013, a les 15:26\nUf, aquesta imatge i el text m'evoquen massa coses. M'ha recordat que el que passa com amb algunes persones que per fora són fredes tot i amagar un fons càlid. El peixet queda força amagat, m'ha costat de veure'l.\nHelena Bonals 17 de gener de 2013, a les 15:35\net recomano el llibre de la Vernet, és del millor que he llegit pel meu bloc. Veig que has entès el que explico perfectament!\nartur 17 de gener de 2013, a les 16:57\n...en la fredor de l'hivern, el cor de l'estiu, amagat, batega !\nBuscaré el llibre... m'heu fet encoriosir !\nBon dijous, Helena !!\nSílvia 17 de gener de 2013, a les 17:29\nJo també el buscaré ;)\nHelena Bonals 17 de gener de 2013, a les 17:40\nQuan l'hagueu acabat, us podeu llegir la meva ressenya si voleu!\nartur 17 de gener de 2013, a les 18:36\nI tant que si !\nJoana 17 de gener de 2013, a les 17:20\nCom una tardor en la primavera d'hivern, plena de la calidesa de la melangia, Helena\ncom ara mateix!\nNúria Pujolàs 17 de gener de 2013, a les 18:07\nUna tardor tan humana; càlida però amb punxes.\nun petó, Helena!\nHelena Bonals 17 de gener de 2013, a les 18:10\nJo em quedo amb la calidesa però sense punxes!:)\nnovesflors 17 de gener de 2013, a les 19:46\nA veure si cerque el llibre jo també.\nHelena Bonals 17 de gener de 2013, a les 19:48\nN'han fet una edició nova, és una gran oblidada.\nartur 18 de gener de 2013, a les 14:12\nde quina editorial, es ??\nHelena Bonals 18 de gener de 2013, a les 14:29\nartur 18 de gener de 2013, a les 14:49\nJoan Abellaneda 18 de gener de 2013, a les 10:07\nuna imatge acompanyada d'unes paraules molt suggerents helena\nHelena Bonals 18 de gener de 2013, a les 11:17\nm'agraden molt els vostres comentaris, gràcies.\nJosep 18 de gener de 2013, a les 10:50\nHelena, et refereixes a Maria Teresa Vernet?\nSi és així vaig llegir un llibre d’ella, penso que és una peça clau per entendre el canvi que es produí en la figura de la dona a l'època de la República. Vernet utilitza la literatura per mostrar nous referents vitals a les dones de l'època, No m’agradaria equivocar-me.\nHelena Bonals 18 de gener de 2013, a les 11:19\nSí, Josep, la Maria Teresa Vernet. Devies llegir Les algues roges, segurament. Oi que val la pena?\nJosep 18 de gener de 2013, a les 13:37\n“Isabel travessà el Louvre I prengué pel Pont des Arts. Va asseure’s una estona en un dels banquets de fusta, de mans a la barana metàl•lica. Passava l’aigua per sota, que avui semblava més ràpida, amb una serena rapidesa majestuosa… L’aigua era de gelatina rosada, solcada pels remolins dels dos braços en ajuntar-se, i deserta.”\nM’agrada’t molt, Helena, gràcies per fer-me pensar en ella.\nEn aquest camí de puresa ens tornem a trobar.\nHelena Bonals 19 de gener de 2013, a les 11:08\nm'agrada que la coneguis, aquesta escriptora.\nDavid Lázaro 22 de gener de 2013, a les 14:00\nM'agrada la figura poètica que has creat amb la foto: "un fons càlid rere una superfície freda".\nHelena Bonals 22 de gener de 2013, a les 16:19\nÉs com sóc jo normalment, David. Tot i que no sóc pas antipàtica!


El Palau de Congressos - La Llotja de Lleida estrena nou web i renova la seva imatge corporativa — Lleida Convention Bureau\nEsteu aquí: Inici › Novetats › Notícies › El Palau de Congressos - La Llotja de Lleida estrena nou web i renova la seva imatge corporativa\nEl Palau de Congressos - La Llotja de Lleida ha estrenat nou web i ha renovat la seva imatge corporativa amb la creació d'un nou logo que identifica l'equipament en tots els àmbits. Així mateix, el Palau de Congressos i Teatre de la Llotja ha convocat en el darrer any un total de 90.158 persones que en 105 ocasions han respost a convocatòries congressuals, jornades, fires o presentacions de productes. Això, en percentatge, suposa un augment del 26% dels assistents respecte a l’any anterior, quan l’Ajuntament de Lleida, a través del Centre de Negocis i Convencions (CNC SA) va assumir la gestió directa i pública de l’equipament.\nEl nou web www.lallotjadelleida.com és un portal molt més visual, amb la incorporació d'imatges dels principals atractius de la ciutat així com dels esdeveniments que s'hi celebren. La pàgina web convida el/la visitant a fer una visita virtual de 360º i explica amb detall tots els espais, sales i serveis de què disposa el Palau de Congressos - La Llotja de Lleida\nPel que fa a la gestió municipal de l'equipament, el tinent d’alcalde i regidor de Promoció de la Ciutat, Rafael Peris, ha destacat que “aquest fet ha suposat la revitalització de l'equipament com a generador de turisme de negocis i convencions”. Així, aquest 2018 Lleida consolida la seva capacitat en convocatòries congressuals com han estat les noves edicions de Porciforum, Nutriforum, Encuentro Estatal de Ciudades Educadoras, els congressos d’AECOC o la SEEDO, o el de la Societat Catalana de Pneumologia i el de Nefrologia.\nEn aquest sentit, cal destacar que l’Organització Professional d’Empreses Organitzadores de Congressos calcula que el turisme de negocis aporta, de mitjana, 200 euros per persona congressista.\nEl Palau de Congressos – La Llotja, que es va inaugurar al 2010, està situat vora del riu Segre, desplega 37.500 m2 creat per acollir tot tipus d’esdeveniments. Un edifici dissenyat per l’arquitecta Francine Houben del prestigiós estudi d’arquitectura holandès Mecanoo, premissa, distingit i elogiat per la seva originalitat i funcionalitat.


L’Alberg Mas Silvestre és centre d’acollida temporal de menors - Ajuntament de Dosrius\nData i hora oficial 21.06.2019 | 02:40\nL’Alberg Mas Silvestre és centre d’acollida temporal de menors\nDijous, 28 de desembre de 2017 a les 20:30\nL’alcalde Marc Bosch i el regidor de Serveis Socials, Jordi Reñé, van visitar les instal·lacions el passat 15 de desembre per conèixer els joves acollits i el funcionament del centre.\nLa Direcció General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència (DGAIA) -a través de l’Institut de Treball Social i Serveis Socials (INTRESS), entitat sense ànim de lucre que atén a persones en risc d’exclusió social- gestiona des del passat 18 de novembre un centre d’acolliment temporal per a menors immigrants a Canyamars.\nEl centre atén de forma temporal un total de 45 infants i adolescents que han arribat a Catalunya sense tenir cap referent familiar al país i que han estat derivats en aquest centre d’allotjament temporal a través de la Fiscalia de Menors, a l’espera de poder ser allotjats en algun dels centres de menors permanents que hi ha distribuïts arreu del territori.\nEl servei es duu a terme a l’alberg Mas Silvestre de Canyamars. Així, el passat 15 de desembre l’alcalde, Marc Bosch, i el regidor de Serveis Socials, Jordi Reñé, van dur a terme una visita institucional al centre coincidint amb l’assemblea setmanal que realitzen els joves i amb l’objectiu de conèixer de primera mà el projecte i donar la benvinguda al poble a cadascun dels menors.\nEn aquest sentit, el regidor Jordi Reñé va aprofitar la visita per posar en valor la tasca d’acollida i de formació que desenvolupa la DGAIA i INTRESS i per traslladar a l’entitat i als seus usuaris el “ferm desig que els joves facin aflorar les seves potencialitats i esdevinguin persones plenament integrades al país i preparades per entrar amb plenes garanties al món laboral”.\nLa visita institucional al centre temporal d’acollida va finalitzar amb un original encàrrec per part de l’Ajuntament, que va convidar els joves a encartar les felicitacions nadalenques que els veïns i veïnes majors de 65 anys han rebut a les seves llars al llarg d’aquests dies. Els nois i noies van acceptar la proposta de bon grat i van traslladar als representants del consistori un agraïment generalitzat pel suport rebut durant la jornada.\nDarrera actualització: 29.12.2017 | 13:01\nVisita institucional a l’Alberg Mas Silvestre .


valenciano elemental by Jose Gamez - issuu\nTítulo De La Acción Valenciano elemental. Introducción y Justificación Actualmente, en la Comunidad Valenciana, es indispensable disponer de los títulos de capacitación de los grados elemental o mitjà, para poder optar a un puesto de trabajo en la administración. En los casos en que esta titulación no se exija, el hecho de disponer de estos títulos aporta un número de puntos muy considerable que, situaría al aspirante al puesto en una posición mucho más ventajosa. En estos momentos, en que conseguir un puesto de trabajo resulta muy complicado, es especialmente interesante obtener esta formación en valenciano que podremos acreditar en el momento de aprobar una oposición o si se nos ofreciera la posibilidad de optar a un puesto oficial. Todas aquellas personas cuyas perspectivas laborales sean las de conseguir un puesto oficical en esta comunidad o presentarse aquí a unas oposiciones. Si ya tuvieran la oposición ganada y quisieran establecerse en en la Comunidad Valenciana, también necesitarán acreditar la titulación del grado Mitjà. La persona que opte a este certificado ha de ser capaz de comprender una amplia gama de textos largos y complejos, y de reconocer el sentido implícito. Ha de poder expresarse con fluidez y espontaneïdad sin tener que buscar de una manera muy evidente palabras o expresiones. Ha de poder utilizar la lengua de manera flexible y eficaz para propòsitos sociales, acadèmicos i profesionales Ha de poder producir textos claros, bien estructurados y detallados sobre temas complejos, y ha de demostrar un uso controldot de estructuras organitzativaes, de connectorsyi de mecanismos de cohesión. Objetivos Generales És capaç de comprendre les idees principals i els detalls específics d’un discurs clar i en llenguatge estàndard sobre temes familiars relatius a la faena, a l’escola o al temps lliure, etc., incloent-hi narracions, interaccions conversacionals breus i descripcions; pot comprendre la idea principal dels programes de ràdio i televisió que tracten sobre assumptes actuals o d’interés personal o professional. Pot trobar i comprendre la informació rellevant d’escrits quotidians com ara cartes, prospectes i documents oficials; pot comprendre la descripció d’esdeveniments, de sentiments i de desitjos en cartes personals per a mantindre una correspondència regular amb una persona coneguda És capaç de fer, d’una manera raonablement fluida, una descripció o una narració senzilla d’un dels seus possibles temes d’interés i presentar-la com una successió lineal d’elements Pot redactar escrits breus i senzills, ben cohesionats, sobre temes familiars o d’interés personal; és capaç de descriure un esdeveniment o un viatge recent (real o imaginari), de narrar una història i d’escriure cartes personals per a demanar i donar informació, explicar fets, expressar desitjos o fer plans i propostes.\nTel. 966 830 882 – 616 894 790 – 626 422 631 Contenidos\nElocució i fonologia 1. Distinció de vocals obertes i tancades. 2. Distinció entre vocalisme tònic i àton. 3. Elisions vocàliques en vocabulari bàsic i expressions (Quina hora és? Quinze anys). 4. Discriminació dels sons consonàntics propis de la llengua en posicions contrastants amb altres llengües (juny). 5. Identificació dels emmudiments consonàntics més sistemàtics i aplicació en l'activitat discursiva. 6. Articulació clara de les consonants simples, els grups consonàntics i les geminacions Normativa ortogràfica Alfabet i grafies vocàliques 1. Coneixement de les lletres modificades i simples, dels dígrafs i de les geminacions. 2. Escriptura de les vocals correctes en els principals casos de confusió a/e (Miquelet, afaitar), o/u (cobert, Joan, muntanya). 3. Escriptura de e en les paraules usuals començades per em-, en-, es-, eix(embastar, entendre, estendre, eixugar). 4. Escriptura de les alternances e/i, o/u en les formes verbals irregulars (llig/llegim, ixes/eixim; puc/pot, vullga/volia). Separació de frases i paraules 1. Separació entre verb i pronom. 2. Escriptura dels parònims amb unió per mitjà d’apòstrof (descriure, d’escriure; banyat, banya’t). La síl·laba, el diftong i el hiat 1. Distinció de les síl·labes àtones. 2. Coneixement de diftongs i hiats. 3. Separació de paraules en síl·labes. Paraules amb els dígrafs més comuns: rr, ll, l·l, ny, gu, qu, ss, tj, tg i tz (car-ro, ca-llar, ca-nya). Accentuació gràfica. Accent diacrític. Dièresi 1. Classificació de les paraules en agudes, planes i esdrúixoles. 2. Normes generals de l’accentuació (Ramon, camió; fenomen, plàstic; fàbrica, justícia). 3. Accentuació d’homòfons i parònims diversos del vocabulari general (patí/pati, mitjà/mitja; mà/ma/m’ha, a/ha/ah, sa/s’ha). 4. Ús de l’accent obert i tancat d’acord amb les regles habituals, incloent-hi les formes verbals (créixer, aniré, féiem) i els usos excepcionals més comuns (església, Dénia, arròs, però, això, pólvora). 5. Ús dels diacrítics més usuals (bé, dóna, és, més, sóc, són,té, món). 6. La dièresi en els grups güe, güi i qüe, qüi; en paraules amb hiat (veïna) i en els temps verbals més usuals de la 3ª conjugació. L’apòstrof, la contracció i el guionet 2\n1. Regles generals d’apostrofació de l’article i de la preposició de (la infermera, la universitat; l’ase, l’era, l’illa, l’home, l’ungla; d’amo, d’Isabel). 2. Contraccions entre l’article i les preposicions a, de, per i ca (Me’n vaig al poble. Escriuen als amics. Malparla del veí. Vénen pel camí. Parlen pels descosits. Vaig a cal iaio). Contracció i apostrofació. 3. Escriptura del guionet en els numerals (vint-i-cinc, norantanou,dos-cents), i del guionet i de l’apòstrof en els pronoms febles (compra’l, m’atabala, l’obri, m’ho diu; dirli, comprarlo,cantar-la). Les oclusives 1. Escriptura de les alternances ortogràfiques de les oclusives finals que apareixen en la flexió i derivació dels adjectius, substantius i verbs (salat/salada, verd/verda, tort/torta,groc/groga, llarg/llarga/llargs/llargues; llop/lloba,cunyat/cunyada; rep/rebem). 2. Escriptura de les paraules del vocabulari usual acabades en consonant oclusiva (àrab, covard, sang). 3. Escriptura correcta de cu/qu (cuota/quota, evacuar/adequar). 4. Escriptura de les grafies xc i cc (excés/accés). La bilabial b i la labiodental v 1. Escriptura de b alternant amb p (sap, saber; cap, cabota) i de v alternant amb u (neu, nevar). 2. Escriptura de b darrere de m i de v darrere de n (ambició, embolic; convent, invent). 3. Escriptura de la v en els imperfets d’indicatiu dels verbs de la primera conjugació (trobava, trobàvem). Les nasals 1. Ortografia de la nasal m davant de les grafies b, p, m (umbracle, irrompre, immens). 2. Escriptura de ny final (bony, plany, puny). Les palatals 1. Escriptura de les palatals g, j, tg, tj, ig en paraules del vocabulari usual (gener, jove, platja, mitges, raig), i les excepcions principals a la norma general de l'ús de la g/j (objecte). Aplicació de la norma general: consonant + x (planxa), tx entre vocals (fitxa), x a inici de paraula (xica, xarop). 2. Escriptura de la variació ortogràfica de la flexió en paraules del vocabulari usual en aplicació de la norma general: j + a,o, u i g + e, i (boja, bojos, boges; platja, platges). 1. Escriptura dels derivats de les paraules acabades en -tx i –ig (escabetxar, despatxos, rojor, lletja). 2. Les alveolars 3\n1. Escriptura de la variació ortogràfica c/ç que es produïx amb la flexió en substantius, adjectius i verbs (pinça, pinces; forçar, forcem; vençut, véncer). 2. Escriptura de paraules acabades en -ança, -ença (esperança, complaença). 3. Escriptura del so [ks] i [gz] amb les lletres x, cc (taxa; examen, exèrcit; acció). 4. Escriptura de les paraules acabades en -essa, -esa (bellesa,timidesa, marquesa, alcaldessa), i la flexió nominal dels gentilicis acabats en -és (xinesa, xinesos, xineses). 5. Escriptura de les paraules del vocabulari general derivades de paraules agudes acabades en vocal + s (gos, gossa; pas,passos; calorós, calorosa; mes, mesos). 6. Escriptura de la grafia -sc (piscina, escena, ascens). Les laterals 1. Escriptura de la l·l en les paraules del vocabulari general (col·legi, pel·lícula, intel·ligent). 2. Escriptura de la tl/tll en les paraules del vocabulari general (ametla, ratlla). Les ròtiques 1. Escriptura de la r a principi de paraula i després de consonant (rosa, Enric). 2. Escriptura de la r final que en alguns parlars s’emmudix (portar, senyor, carrer). La grafia h 1. Escriptura de la h en paraules del vocabulari general en l’inici i en l’interior de paraula (alcohol, ahir, tothom, prohibir). 2. Escriptura d’alguns homòfons molt usuals: a, ha, ah; em, hem; i, hi. 3. Escriptura del verb haver en els temps compostos (m’ha agradat). Abreviacions, sigles i acrònims Abreviacions, sigles i símbols més bàsics: tel. (telèfon), ESO (Educació Secundària Obligatòria), l (litre). Les majúscules i minúscules Normes bàsiques d’escriptura de les majúscules i de les minúscules. La puntuació 1. Ús del punt i coma, dels dos punts i dels punts suspensius. 2. Escriptura del guió de diàleg. 3. Ús dels parèntesis. Morfologia i sintaxi El substantiu i l’adjectiu: gènere i nombre 1. Ús de la flexió completa de gènere del substantiu i de l’adjectiu: formes variables i invariables. Canvi de -u per -va; modificacions ortogràfiques de les consonants, terminacions especials: -òloga, -essa, -iu, -ot; accentuació gràfica (aeri, aèria). 2. Ús de la flexió completa del nombre del substantiu i de l’adjectiu: formes variables i invariables. 3. Ús dels heterònims (cavall, egua; gendre, nora; home, dona;marit, muller; bou, vaca). 4. Ús dels substantius més usuals amb doble gènere de significat diferent (clau, fi, llum, pols, salut, terra). 5. Concordança entre substantiu i adjectiu (casa nova, peix fresc. Un cel i un paisatge bellíssims). 6. Col·locació adjectiu-substantiu (Un alt directiu. Un directiu alt). 7. Ús igualitari de la llengua: el gènere dels càrrecs, de les professions i dels oficis. 4\nEls articles definits Ús de les diverses formes de l’article definit. La contracció i l’apostrofació (l’era, l’home, l’amiga; les eres, els hòmens, les amigues; l’infermer, la infermera; del mercat, a l’estadi). Els possessius 1. Ús de les formes tòniques. 2. Ús de les formes àtones més habituals dels possessius i contextos familiars en què se solen usar: ma, ta, sa; mon, ton, son (ma casa, ton pare, sa tia). Els díctics Identificació de les formes simples i reforçades dels determinants demostratius: funcions bàsiques este/aquest producte, eixe/aqueix pardalet). Els numerals 1. Ús dels numerals ordinals (primer, primera, segon, quart, quint/cinqué, sexta/sisena, primers, quarts, quartes), les abreviatures (1r, 1a, 2n, 4t, 5t/5é, 6a, 1rs, 4ts, 4es) i les perífrasis equivalents (El que fa huit). 2. Ús dels numerals multiplicatius doble, triple i quàdruple. 3. Ús dels numerals partitius (mig, terç, quart, tres dotzenes parts). Els quantitatius 1. Ús dels quantitatius variables i invariables. Ús de quant i bastant. 2. Ús de les locucions més freqüents que fan funció de quantitatiu (bona cosa de, gens ni mica de, un grapat de). Els indefinits 1. Ús dels indefinits variables i invariables: quantificadors nominals i pronoms (diversos, diferents, qualsevol, tal, tothom, alguna cosa). 2. Distinció entre res, gens i cap (No vol res. No queda gens de vi. No tinc cap ordinador). Les preposicions 1. Ús de les preposicions àtones i tòniques i de les locucions prepositives més freqüents: entre, cap, com, contra, fins, durant, sense, segons, sobre, vora; en compte de, en lloc de, en virtut de, al costat de, a causa de, al cap de, a mitjan, enmig de, fora de. 2. Ús de les preposicions tòniques que indiquen la posició en l’espai: damunt, davall, dins, fora, davant, darrere, etc. 3. Ús de les preposicions àtones a, en, de i per en el domini espacial i temporal (Visc a Mallorca. S’ha fet mal a la cara. Ho he llegit en l’article 32. Estic a casa. Ho he vist en un llibre. Ho he vist en tres llocs. Treballa de nit. Pel juliol o al juliol). 4. Usos bàsics de les preposicions per/per a i fins/fins a. Els relatius, els interrogatius i els exclamatius 1. Ús del relatiu àton article + que (El que dius és perfecte). 2. Ús del relatiu tònic preposició + què (La goma amb què esborre és teua). 3. Ús del relatiu tònic article o preposició + qui (El qui vinga ho veurà. L’home amb qui has vingut el conec). 4. Diferència entre l’interrogatiu què i la conjunció que introductora d’interrogacions (Què vols? Que no en voldràs?). 5. Ús dels exclamatius quin, quina, quins, quines davant de substantiu (Quina festa! Quin treball!). 6. Diferència entre el relatiu que i la conjunció que (El llibre que vull és curt. Vull que 5\nvingues). 7. Diferència entre el relatiu què i l’interrogatiu què (El producte de què parles és tòxic. No sé què esperes). Les conjuncions 1. Ús de les conjuncions de coordinació copulatives, disjuntives, adversatives i distributives. La conjunció copulativa i i la disjuntiva o (Curs de traducció i interpretació. Li donarem carn o ossos?). 2. Ús de les conjuncions de subordinació completives, temporals, modals, comparatives, concessives, causals, condicionals i finals. Els adverbis 1. Ús dels adverbis: formes i funcions (alhora, arreu, sols, arrere/endarrere, tan, tant, adés, enguany, avant/endavant, enfora, dintre, pertot, enllà, fins, bastant, debades, enfront, ençà, endins, despús-ahir, despús-demà, sovint, quasi). 2. Ús de les locucions adverbials més freqüents. 3. Expressió de la posició i del moviment en els adverbis de lloc (La veïna de dalt. Es va enfilar dalt de l’arbre. T’espere baix. Va riu amunt. Ella pujà ben amunt). 4. Diferenciació entre els adverbis bé/ben i mal/malament (Està ben fet. Ho has fet bé. Està malament. Està mal fet). Els pronoms personals: tònics i febles 1. Ús dels pronoms personals forts mi, si, vosté, vostés. Els pronoms forts darrere de preposició (sense mi, amb tu). 2. Formes i col·locació dels pronoms febles: el, la, els, les, -lo, -la, -los, -les, l’, ‘l, ‘ls, ho, -ho, en, -ne, n’, ’n, m’, ‘m, li, -li, hi, -hi. 3. Ús dels pronoms febles en funció de CD i CI que expressen la dixi personal (Sempre em parla bé. No ens vol comprar flors). 4. Ús del pronom reflexiu es (Ara es canviaran de cotxe). 5. Ús dels pronoms febles en funció de CD determinat, indeterminat i neutre (Canviaràs la cortina? Sí, la posaré verda. Vols caramels? En vull un de maduixa. Conta el que vullgues. Vinga, conta-ho). 6. Ús dels pronoms febles en funció de CAtr (Està malalt? Ho està des d’ahir). 7. Ús dels pronoms febles en funció de CI (Li escriuré cartes boniques. Els llegiré contes). 8. Ús dels pronoms febles en funció de CCLl (Aniré a Vinaròs. Hi aniré. Vinc d’Elx. En vinc). 9. Ús de les formes úniques dels pronoms febles li, hi, ho i les (li escriu, escriu-li, les estima, compra-les). 10. Ús del pronom feble la davant de les vocals i, u àtones (la usaré, la inventaré). 11. Ús de les combinacions dels pronoms febles me, te, se amb pronoms febles de 3a persona (Me l’estudiaré. Te la donaré. Se la menjarà). Els adverbis 1. Ús dels adverbis: formes i funcions (alhora, arreu, sols, arrere/endarrere, tan, tant, adés, enguany, avant/endavant, enfora, dintre, pertot, enllà, fins, bastant, debades, enfront, ençà, endins, despús-ahir, despús-demà, sovint, quasi). 2. Ús de les locucions adverbials més freqüents. 3. Expressió de la posició i del moviment en els adverbis de lloc (La veïna de dalt. Es va enfilar dalt de l’arbre. T’espere baix. Va riu amunt. Ella pujà ben amunt). 4. Diferenciació entre els adverbis bé/ben i mal/malament (Està ben fet. Ho has fet bé. Està malament. Està mal fet). 6\nEls pronoms personals: tònics i febles 1. Ús dels pronoms personals forts mi, si, vosté, vostés. Els pronoms forts darrere de preposició (sense mi, amb tu). 2. Formes i col·locació dels pronoms febles: el, la, els, les, -lo, -la, -los, -les, l’, ‘l, ‘ls, ho, -ho, en, -ne, n’, ’n, m’, ‘m, li, -li, hi, -hi. 3. Ús dels pronoms febles en funció de CD i CI que expressen la dixi personal (Sempre em parla bé. No ens vol comprar flors). 4. Ús del pronom reflexiu es (Ara es canviaran de cotxe). 5. Ús dels pronoms febles en funció de CD determinat, indeterminat i neutre (Canviaràs la cortina? Sí, la posaré verda. Vols caramels? En vull un de maduixa. Conta el que vullgues. Vinga, conta-ho). 6. Ús dels pronoms febles en funció de CAtr (Està malalt? Ho està des d’ahir). 7. Ús dels pronoms febles en funció de CI (Li escriuré cartes boniques. Els llegiré contes). 8. Ús dels pronoms febles en funció de CCLl (Aniré a Vinaròs. Hi aniré. Vinc d’Elx. En vinc). 9. Ús de les formes úniques dels pronoms febles li, hi, ho i les (li escriu, escriu-li, les estima, compra-les). 10. Ús del pronom feble la davant de les vocals i, u àtones (la usaré, la inventaré). 11. Ús de les combinacions dels pronoms febles me, te, se amb pronoms febles de 3a persona (Me l’estudiaré. Te la donaré. Se la menjarà). Lèxic i semàntica 1. El vocabulari usual de: La faena. Els vehicles i el trànsit. Els jocs i els esports. Els viatges. Els esdeveniments actuals. Els temes culturals: la música, el cinema. Les plantes i els animals. L’oratge. El paisatge. Els diners i els negocis. 2. La fraseologia: frases fetes i locucions. 3. La precisió lèxica i la genuïtat en el vocabulari usual. La polisèmia. L’homonímia. La creació lèxica: derivació i composició. 4. L’ordenació de les paraules. Les relacions lèxiques textuals. Les equivalències elementals en la traducció. Duración 80 horas Medios y Recursos\nTodas aquellas personas cuyas perspectivas laborales sean las de conseguir un puesto oficical en esta comunidad o presentarse aquí a unas op...


El jove futbolista del San Cristóbal Kevin Alarcón fa el gol de la jornada al futbol català\nKevin Alarcón afronta la seva tercera temporada al San Cristóbal de Terrassa. Alarcón, que va arribar al club terrassenc procedent del Divisió d’Honor juvenil del Sant Andreu, té 22 anys i aquesta campanya s’ha estrenat a Tercera després de l’ascens dels terrassencs ara fa un any. Ha marcat 9 gols en una temporada on ha disputat 37 dels 38 partits jugats, i la gran majoria com a titular.\nEl gol de la jornada d’aquest cap de setmana al futbol català, segons el programa televisiu En Joc de La Xarxa, és el que va marcar Kevin Alarcon a La Feixa Llarga en la visita dels parroquials al camp de l’Hospitalet. El San Cristóbal, que té la permanència a Tercera a la butxaca, va perdre per 3 a 2 davant un equip que lluita per l’ascens de categoria.\n🥉 Christian Alfonso, del @CELHospitalet\n🥈 Dani Maldonado (@Maldonatis), del @SantfeliuencFC\n🥇 Kevin Alarcón, del @CPSanCristobal\n⚽#MillorsGols de la jornada al #futbolcat! pic.twitter.com/youUXOnERY\n— Esports en Xarxa (@esportsenxarxa) 7 de mayo de 2019\nUn dels gols que ha entrat al podi és precisament un dels que va marcar l’Hospitalet. El gol de Cristian Alfonso ha estat un dels més votats. Va ser el segon del seu equip que es va avançar per 3 a 0, però va veure com els de Terrassa els marcaven dos gols al segon temps.\nBàsquet El CB Tarragona i l'Igualada es jugaran l’ascens a LEB Plata a Algesires i el Pardinyes a Ponferrada La Xarxa\nHoquei sobre patins El Manlleu s’imposa a l’Alpicat (4-3) i redueix diferències que no aprofiten els rivals La Xarxa


Dues operacions policials localitzen més de 15.000 plantes de marihuana a Flix - Imagina Ràdio\nDues operacions policials, dels Mossos d’Esquadra i de la Guàrdia Civil, han permès localitzar i confiscar més de 15.000 plantes de marihuana a Flix, a la Ribera d’Ebre. Arran d’aquests fets es van detenir quatre persones, acusades de delictes contra la salut pública.\nEls Mossos d’Esquadra van localitzar en una nau oberta del polígon industrial de Flix, el divendres dia 21 de gener, un total de 835 plantes i van detenir una persona relacionada amb la plantació. D’altra banda, la Guàrdia Civil va desmantellar 14.238 plantes de marihuana de cultiu interior i va detenir tres persones. En aquest cas, la plantació estava articulada per una organització criminal dedicada a la producció massiva de marihuana a la demarcació de Tarragona, que després es venia a França.\nEn el decurs de la investigació, la Guàrdia Civil va localitzar cinc plantacions interiors, una de les quals a Flix, i també a Cambrils i la Bisbal del Penedès i es va determinar que l’organització tenia ramificacions a Tarragona, Calafell i el Vendrell. Els arrestats, un total de 15, estan acusats de delictes contra la salut pública, pertinença a grup criminal i frau elèctric i han quedat a disposició del jutjat número 3 de Reus. Segons els agents, la droga decomissada tindria un preu de mercat d’uns 4,5 milions d’euros.\nArticle anteriorLa Diputació inicia les obres per permetre l’arribada de la fibra òptica a 5 pobles de les Terres de l’Ebre\nArticle següentEl Síndic eleva a Europa les queixes sobre l’incompliment en la protecció del Delta de l’Ebre


El BEI concedeix un crèdit a MicroBank per impulsar els préstecs Màster Erasmus+ - Terrassa Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Societat » El BEI concedeix un crèdit a MicroBank per impulsar els préstecs Màster Erasmus+\n16 Febrer 2016 a 10:00\nEl BEI concedeix un crèdit a MicroBank per impulsar els préstecs Màster Erasmus+\nAquests préstecs són per a universitaris que vulguin cursar un màster en un altre país europeu\nMicroBank i Bei acorden per impulsar Màsters Erasmus+\nEl Banc Europeu d’Inversions (BEI) ha reforçat la seva aposta en favor de la tasca social i ha concedit a MicroBank un crèdit de 22,5 milions d’euros per impulsar els préstecs Màster Erasmus+ destinats a universitaris que necessitin finançar la realització d’un màster en un altre país europeu. Amb aquesta iniciativa, el banc social participat íntegrament per CaixaBank, es converteix en la primera entitat financera de la Unió Europea que rep finançament del BEI per a aquest programa que promou la mobilitat estudiantil.\nAquesta iniciativa del BEI suposa una clara aposta per MicroBank en la comercialització d’aquest novedós producte financer, que obre les portes a que els estudiants tinguin accés a una millora de la seva formació superior i, alhora, incrementin les seves competències professionals i la seva empleabilitat.\nEl vicepresident del BEI, Román Escolano, i el president de MicroBank, Antoni Vila, han firmat el conveni entre les dues entitats que permet als beneficiaris del programa Màster Erasmus+ obtenir préstecs en condicions molt avantatjoses.\nEl nou producte destaca per les seves característiques innovadores, entre elles, que la concessió del préstec és independent de la situació econòmica i social dels estudiants, i que no exigeix cap aval. Segons una enquesta realitzada per l’empresa d’estudis de mercat Stiga per a MicroBank el 2015, la falta de recursos és la principal barrera a la mobilitat dels estudiants a nivell europeu. Del mateix treball es desprèn que tres de cada quatre universitaris espanyols que volen estudiar un màster a l’estranger estan interessats en cursar-lo en un país Europeu diferent al seu. Amb tot, en un 36,8% dels casos al·leguen dificultats econòmiques per descartar un projecte d’aquesta naturalesa.\nEl vicepresident del BEI, Román Escolano, considera: “Aquest acord és una mostra evident del ferm compromís del Banc Europeu d’Inversions amb l’educació a Europa, element essencial per garantir el futur de la Unió Europea com a àrea de referència en matèria de coneixement i innovació”.\nEl president de MicroBank, Antoni Vila Bertrán, destaca: “L’acord amb el BEI en el marc del Programa Erasmus+ ens permetrà potenciar la nova línia de finançament especialment adaptada a les necessitats dels estudiants que desitgin cursar un màster en un altre país europeu”. També afegeix: “Confiem en què a través d’aquests préstecs siguin molts més els estudiants que es puguin plantejar aquesta opció per millorar la seva preparació acadèmica, augmentant la seva empleabilitat futura o la seva capacitat d’emprendre, generant riquesa i llocs de treball”.\nEn opinió de Vila Bertrán, amb el nou préstec Màster Erasmus+, donem suport a tres objectius bàsics del nostre banc: facilitar l’accés al crèdit als que més ho necessiten, contribuir al desenvolupament personal i estimular la creació d’ocupació.\nUn producte assequible\nEl préstec Màster Erasmus+ incorpora com un dels seus elements més valorats el fet que no es comença a pagar fins a un any després d’acabar els estudis i, a més a més, és possible sol·licitar en qualsevol moment un període de carència total d’un any en els casos en què el beneficiari hagi de fer front a una situació imprevista. El producte no incorpora comissions d’amortització, cancel·lació o estudi, i el tipus d’interès és molt assequible, del 5,15%.\nMicroBank ha estat la primera entitat financera del continent en llançar un préstec d’aquest tipus i, per comercialitzar-lo, ha rebut el suport explícit de les autoritats europees. La Comissió Europea, a través del Fons Europeu d’Inversions, ha elegit a MicroBank com al seu primer intermediari per a aquest esquema de garanties.\nEl microcrèdit, que es concedeix independentment de l’edat i els ingressos del sol·licitant, està dirigit a estudiants espanyols que vulguin cursar un màster en un altre país europeu o països associats al Programa Erasmus+, i a estudiants europeus que optin per ampliar els seus estudis superiors mitjançant un màster a Espanya.\nEl préstec, d’un màxim de 18.000 euros per a màsters de més d’un any, incorpora com a únics requisits de concessió haver finalitzat un grau universitari en un país participant en el Programa Erasmus+ i l’admissió en una de les institucions adherides. Cobreix el cost d’inscripció i les despeses vinculades a l’estada en el país. Es pot retornar en un màxim de 6 anys en el cas dels màsters de més d’un any, i en un màxim de 5 anys per als de durada inferior a 12 mesos, a comptar des d’un any després de finalitzar els estudis.\nAmb el llançament d’aquest préstec, el juny del 2015, 7 posa de relleu el seu compromís amb la societat i la seva voluntat de donar resposta a les demandes dels col·lectius amb més dificultats d’accés al crèdit en el sistema financer tradicional, alhora que potencia l’autonomia personal dels futurs professionals.\n#BEI #crèdit #Erasmus #Europeu #impulsar #master #Microbank #pais #préstec #universitari\nMicroBank arriba als 1.000 milions d’euros de cartera creditícia\nCaixaBank crea CaixaBank Consumer Finance\nMicroBank i el Fons Europeu d’Inversions promouen una línia de microcrèdits


Orde de l'Àliga Alemanya - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nL'Orde de l'Àliga Alemanya (Verdienstorden vom Deutschen Adler) era una condecoració alemanya creada únicament per honorar personalitats estrangeres, així com els serveis diplomàtics alemanys. No hi havia uns requeriments específics per rebre-la, sinó que era atorgada amb finalitats diplomàtiques. Va ser instaurada per Adolf Hitler l'1 de maig de 1937. Té la curiositat que és l'única condecoració nazi on hi ha graus:\n(de) Verdienstorden vom Deutschen Adler\n1r maig 1937 –\nEls graus originals de 1936 eren:\nGran Creu (Grosskreuz des Ordens vom Deutsche) – lluïa l'estrella de 8 puntes i la insígnia penjada en una banda que penjava de l'espatlla dreta i es lligava a l'esquerra.\nOrde amb Estrella (Verdienstkreuz mit Stern des Ordens vom Deutschen Adler) – lluïa l'Estrella de 6 puntes i la insígnia penjant del coll\nOrde de 1a Classe (Verdienstkreuz des Ordens vom Deutsche Adler erster stufe) – lluïa la insígnia penjant del coll\nOrde de 2a Classe (Verdienstkreuz des Ordens vom Deutschen Adler zweiter stufe) – lluïa la insígnia penjant del pit\nOrde de 3a Classe (Verdienstkreuz des Ordens vom Deutschen Adler dritter stufe) – lluïa la insígnia penjant d'un galó sobre el pit.\nMedalla al Mèrit (Deutsche Verdienst Medaille) – lluïa la medalla penjant d'un galó sobre el pit.\nSi bé Hitler menyspreava aquesta cortesia, que considerava antiquada, va haver de respectar aquest format internacional per a la seva condecoració diplomàtica, i els graus eren concedits d'acord amb el càrrec de la personalitat que la rebia: les medalles eren atorgades als sots-oficials militars i als rangs baixos de la diplomàcia, així com als treballadors que servissin al Reich, els oficials rebien l'Orde de 2a Classe, els oficials superiors l'Orde de 1a Classe, els generals l'Orde amb Estrella i els Caps d'Estat i els Mariscals rebien la Gran Creu. El 1939 es realitza la primera modificació: el 24 d'abril s'autoritza la inclusió d'un grau especial: la Gran Creu de l'Orde de l'Àliga Alemanya en Or (Goldenes Grosskreuz des Deutschen Adlerordens). El primer a rebre-la va ser el Ministre d'Assumptes Exteriors, Constantin von Neurath, i immediatament la rebé el seu successor al càrrec, Joachim von Ribbentrop. A més, es va crear un grau extraordinari, la Gran Creu en Or i Diamants (Goldenes Grosskreuz des Deutschen Adlerordens mit Brillanten), atorgada al Duce italià, Benito Mussolini. Hitler designà aquest grau com la condecoració més alta del Tercer Reich. No obstant això, el 27 de desembre de 1943 l'Orde tornà a sofrir una revisió, però en aquest cas tots els graus van ser revisats:\nGran Creu de l'Orde de l'Àliga Alemanya en Or (Goldenes Grosskreuz des Deutschen Adlerordens) – sense alteració\nGran Creu de l'Orde de l'Àliga Alemanya (Grosskreuz des Deutschen Adlerordens) – sense alteració\nOrde de l'Àliga Alemanya de 1a (Deutsche Adlerorden, Erste Stufe) – lluïa l'Estella de 8 puntes i la insígnia en banda. Per diferenciar-se de la classe Gran Creu, les àligues són de plata. La banda porta una franja central blanca.\nOrde de l'Àliga Alemanya de 2a (Deutsche Adlerorden, Zweite Stufe) – lluïa l'Estrella de 6 puntes i la insígnia penjant del coll. Curiosament, es podia atorgar el conjunt sencer o cada peça per separat.\nOrde de l'Àliga Alemanya de 3a (Deutsche Adlerorden, Dritte Stufe) – lluïa la insígnia penjant del coll\nOrde de l'Àliga Alemanya de 4a (Deutsche Adlerorden, Vierte Stufe) – lluïa la insígnia penjant del pit.\nOrde de l'Àliga Alemanya de 5a (Deutsche Adlerorden, Fünfte Stufe) – lluïa la insígnia penjant del pit mitjançant una cinta.\nMedalla al Mèrit de Plata (Silberne Verdienstmedaille)\nMedalla al Mèrit de Bronze (Bronzene Verdienstmedaille)\nTots els nous rangs podien afegir les espases.\nLes condecoracions es lliuraven dins d'una caixa de cuir vermell, a la tapa de la qual apareixia impresa l'Àliga del Reich en daurat. El nom de la condecoració apareixia imprès dins de la caixa. Les medalles de classe bronze es lliuraven dins d'un sobre. A més, es lliurava un diploma acreditatiu de la condecoració.\nEntre els receptors de la Gran Creu de l'Orde de l'Àliga Alemanya en Or estaven:\nel Mariscal Ion Antonescu de Romania\nel Rei Boris III de Bulgària\nel Comte Galeazzo Ciano di Cortellazzo (Itàlia)\nel Generalísimo Francisco Franco (Espanya)\nl'Almirall Nicolas Horthy d'Hongria\nel President de Finlàndia Risto Ryti\nel Mariscal de Finlàndia Gustaf Mannerheim\nl'Ambaixador japonès a Alemanya, Hiroshi Oshima\nPel seu costat, Henry Ford va ser condecorat amb la Gran Creu de l'Orde el 30 de juliol de 1938, amb motiu del seu 75è aniversari; el pilot Charles Lindbergh va rebre l'Orde amb Estrella el 19 d'octubre de 1938, o James Mooney, cap Executiu per a Ultramar de General Motors, que va rebre l'Orde de 1a Classe.\nLa insígnia: Una creu de Malta clàssica, en esmalt blanc i amb les vores amb daurat. Entre els braços de la creu hi ha una àliga amb l'esvàstica\nClasse Gran Creu d'or: una estrella de 8 puntes de 90mm en raigs d'or, amb la insígnia al mig\nClasse Gran Creu i 1a classe: una estrella de 8 puntes de 80mm en raigs d'or, amb la insígnia al mig\n2a Classe: una estrella de 6 puntes de 75mm en raigs de plata, amb la insígnia al mig\nLa medalla: una medalla de 38mm de diàmetre de plata. Sobre l'anvers apareix impresa la insígnia, i al revers apareix la inscripció DEUTSCHE VERDIESNT MEDAILLE en lletra gòtica.\nEl 20 d'abril de 1939 es va autoritzar la introducció d'espases per a tots els rang. Aquestes apareixien al centre de la creu. La cinta és vermella, i als costats hi ha una franja blanca amb una franja negra que ocupa el terç central. Després de la reforma de l'orde el 1943, s'afegí una franja blanca al centre.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Orde de l'Àliga Alemanya\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Orde_de_l%27Àliga_Alemanya&oldid=25141036»\nDarrera modificació: 3 oct 2020 a les 19:48\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 oct 2020 a les 19:48.


Ebook · Accepta el teu cos – Look & Txell\nEbook · Accepta el teu cos\nLa guia que et permetrà conèixer la teva silueta i alliberar-te dels teus complexos\nPer a acceptar el teu cos, comença a investigar les creences de la teva ment\nPer què tens complexos?\nT’ho has plantejat alguna vegada?\nLa base dels teus complexos es troba en la teva Autoimatge.\nÉs la forma subjectiva en la qual sents com ets. És la percepció que tens de tu mateixa.\nSi la teva Autoimatge esta distorsionada de la realitat, sempre tindràs complexos, fins i tot quan les teves mesures corporals es trobin dins de la mitjana.\nPer a que la teva Autoimatge sigui objectiva i puguis sentir-te bé amb el teu cos, no sols hem d’observar i identificar com i en quin to et parla la teva ment quan et mires en un mirall, sinó que també és important que coneguis com ets físicament de manera objectiva.\nQuina és la teva silueta, com proporcionar-la i estilitzar-la fent servir al teu favor els colors, teixits, estampats,…\nSigues la millor amiga del teu cos!\nEn ella he reunit tots els conceptes d’Assessoria i de Coaching d’Imatge que m’hagués agradat que m’expliquessin fa anys.\nI amb exemples de cadascun d’ells perquè sàpigues com fer-ho.\nConèixer la teva silueta i proporcions corporals\nProporcionar el teu cos per a veure’t més estilitzada\nUtilitzar sempre la roba al teu favor\nDeixar de malgastar diners i temps en peces que després no utilitzes\nAgradar-te quan et miris al mirall\nEstimar la teva silueta tal com és, perquè és perfecta\nSentir-te a gust amb el teu cos\nEstigues orgullosa del teu cos!\nEl Ebook «Accepta el teu cos»\nEt disgustes cada vegada que et mires al mirall\nApartes la mirada de tots els miralls i aparadors on et veus reflectida\nNo saps quines peces et queden bé i quines no\nEls cànons de bellesa són un pes enorme que portes a la teva esquena\nEt fa vergonya mostrar-te tal com ets\nEt parles amb menyspreu més sovint del que desitjaries\nEt mires i et somrius en tots els miralls on et veus\nEt parles sempre amb respecte i amor\nSaps quina és la teva silueta i com proporcionar-la i estilitzar-la\nConeixes els teus inestetismes\nNo tens complexos\nFes-te amb la teva guia “Accepta el teu cos”\nPer només 24,99€ a través de Bizum al 636.256.954


Ruta liter�ria: Maria Barbal\nMaria Barbal va passar la seva infantesa al Pallars, un fet que va marcar algunes de les seves narracions com 'Pedra de tartera' (1985), ambientada a Altron, localitat situada a la vall d��ssua o Mel i metzines' en la qual apareixen noms del Pallars Sobir� com Olp, poble d�on �s originari el protagonista i tamb� Rialp, Sort i Gerri de la Sal. 'La vall d��ssua i el Batlliu, un paisatge de novel�la' proposa itineraris, que podeu fer pel vostre compte.\n> 'Pels camins de 'Pedra de tartera'': �s un itinerari per con�ixer els indrets m�s significatius de la novel�la 'Pedra de tartera' i per gaudir de vistes de la vall d��ssua, el Montsent i el Pallars Sobir�. Aquesta ruta recorre alguns dels indrets on va viure, treballar, caminar, passar bones i males estones la Conxa, protagonista del llibre. Comen�a a Altron i passa per diverses bordes, Solati, Olp, Sant Josep d'Olp i torna a acabar a Altron. Us podeu descarregar l'itinerari en pdf on hi podreu trobar m�s informaci�. Durada: 3 hores i 15 minuts.\n> 'Pels camins de 'Mel i metzines'': El recorregut segueix la vida al Pallars del protagonista de 'Mel i metzines', els millors records d�inf�ncia al Batlliu, la vida a Rialp, a Sort. El punt de partida �s Olp, se segueix fins la Mare de D�u de Montserrat, el cam� de la Roca Roia, Rialp, Sort i es torna a Olp. Us podeu descarregar l'itinerari en pdf on hi podreu trobar m�s informaci�. Durada: 4 hores i 30 minuts.


Fantasia i steampunk al darrer còmic de Francesc Grimalt\nHa estat editat per Dolmen amb el suport de l'Institut d'Estudis Baleàrics\n2 min. Palma 28/06/2018 14:24\n987x555 Il·lustració d''El Niño de oro'. /FRANCESC GRIMALT.\nIl·lustració d''El Niño de oro'. /FRANCESC GRIMALT.\nAquest dijous dematí s'ha presentat a la seu de l'Illenc el còmic 'El Niño de oro', del dibuixant mallorquí Francesc Grimalt, editat per Dolmen. El còmic de fantasia, protagonitzat per un autòmat, forma part d'una sèrie de tres publicacions. Està a la venda des del 6 de juny i es presentarà al públic divendres a les 19 h a la llibreria Drac Màgic.\nGrimalt, que ve del camp de la pintura, se sent més còmode treballant amb el format d'àlbum il·lustrat que amb la vinyeta. S'identifica amb l'estil steampunk, amb el qual comparteix els elements estètics noucentistes, referències a Jules Verne o la fantasia distòpica. De fet, el mes d'octubre presentarà el llibre a l'Eurosteamcon, la cinquena fira steampunk de Barcelona.\nTant l'autor com l'editor han mostrat la satisfacció de produir una obra amb tant d'afecte. Els dos s'han anat adaptant als capricis de l'altre: tapes dures, lletres daurades o un bon gramatge del paper. És una edició de qualitat que ha estat possible a la col·laboració molt propera entre el creador i l'editor, i gràcies al suport de l'Institut d'Estudis Baleàrics.\nEl director de l'Institut d'Estudis Baleàrics, Xisco Rotger, ha explicat que el suport a la publicació d''El Niño de oro' entra dins les tres línies de subvenció, a les qual enguany s'ha destinat un total de 220.000 euros. Les altres dues modalitats són mobilitat i projectes. De fet, amb un ajut a la mobilitat, l'editorial Dolmen acudirà a la fira de Guadalajara a presentar l'obra, ja que té molt bona distribució a Mèxic.\nGrimalt, abans de treballar en aquesta publicació, va treballar a la Xina com a dissenyador de personatges i vestuari i supervisor d'Asura 2018, una superproducció sobre mitologia budista dirigida per Peng Zhang. Actualment comença a treballar en la quarta part de la sèrie 'El Niño de oro', però encara no vol avançar dates de publicació.\n10 il·lustradors i dibuixants de còmic de les Balears participen en la Fira del Llibre de Guadalajara, a Mèxic\nEls creadors de les Balears trepitgen amb força Bolonya\nEl veredicte del cas Weinstein és una fita, i també un avís


Les visites escolars als mercats han estat tot un èxit durant el curs 2018-2019 | Mercats de Barcelona | Ajuntament de Barcelona\nLes visites escolars als mercats han estat tot un èxit durant el curs 2018-2019\nLes visites es tradueixen en un 33% de participació del total de centres d'educació primària i secundària, el que significa un augment d'un 12,14% el nombre de centres que ens han visitat respecte el curs anterior.\nL’Institut Municipal de Mercats de Barcelona (IMMB), ha promogut un any més el programa educatiu ‘Mengem sa, mengem de mercat’ durant el curs escolar 2018-2019 a través de visites guiades als mercats de la ciutat. Enguany, s’han dut a terme un total de 373 visites, el que significa un augment respecte el curs 2017-2018. L’objectiu d’aquesta iniciativa és el de difondre els hàbits de vida saludable i donar a conèixer els mercats de la ciutat a les escoles.\nEn total hi han participat 157 escoles, de les quals 139 són de la ciutat de Barcelona i 18 són escoles de fora de la ciutat. Respecte els 422 centres d’educació primària i secundària de la ciutat, el total de visites es tradueixen en un 33% de participació, el que significa un augment d’un 12,14% el nombre de centres que ens han visitat respecte el curs anterior. Pel que fa al nombre d’alumnes, 8.505 han visitat els mercats aquest any, un 7,8% més que l’any anterior.\nEnguany primària i educació infantil han estat els cicles de major participació. En aquest curs hi ha hagut un increment important a educació primària – que ha significat un 48% – respecte a la resta que han sofert un retrocés. Els alumnes d’ESO acostumen a fer la seva visita relacionada amb algun aspecte del crèdit de síntesi que estiguin treballant.\nEls mercats de Sant Antoni, la Concepció, el Carmel, la Mercè, el Ninot, d’Horta i Sant Martí han estat els més visitats. Durant aquest curs han augmentat el nombre de visites als mercats del Carmel, Ciutat Meridiana, Felip II, Horta, la Marina, Mercè, l’Abaceria, Llibertat, Montserrat, Sant Antoni, Sant Gervasi, Sant Martí i Santa Caterina.\nLa finalitat del programa educatiu és transmete el concepte del mercat com a servei de proximitat, atenció, qualitat i salut als infants i joves i a les seves famílies, juntament amb els avantatges de la pràctica de l’esport com a factor imprescindible per mantenir una vida saludable.\nEn aquestes visites, el director o directora del mercat rep a les escoles visitants i els hi fa una introducció sobre la història i característiques de l’equipament. Després són els propis professors i professores en el cas d’infantil o els dinamitzadors qui completen la visita explicant temes diversos sobre els aliments, les parades o el tipus de comerç, segons el cicle escolar a qui vagi dirigit el recorregut.\nLes visites als mercats de la ciutat durant el darrer curs han estat valorades de forma molt positiva per part de les escoles. Enguany la puntuació de les visites ha estat de 4,31 sobre 5.


El Projecte Europeu NEXES porta a l’Hospital Clínic les darreres tendències en Telemedicina | Hospital Clínic Barcelona\n25 de abril de 2012 2012-04-25\nEl debat ha girat al voltant de tres grans eixos:\nArreu d’Europa han tingut lloc en els darrers anys iniciatives que han demostrat la viabilitat de noves maneres de relacionar-se amb el pacient. Aquestes experiències pioneres serviran per anar determinant el camí a seguir a partir d’ara. El projecte NEXES ha possibilitat la col•laboració entre diferents perfils professionals que han demostrat l’eficàcia del tractament a pacients crònics amb el suport de les noves tecnologies .\nEn els propers dies l’organització del Workshop posarà a les presentacions fetes durant la jornada d’avui a disposició de la comunitat científica. Més informació a: http://workshop.nexeshealth.eu


COMSalut (Comunitat i Salut: Atenció Primària i Comunitària) – AQuAS Blog\nPosted on 19 de novembre de 2015 1 de desembre de 2015 Author AQuAS\t0\nAmbdues propostes son a l’arrel del projecte COMSalut i dels seus antecedents més directes, com ara el Pla Interdepartamental de Salut Pública (PINSAP), una de les innovacions de la llei de Salut Pública de Catalunya del 2009, que feia palesa la importància dels diversos sectors de la societat i de les administracions públiques sobre la salut i, en conseqüència, els reconeixia com elements decisius de les polítiques de salut i, per això, del pla de salut mateix. Un pla de salut que, pel que fa al sistema sanitari, promou el desenvolupament de fórmules organitzatives i de finançament dels serveis més conseqüents amb la dimensió comunitària i la cooperació entre proveïdors, com els pactes territorials a les agrupacions de gestió assistencial (AGA) del CatSalut.\nCOMSalut té, però, un altre antecedent notable. La xarxa AUPA que a hores d’ara agrupa uns 85 equips d’atenció primària de Catalunya. És a dir prop d’una quarta part del conjunt. A requeriment del Conseller de Salut, el nucli operatiu coordinador de la xarxa va elaborar a finals de l’any 2014 una proposta de desenvolupament de la salut comunitària a Catalunya que ha estat la base del projecte actual.\nEl mes de febrer d’enguany, el Departament de Salut inicià la preparació del projecte que, elaborat per un grup impulsor, ha comptat amb els equips d’atenció primària convidats i amb els respectius dispositius de salut pública locals, que són els components nuclears de la iniciativa. Amb la participació de les entitats municipalistes representants de les administracions locals, dels professionals -mitjançant les corporacions i les societats científiques- i de les entitats ciutadanes del tercer sector, el 8 de juny es va constituir el grup de coordinació i seguiment, amb el compromís de vetllar pel desenvolupament i la generalització del COMSalut.\nUn projecte que no comporta un increment del pressupost de sanitat perquè, més que afegir noves intervencions a les que ja es fan, el que pretén és que totes les activitats assistencials i sanitàries s’adoptin, com demanava la carta d’Ottawa, sota una perspectiva comunitària. I això vol dir deixar de fer algunes activitats que no afegeixen valor des del punt de vista de la salut de les persones i de la societat i afrontar els problemes crònics de salut amb una orientació preventiva comunitària. Un enfocament que ha d’alliberar recursos per dedicar-los a les prioritats locals i a les intervencions més efectives i equitatives. Una autonomia que tant el Departament de Salut com el CatSalut han formalitzat amb les entitats proveïdores i els dispositius sanitaris de les ABS implicades mitjançant un acord marc signat el propassat 8 de juliol.\nAquesta primera fase del projecte implica 16 ABS que han acordat:\n1) Dissenyar i desenvolupar una estratègia de salut comunitària local basada en la detecció de necessitats i la identificació de recursos i d’actius que impliquin tot el personal de la ABS, particularment de l’EAP.\n2) Implicar els ciutadans i els pacients en el màxim d’iniciatives possible.\n3) Reorientar totes les activitats assistencials des de la perspectiva comunitària. Interès especial amb la prevenció de les malalties cròniques i l’atenció als pacients crònics.\n4) Implementar intervencions comunitàries especifiques en poblacions vulnerables de les ABS (persones en situació o en risc d’exclusió social, atur, persones grans soles, sense sostre, promoció de l’esport en adolescents en risc).\n5) Contribuir a la reducció de les desigualtats injustes i evitables que afecten la salut i, en general, promoure l’equitat sanitària i de salut.\n6) Elaborar un mapa dels actius comunitaris (equipaments, activitats socials i culturals) particularment els que poden ser de més utilitat per a la promoció de la salut.\n7) Desenvolupar activitats comunitàries vinculades als pactes territorials entre proveïdors.\n8) Impulsar i adaptar localment els programes, iniciatives, intervencions territorials de l’Agència de Salut Pública de Catalunya (obesitat infantil, salut als barris, salut i escola, pla d’activitat física, etcètera).\n9) Endegar i mantenir un sistema de vigilància i avaluació dels objectius i actuacions (el més compatible possible amb els sistemes d’informació de la sanitat).\n10) Desenvolupar i millorar els sistemes d’informació actuals per tal que facin possible l’assoliment dels propòsits i dels objectius, particularment una història clínica que faciliti la consideració pràctica dels factors socials i comunitaris.\nFins acabar l’any es preveu que estarà enllestida la constitució operativa dels equips (EAP + SP local + altres participants sanitaris: farmàcies, etc.), s’haurà presentat el projecte a les comunitats de les ABS respectives i s’hauran establert les primeres aliances amb les administracions públiques afectades, tant locals com autonòmiques, s’hauran enllestit, en el seu cas, la cartografia dels actius locals (mapeig d’actius), s’hauran definit els objectius locals conjuntament amb d’altres sectors i la comunitat, s’haurà començat a dissenyar una nova cartera de serveis, la qual cosa significa una profunda reorganització interna i, a més de continuar i millorar, en el seu cas, les intervencions comunitàries en curs, s’haurà endegat alguna intervenció comunitària nova amb caràcter il·lustratiu per als professionals i la ciutadania.\n AUPA (Actuant units per a la salut) és una iniciativa autònoma dels professionals que voluntàriament s’han vingut aplegant per veure de desenvolupar la perspectiva comunitària que forma part del model bio-psico-social característic de l’especialitat mèdica i d’infermeria que precisament es denomina de família i comunitària. Prové del grup APOC (Atenció Primària Orientada a la Comunitat) de la CAMFiC i ha vingut mantenint i promovent aquesta dimensió social, sovint menystinguda però essencial si volem que els serveis sanitaris contribueixin a millorar la salut de la població de debò.\n Llista de les 16 ABS per entitat proveidora: Cervera (ICS), Reus-4 (ICS), Salt (ICS), Pineda de Mar (ICS), Sallent (ICS), Casanova-Esquerra de l’Eixample (CAPSE), Carmel (ICS), Chafarinas (ICS), Sant Gervasi (EBA), Vallcarca (EBA), Roquetes (ICS), Nova Lloreda Montigalà (BSA), La Roca del Vallès (CSSC), Castellar del Vallès (ICS), Castelldefels (CASAP), Barceloneta (PAMEM).\n« La necessitat de la bioinformàtica en el marc del sistema sanitari\n10 anys del Registre d’Artroplàsties de Catalunya (RACat) »


Primera Setmana Apropa Cultura | Barcelona Cultura\n26-10-2015 Un total de 55 equipaments de tot Catalunya celebren fins a l'1 de novembre, la primera Setmana Apropa Cultura amb tot d'activitats que volen sensibilitzar-nos sobre la importància que tothom tingui garantit l’accés a la cultura.\nTrobades especials, tallers, visites guiades, propostes que fan pujar a l’escenari persones amb discapacitat... Són només algunes de les activitats relacionades amb el teatre, la dansa, el circ, la música i les arts visuals que, tal com s'explica en aquest vídeo, formen part de la campanya. Totes les activitats són gratuïtes o bé tenen un preu màxim de 3 euros per persona.\nLa campanya, de fet, està adreçada especialment a totes aquelles entitats i centres que treballen amb persones que pateixen alguna discapacitat, física o psíquica, gent gran, immigrants, població privada de llibertat, víctimes de violència de gènere o qualsevol col·lectiu en risc d'exclusió.\nA Barcelona, per exemple, s'han organitzat activitats que van des de tallers d'arts plàstiques i visuals per a gent gran, canalla o gent amb discapacitat intel·lectual al Museu Nacional d'Art de Catalunya, a rutes per la ciutat (CCCB), tallers de música (l'Auditori) o propostes d'arts plàstiques al Museu Picasso. Algunes d'aquestes activitats s'organitzen durant aquesta setmana, però d'altres es perllonguen en el temps.\nAra bé, tothom qui vulgui es pot afegir a la campanya fent servir les xarxes socials. Només us demanen que compartiu fotografies amb missatges a favor de fer accessible la cultura a tothom i que els poseu l’etiqueta #ApropaCultura.\nNomés la temporada 2014-2015, aquesta iniciativa, que va néixer l'any 2006 a l'Auditori, va aconseguir que 21.207 persones que d'una altra manera potser no haurien pogut, gaudissin com la resta de la població de l'oferta cultural de les seves localitats.\nDies: del 26 d'octubre a l'1 de novembre\nEspais: Equipaments culturals de tot Catalunya\nPreu: de 0 a 3 €