▷ ⭐Definició de magnetitzant⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de magnetitzant\nDefinició de magnetitzant\nA continuació pots descobrir La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula magnetitzant, en aquesta selecció de rectificacions ortogràfiques pots descobrir com es pot usar en un context real aquest mot i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més simple comprendre què significa magnetitzant.\nOcell que fa uns 17 centímetres, amb el cap i la nuca de color castany fosc, amb taques blanques i potes blanquinoses, que s’alimenta d’insectes.\nPersona de poc seny i poc enteniment.\n¿Cóm es diu magnetitzant en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice magnetitzant en catalán?\nSi vols saber com es diu en espanyol magnetitzant has de saber que la seva traducció és magnetitzant pots descobrir en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar magnetitzant\nEs demostra que el desplaçament elèctric i la polarització […] en un dielèctric estan determinats per la mètrica, i en forma similar la força del […] camp magnètic i la magnetització.\nUn altre avantatge dels nostres motors de magnetització permanent és el variador de velocitat que permet optimitzar els processos i reduir al mínim el consum d’energia, a més de l’estalvi energètic que s’obté en utilitzar equips amb dissenys […] d’alt rendiment.\n3.2.2.4 Cinta significa una tira de polièster […] amb revestiment magnetitzat que conté informació […] d’àudio i / o de vídeo.\nProveït del […] parell de cables i de copets del contacte que magnetitzen.\nA l’existir nombroses […] aplicacions que requereixen una o diverses d’aquestes característiques, el futur dels motors de magnetització permanent és prometedor.\nNosaltres ja […] hem parlat sobre la magnetització de l’aigua.\nEls flotadors […] incorporen uns imants que magnetitzen el filferro en la posició […] de flotador.\nEstà considerada la més brillant de la seva generació, alhora que es […] destaca d’ella que magnetitza per la seva immensa musicalitat […] i imparable potencial.\nA mesura que les ciutats es converteixen en centres d’atracció d’empreses i llocs de treball, magnetitzen també a migrants a la recerca de millors oportunitats, ja que en elles es concentren els recursos humans i empresarials que permeten generar noves […] [.. .] idees, innovacions i aplicacions tecnològiques cada vegada més productives.\nPer simplicitat considerem per a il·lustració un material en el qual […] no hi ha polarització ni magnetització.\nExhibit durant la trobada anual ISMRM realitzat a Estocolm, Suècia, al maig de 2010, el maniquí NIST és una esfera plàstica d’aproximadament la mida del cap d’una persona, plena amb reixetes banyades […] en aigua de 100 esferes plàstiques petites contenint diverses […] solucions de sal que es magnetitzen en un camp magnètic.\nProcessos amb tècniques de magnetització induïda mitjançant equips […] capaços de subministrar corrent continu o semirectificada.\nVa considerar com a poc o gens científiques les […] polseres magnètiques i l’aigua magnetitzada, i va plantejar seriosos dubtes a […] els productes homeopàtics.\nEls fabricants de sistema d’imant […] tradicionalment magnetitzen els blocks de ceràmica […] abans de formar el circuit en una caixa d’acer inoxidable.\nSempre que conduïa oracions, la gent era magnetitzada.\nEl convertidor pot proporcionar una major desacceleració […] augmentant el nivell de magnetització en el motor.\nEquips de magnetització per a assajos […] de partícules magnètiques.\nEn escriure una pista de dades al disc […] dur també es magnetitzen unes zones laterals […] de la pista.\nProcessos amb tècniques de magnetització directa mitjançant jous […] magnètics de corrent altern.\nAquest canvi de color es […] produeix quan es magnetitzen certes peces […] de la pantalla.\nEls flotadors incorporen […] uns imants que magnetitzen el filferro en […] la posició de flotador.\nNo obstant això, des del costat […] intern, si poguéssim visualitzar aquest enginy, percebríem les ciutats com a grans vòrtex ardents de creativitat, que magnetitzen la ciència, l’art i la religió.\nA més, els imants permanents del rotor estan […] disposats per magnetitzar el flux magnètic.\nTot seguit, els elixirs mare de les […] flors, impregnats en els grànuls dels Flower […] Complex, es sinergizan i magnetitzen en un camp de freqüència […] mórfica.\nDurant la primera posada en […] marxa, el motor es magnetitza a velocitat zero […] durant diversos segons per permetre la creació del model del motor.\nTu vas ser capaç d’observar que l’energia […] psíquica pot magnetitzar l’aigua i que les aigües que contenen ferro o liti són molt fàcils de magnetitzar.


Sortint de la crisi | la crisi dels 40\nEladi Martínez 14 d’abril de 2012 a les 20:45\nNo sé d'on has tret aquestes fotos però trobo molt lamentable que el "pàjaru-juanca" es dediqui a patejar-se part dels nostres impostos carregant-se animals per pur esport... això hauria d'estar prohibit i, per tant, castigat...\nSi s'avorreix que faci avions de paper o sudokus...\nEm sembla que he sentit a dir que s'ha trencat el maluc... doncs... massa poc!\nToni 15 d’abril de 2012 a les 0:54\nLes fotos son del diari ARA,que ningú es pensi que era allà amb la càmera jo :O)\nEs bastant patétic el tema. Si no s'hagues trencat el maluc, potser no hagués sortit a la llum pública totes aquestes imatges.\nJa sabem a que es dediquen tots aquests xorissos, s'acumulen els assumptes "de palacio".\nthecatalanway 1 de maig de 2012 a les 9:55\naquestes fotos son tan tristes. Estic d'acord - la unica cosa que es bo es que les amatges han sortit a la llum.\nBones Festes de 1 de Maig!


Stuani i Pedro Porro ja treballen amb l'equip - Diari de Girona\nL'uruguaià i l'extremeny s'han reincorporat avui als entrenaments després dels partits amb les seleccions\nStuani i Pedro Porro ja treballen amb l'equip Girona FC\nDe mica en mica, Eusebio Sacristán veu com recupera jugadors per preparar el partit de divendres a l'estadi contra l'Athletic Club. Ahir ja va poder disposar dels quatre internacionals catalans que van enfrontar-se a Veneçuela (Aleix Garcia, Muniesa, Pere Pons i Granell) i avui ha vist com recuperava Cristhian Stuani i Pedro Porro. El màxim golejador de l'equip va aterrar ahir a Girona i avui ha treballat amb l'equip després de proclamar-se campió de la Xina Cup i ser triat millor jugador del torneig. De la seva banda, Pedro Porro s'ha estrenat amb la selecció espanyola sub21 disputant els 180 minuts dels partit amistosos contra Romania i Àustria.\nAvui està previst que arribi Yassine Bounou i Paik, que demà es reincoporaran als entrenaments. De la seva banda, Lozano no arribarà fins demà a terres gironines i caldrà veure si pot fer algun entrenament abans de divendres.


La Fiscalia preguntarà als comissaris López i Molinero per la reunió que van tenir amb Puigdemont abans de l'1-O\nPublicat 3/4/2019 9:50:41 +02:00CET\nEls comissaris dels Mossos d'Esquadra Ferrán López i Joan Carles Molinero compareixeran aquest dimecres en qualitat de testimonis durant el judici pel procés independentista a Catalunya, declaració en qu els fiscals del cas preguntaran per la reunió del 28 de setembre del 2017 en la qual suposadament els comandaments de la policia autonmica van advertir a l'expresident catal Carles Puigdemont que es podien produir episodis de violncia l'1-O.\nLópez, que va ser qui va assistir a les reunions de coordinació amb el coronel de la Gurdia Civil Diego Pérez de los Cobos i després va substituir el major Josep Lluís Trapero al capdavant dels Mossos després de l'aplicació de l'article 155 de la Constitució el 28 d'octubre, est citat a les 10.00 hores i quan acabi ser el torn de Molinero.\nLes compareixences de tots dos testimonis són clau per al coneixement dels fets per part del tribunal, perqu tots dos van assistir a la reunió que es va celebrar al Palau de la Generalitat el 28 de setembre a la tarda en la qual els comandaments dels Mossos haurien advertit Puigdemont i els llavors vicepresident Oriol Junqueras i conseller d'Interior Joaquim Forn que l'1 d'octubre podrien produir-se "desordres públics" i els haurien demanat que desconvoquessin el referndum.\nEn aquesta trobada, que havia estat convocada pel llavors cap dels Mossos Trapero, també hi havia els comissaris de la policia autonmica Manel Castellví i Emili Quevedo. Tots tres han confirmat aquesta versió en les seves respectives declaracions en el judici, per la qual cosa López i Molinero previsiblement també seran interrogats sobre qu va passar en la reunió amb Puigdemont, Junqueras i Forn.\nA més dels dos comissaris de la policia autonmica, aquest dimecres també estan cridats a comparixer en qualitat de testimonis en el judici un total de dotze agents de la Gurdia Civil que podran aportar la seva experincia en diferents fets que van tenir lloc entre el setembre i l'octubre del 2017 a Catalunya.


Diari MEF, MEF a diari: Slastic i la traductora de P3\nSignat per JRoca_Font a dilluns, de març 31, 2008\nPer posts com aquests si passes pel meu blog hi tens un "premi"..\ndimarts, 01 d’abril, 2008\nEncara recordo el primer día que al IES vaig tenir una alumna marroquina... no entenía res de res y tampoc coneiuxia ningú. M'hi vaig apropar per dir-li simplement "bon dia"... i de tanta por que tenia es va amagar sota la taula i la cadira. No havia vist mai un professor!!!\ngràcies pel premi.\ngràcies, és una anècdota divertida.\nd'experiències amb alumnes nouvinguts en podríem fer un bloc sencer, aquesta que aportes és ben bona.\nAls mestres ens passa ben bé de tot!\ndimecres, 02 d’abril, 2008


"Volen equiparar moviments socials i terrorisme" - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nEls col·lectius vinculats a l’Ateneu Llibertari de Sabadell condemnen l’Operació Bandera Negra.\nDenuncien irregularitats i el paper “manipulador” dels grans mitjans de comunicació.\nSis dies després de l’Operació Bandera Negra, on es van detenir cinc persones, una a Sabadell per presumpte enaltiment del terrorisme i integració en grup terrorista, l’Ateneu Llibertari de Sabadell condemna els fets i mostra la seva “solidaritat” amb els detinguts.\nL’Ateneu Llibertari de Sabadell inclou persones de diverses sensibilitats, totes elles però de l’anomenada esquerra anticapitalista. Davant l’escorcoll que va patir la seva seu durant el matí del passat dimecres, asseguren que es va fer sense garanties, ja que no es va entregar ordre de registre, els Mossos d’Esquadra van procedir al registre sense secretària judicial i no es va permetre l’entrada al local, ubicat al passatge d’Edgar Ricceti (Creu Alta) a cap persona vinculada a l’Ateneu.\nAixí mateix, asseguren que van ser intimidats per la policia catalana, que va gravar les persones que es van concentrar en les rodalies de l’espai. Segons el comunicat, els Mossos es van endur de l’Ateneu ordinadors, una pancarta de la vaga general, un llistat de persones interessades en rebre informació sobre les activitats de l’Ateneu i una bandera anarcosindicalista.\nSobre les cinc pesones detingudes, mostren la seva solidaritat i asseguren que la interlocutòria del jutge Pedraz evidencia com van ser detingudes per mostrar les seves opinions polítiques a Facebook. Asseguren que en el material gràfic facilitat pels Mossos (en un comunicat de premsa) no apareix cap tipus de droga (la interlocutòria parla de diversos quilos d’estupefaents).\nMés aviat des de l’Ateneu consideren que l’operació és un atac contra els moviments socials, volent assimilar-los al terrorisme, justament el dia que el moviment dels indignats o 15M complia dos anys d’existència.\nEns oposem fermament a que les persones puguin ser detingudes per exercir la seva llibertat de consciència i d’expressió, per utilitzar el seu dret a la reivindicació i a les diferents formes de protesta. Ens oposem a que [les persones detingudes] puguin ser condemnades i privades de la seva llibertat en un procés que creiem il·legítim i sense cap mena de garantia jurídica i que obeeix clarament a la repressió judicialitzada de la dissidència, que és criminalitzada i menystinguda per intentar ‘subvertir el sistema constitucional’, que apareix d’aquesta manera com a sistema únic, immillorable, inalterable, no criticable”, asseguren.\nEl comunicat també ataca els grans mitjans de comunicació, definint-los com una corretja de transmissió del poder polític i judicial i assegurant que no han volgut contrastar la informació. Critiquen el que consideren falta de professionalitat i prejudicis i asseguren que s’han falsejat informacions i inventat dades.\nFoto portada: Furgonetes dels Mossos d’Esquadra, tancant el passatge, durant el registre. Autor: David B.


La matèria primera es l’oliva arbequina, originària de la localitat d’Arbeca - Molí de la Vall Major\nYou are here: Home › ca › L' Empresa › La matèria primera\nL’oliva arbequina és originària de la localitat d’Arbeca, a la comarca de Les Garrigues, província de Lleida. Es troba entre les varietats espanyoles més apreciades i conegudes. És l’oliva per excel•lència de Catalunya.\nTradicionalment, el seu conreu s’estén per les comarques de Les Garrigues, Segrià (Lleida), Alt Camp i Baix Camp i el Priorat. Durant la darrera dècada, s’ha fet plantacions d’aquesta varietat a la resta d’Espanya, especialment a l’Aragó i a l’Andalusia.\nEl sabor de l’oli de l’oliva Arbequina verge extra varia segons el tipus de sòl i clima. Depenen del seu origen, les característiques organolèptiques seran diferents.\nL’oli, com el vi, reflexa en les seves qualitats organolèptiques les característiques del sòl, del clima i fins i tot de la vegetació de la zona, pel que, tant la varietat de l’olivera, com la seva situació geogràfica, són importants per a les qualitats organolèptiques de l’oli d’oliva verge extra.\nL’oliva arbequina produeix olis fruitats, entre verdosos y grocs, amb aromes a poma i ametlla fresca suau i dolça. Amarguen i piquen una mica, presentant una gran suavitat. El seu sabor suau reforça el gust propi dels aliments sense emmascarar-los.\nDE L’OLIVA ARBEQUINA\nOli o matèria grassa 18-25%


Terminologia de la fotografia digital. Publicat pel Termcat amb l'IEFC.\nEl TERMCAT publica la Terminologia de la fotografia digital28 de gener de 2019\nEl TERMCAT publica la Terminologia de la fotografia digital\nA gener de 2019, el TERMCAT publica en línia la Terminologia de la fotografia digital, un àmbit que ha estat objecte d’una gran revolució aquests darrers anys, la qual ha implicat un canvi significatiu de tota la terminologia associada.\nAquest diccionari recull més d’un centenar de termes relacionats amb els procediments i les tècniques per a l’obtenció, l’edició i la publicació d’imatges digitals, amb les càmeres i els accessoris, i també amb la tecnologia bàsica associada a la fotografia digital.\nA desembre de 2019, es publica la segona edició de l’obra, que ja recull 240 termes seleccionats a partir dels conceptes d’ús més habitual en la pràctica de la fotografia digital. Entre els nous termes n’hi trobem de referits a càmeres i accessoris (autofocus continu, visor electrònic), a procediments i tècniques (bràqueting, liquar, mode de prioritat de diafragma), a atributs (contrast d’escena, trepidació, pixelació) i també a edició i publicació fotogràfica (correcció de color, filtre).\nCada fitxa terminològica conté una denominació catalana considerada principal i les denominacions catalanes sinònimes, si n’hi ha; els equivalents en castellà i anglès; una definició, i notes explicatives o exemplificadores quan s’ha cregut convenient.\nL’obra és fruit de la col·laboració entre el TERMCAT i l’IEFC, amb el suport del Govern d’Andorra. L’IEFC ha contribuit a l’equip de treball aportant assessorament tècnic mitjançant la professora Laia Moreto Alvarado.\nAtès que l’àmbit de la fotografia digital ha pres molt de relleu en la societat digital, que ha multiplicat les possibilitats i els contextos de tractament i difusió d’imatges, aquest projecte pretén oferir un primer conjunt de terminologia bàsica obert a l’ampliació i l’actualització que faciliti la comunicació en català en aquest àmbit i que ajudi a la comprensió i la divulgació dels conceptes més rellevants. La intenció és ampliar aquest contingut inicial en futures edicions del recull.\nDossier de premsa: El TERMCAT publica la Terminologia de la fotogra-fia digital\nNota de premsa: El TERMCAT actualitza la Terminologia de la foto-grafia digital


Foment adjudica millores a l’Eix Pirinenc per cinc milions d’euros | SORT ACTUAL\nFoment adjudica millores a l’Eix Pirinenc per cinc milions d’euros\nEl ministeri de Foment ha adjudicat aquesta setmana un projecte per a la reparació d’un tram d’uns 69 quilòmetres de l’Eix Pirinenc (N-260) entre Sort i el Pont de Suert per més de sis milions d’euros. L’adjudicació (que s’ha emportat Romero Polo i Valoriza Conservación de Infraestructuras) es produeix set mesos després que les obres sortissin a concurs, el passat mes d’agost. El projecte inclou les obres de conservació de la carretera, així com de vials i camins de titularitat estatal, i altres actuacions com la formulació d’informes sobre seguretat i accidentalitat.\nS’ha de recordar que aquest tram de l’Eix Pirinenc, entre el Pallars i la Ribagorça, encara té pendent la reforma integral del tram entre Xerallo i Malpàs, que durant la passada legislatura van pactar Govern central i Generalitat. Tot i això, aquesta actuació ha quedat, de moment, aparcada.\nFont: SEGRE, diumenge 1 d’abril del 2012 (enllaç)\n← Copa per al Cadí la Seu\nEspai Global: l’aposta pel territori →


Activitats – cooperativa nusos.activitats científiques i culturals\nPosted on 1 Abril 2016 by Nusos. Activitats Científiques i Culturals SCCL\nNo és només una impressió. Cada vegada tenim més aparells elèctrics i electrònics i els que usem diàriament ens duren menys.\nEn la cultura del creixement il·limitat, comprar, utilitzar i llençar s’ha convertit en un greu problema social, econòmic i ambiental. En bona mesura, per les deixalles que generem. S’estima que a l’estat espanyol molts dels residus electrònics acaben a llocs desconeguts.\nEn realitat, només una part són autèntics residus que la biosfera no pot digerir. La resta són recursos parcialment utilitzats que podríem convertir en una preciosa matèria primera (subproductes o matèries primeres secundàries).\nTenim, doncs, un problema d’intoxicació però, sobretot, d’empatx. El remei passa, primer, per limitar la fartanera i per considerar conjuntament la reutilització i reciclatge dels residus. El reciclatge esdevé inútil sinó s’acompanya de mesures que estimulin la reutilització i reinserció de les matèries primeres recuperades en el circuit de les coses útils. Això, entre altres coses, és el que en diem una economia circular.\nLa qüestió és: com ho podem fer per reduir i aprofitar els residus d’aparells elèctrics i electrònics (RAEE)? Aquí entrem en joc amb l’educació per a la sostenibilitat per tractar d’entendre el problema, i no únicament explicar-lo, i tenir elements per a un consum moderat i informat.\nNusos, conjuntament amb Alencop hem dissenyat tres activitats educatives sobre recollida selectiva i reutilització dels RAEE.\nUna consisteix en un tauler de joc, —On va quan ja no va?— per identificar i localitzar serveis i equipaments per gestionar els RAEE a Sant Martí.\nEl taller Com es mou el teu mòbil ens aproxima a la comprensió dels residus des de la perspectiva dels cicles, —la contaminació és l’absència del retorn, l’obstrucció d’un cicle natural— . Un residu valuós? és una xerrada- taller per reconèixer els impactes d’aquests aparells al llarg del seu cicle de vida i diferenciar entre residu —un recurs fora de lloc — i rebuig.\nAquestes activitats formen part d’una campanya de sensibilització i educació sobre la gestió dels RAEE, que Alencop duu a terme al districte de Sant Martí de Barcelona al llarg de 2016.\nJuntament amb l’edició de materials divulgatius, la participació en fires i la cooperació amb entitats dels barris vol recollir i recuperar les mentalitats per al sentit comú sostenibilista.\nPosted in Activitats, Uncategorized\tEtiquetat economia circular, educació del consum, educació per a la sostenibilitat, RAEE, Recollida selectiva\tDeixa un comentari\nPosted on 13 Juny 2014 by Nusos. Activitats Científiques i Culturals SCCL\nDe Festa a Festival\nEnguany, la ja tradicional Festa de la Ciència que celebràvem a les portes de l’estiu, es transforma en Festival amb la intenció d’obrir la ciutat a la ciència des d’una mirada interdisciplinar i participativa.\nEl Festival s’ha concebut en 5 espais amb propostes ben variades dirigides a tot tipus de públic: adults, famílies, infants, investigadors, curiosos, tastaolletes, artistes…\nNo hi ha excusa per no participar d’aquesta festival, perquè tothom hi té cabuda i hi és benvingut!\nDurant aquesta setmana i fins diumenge podeu gaudir de:\nla Mostra Audiovisual: llargmetratges documentals de temàtica molt diversa amb l’objectiu de reflexionar, debatre i conèixer quins són els temes de recerca i innovació d’avui en dia;\nl’espai Art, Ciència i Tecnologia: projectes on l’art i la ciència s’entrecreuen i es fusionen\nel projecte Ciència Ciutadana: mostra de projectes on la ciència ciutadana és la base de la recerca.\nl’àmbit R+D+I: espais de debat i reflexió sobre els reptes i oportunitats al voltant de la recerca, l’empresa i l’ocupació\nla Festa al Parc: mostra de la recerca puntera que es fa al país, amb tallers i propostes per a tothom.\nCom sempre i des de fa uns anys, Nusos hi participem activament col·laborant amb centres de recerca i museus de ciència. Enguany trobareu propostes ben variades com:\nFes servir el Cap: Taller sobre evolució humana on, a partir de la utilització de rèpliques dels principals cranis dʼhomínids, podrem endinsar-nos en un tema tant interessant com és el de la nostra evolució. El taller proposa lʼestudi de lʼevolució de la capacitat cranial en els homínids i el debat sobre les implicacions evolutives que ha tingut aquesta característica morfològica en el llinatge del grup. Els participants sʼaproximaran a aquesta qüestió a partir de la mesura de diferents dades biomètriques de les rèpliques dels cranis que formen part de la col·lecció de lʼInstitut Català de Paleontologia.\n15/06/2014 12:30 pm – 1:30 pm\nS’ha escapat un dinosaure: l’observació i l’estudi de peces fòssils de dinosaures que formen part de la col·lecció de l’Institut Català de Paleontologia permetran descobrir als participants com eren els dinosaures de Catalunya. L’activitat s’estructura en 5 espais d’autodescoberta en què es convida a les famílies a descobrir alguna característica dels dinosaures, així com descobrir-ne la diversitat biològica.\n15/06/2014 11:00 am – 12:00am\nEl Museu Ambulant: reproducció de forma fidedigna del contingut real del Museu, amb peces reals pertanyents a les pròpies col·leccions de Zoologia. Mitjançant diverses activitats, els participants poden observar, manipular i fer-se preguntes sobre diversos aspectes dels animals i de les seves construccions. Amb lupes binoculars i material divers de laboratori, nens i grans podran observar des dels animals més petits a pells, ossos i fins i tot algun ocell naturalitzat, com si estiguessin al mateix museu. Es faran activitats per respondre els reptes plantejats i conèixer més coses amb el contacte directe amb el material.\n14/06/201411:00 am – 8:00 pm\n15/06/201411:00 am – 4:00 pm\nJuga amb paraules de la ciència: exposició lúdica i interactiva que convida els nens i nenes, i els adults que els acompanyeu, a jugar amb paraules, significats i dibuixos. Mentre us divertiu, aconseguireu travar el significant dels mots de la ciència més bàsics amb la seva forma i amb la seva representació gràfica Us proposem 5 jocs clàssics per jugar en grup: 1. La paciència és la mare de la ciència, un joc de cartes. 2. Cada ovella amb la seva parella, un joc de memòria. 3. Qui no corre vola, un joc de rapidesa. 4. Fent i desfent es fa l’aprenent, un joc de trencaclosques\nEsperem veure-us a tots al Parc un any més generant nusos entre ciència i ciutadà!\nPosted in Activitats, Fires\tEtiquetat ciència, ciutadans, cultura científica\tDeixa un comentari\nPosted in Activitats, Projectes\tEtiquetat educació científica, educació primària, projecte\tDeixa un comentari\nCiència escolar a propòsit de la recerca antàrtica\nPosted on 27 Novembre 2013 by crespocarles\nAra som a l’etapa de plantejament de la recerca. Hem convocat els investigadors, expedicionaris experts i alumnes d’institut, per emmarcar els fenòmens d’estudi i dissenyar les observacions, experiències o treballs de camp.\nCom és possible que el continent més inhòspit de la Terra aculli la major biodiversitat del planeta a nivell marí? Com es fa recerca en condicions extremes on tot és lent i laboriós? Quina relació existeix entre el metabolisme de les bactèries marines i el canvi climàtic?\nTots plegats estem implicats en la delimitació i identificació dels problemes de recerca i compartim l’emoció i la realització personal que produeix intentar comprendre el món natural.\nVolem fer partícep la comunitat educativa de la investigació antàrtica desenvolupant diferents itineraris de recerca en col•laboració amb la Campanya Antàrtica XXIX9. Prenem l’activitat científica escolar com a model de ciència docent, això és, amb una estructura i continguts semblants als que fan els científics i on l’alumnat és el veritable realitzador de l’activitat de recerca.\nCom volem ciutadans competents científicament si no ensenyem el que fan en realitat les científiques?\nEl dia que es va fer pública aquesta activitat vam tenir, sobre aquesta qüestió, una raonada discussió amb professores de diferents instituts. És possible aconseguir que els estudiants pensin com els científics o segueixen camins similars? Com es tradueix això en l’ensenyament?\nAmb els alumnes podem aprendre les fases essencials en el desenvolupament d’una investigació com una manera de comprendre que la ciència no són “descobriments” immutables sinó que està marcada per un continu de metodologies contrastades i eficaces que faciliten la recerca i l’obtenció de resultats satisfactoris.\nSense renunciar a un resultat excel•lent de les seves investigacions, també hi ha altres raons per proposar que fem una recerca: per desenvolupar actituds científiques com la paciència o la perseverança, per desplegar el pensament lògic o per aprendre a usar diferents llenguatges en l’expressió d’idees. En això estem.\nL’Enrique Isla (ICM-CSIC), l’Stefano Ambroso (ICM-CSIC) i els seus equips de recerca salpen amb el Polarsten cap al mar de Weddell cap a mitjans de desembre. Marxen amb l’encàrrec d’enviar imatges del fons marí i testimonis de gel i glaç. En Marc Belmonte (IES Jaume Balmes), l’Helena Sánchez (IES Joan Brossa) i els seus companys de classe esperen mostres i dades per desenvolupar la seva recerca. La Núria Castelltort (Nusos), la Laia Barres (Nusos) i l’equip d’educadors de Nusos, els acompanyarem i orientarem en tot el procés. Us en donarem notícies.\n“L’ Antàrtida, la fascinació de la recerca”, és una proposta del Museu de Ciències Naturals de Barcelona i de l’Institut de Ciències del Mar amb les escoles, que desenvolupa l’equip educatiu de Nusos al Museu Blau.\nJordi Felipe, (Cap de Base Antártica Española). Novena campanya antàrtica. Gerard Alonso, (estudiant). Primer treball de recerca\nPosted in Activitats, Projectes\tDeixa un comentari\nPosted on 5 Novembre 2013 by crespocarles\nFa unes setmanes vàrem fer una sortida naturalista al Besòs. És una de les propostes del cicle d’ Activitats als parcs, platges i rius metropolitans, en les que participa nusos.\nDe la mà de la Laia Barres, educadora de nusos i investigadora a l’Institut Botànic de Barcelona, vàrem fer un trajecte pel Parc del Litoral i el riu Besòs per identificar algunes plantes de la plana al•luvial, diferenciar entre les natives i les recentment introduïdes (neòfits) i agrupar-les segons el grau d’adaptació (naturalitzades, adventícies, subespontànies).\nAl Besòs, la presència i activitat humanes condiciona la vegetació més que qualsevol altre factor ecològic o geogràfic i amb aquest itinerari ens proposàvem fer-ho evident i interpretar aquest paper indicador de moltes plantes al•lòctones.\nAquesta és la llista de plantes que, per aquest ordre, vàrem trobar en el recorregut pel parc, ribera, riba i platja del tram final del Besòs. Us animem a fer la vostra pròpia exploració i completar-la plegats:\nPhoenix dactylifera/ Palmera de dàtils\nPittosporum tobira/ Pitòspor\nAmpelodesmos mauritanica/ Càrritx\nPhytolacca dioica/ Ombú\nMorus alba/ Morera blanca\nMyoporum laetum/ Miòpor\nGallum aparine/ Apegalós\nRumex crispus/ Paradella crespa\nFumaria capreolata/ Fumaria enfiladissa\nCortaderia selloana/ Plomall\nCalike maritima/ Rave de mar\nConvolvulus arvensis/ Corretjola vera\nPlantago marítima/ Plantatge serpentí\nParonychia argentea/ Sanguinària blanca\nMalva sylvestris/ Malva\nCarprobotus edulis/ Bàlsam\nAraujia sericifera/ Miraguà de jardí\nNerium oleander/ Baladre\nArundo donax/ Canya\nRicinus communis/ Figuera del diable\nConium maculatum/ Cicuta\nRubus ulmifolius/ Esbarzer\nBrachypodium retusum/ Llistó\nInula viscosa/ Olivarda\nDaucus carota/ Carrota\nMentha suaveolens/ Menta borda\nErodium malacoides/ Bec de cigonya\nAcer negundo/ Negundo\nPopulus alba/ Àlber\nDorycnium pentaphyllum/ Botja d’escombres\nLepidum draba / Bàbol\nAsphodelus fistulosus/ Porrassí\nBeta vulgaris/ Bleda\nParietaria officinalis/ Morella roquera\nCentaurea aspera/ Bracera\nCreataegus monoyna/ Arç blanc\nVitex agnus-castus/ Aloc\nUrtica dioica/ Ortiga\nMercurialis annua/ Melcoratge\nBromus madritensis/ Blat de formiga\nAvena barbata/ Civada borda\nCuscuta campestris/ Cabells\nTeucrium fruticans/ Teucri blau\nPosted in Activitats\tDeixa un comentari\nAgenda Novembre- Febrer\nPosted on 26 Setembre 2013 by Nusos. Activitats Científiques i Culturals SCCL\nComencem la tardor amb l’agenda d’activitats de novembre a febrer!\nCada mes, una activitat de ciència:\nNovembre: llegeix la història d’un bosc a partir dels anells dels arbres;\nDesembre: descobreix els animals que van viure al passat a les nostres terres i estudia’n els seus fòssils;\nGener: al fons de l’armari trobaràs la sostenibilitat;\nFebrer: Endinsa’t entre els conglomerats del parc natural de Sant Llorenç i serra de l’Obac i ressegueix el camí de l’aigua que descriu el paisatge.\nPosted in Activitats\tEtiquetat ciència, educació científica, educació per la sostenibilitat, famílies, propostes educatives, tallers\tDeixa un comentari


UEC Tortosa – Espeleo i Barrancs » Via ferrada de Roca Blanca com a aproximació de les Faixes Tancades Via ferrada de Roca Blanca com a aproximació de les Faixes Tancades – UEC Tortosa – Espeleo i Barrancs\nVia ferrada de Roca Blanca com a aproximació de les Faixes Tancades\n31 marzo 2008 per uecbarrancs\nTé un recorregut de 250 metres i un desnivell de 100 metres. Es troba equipada amb cable i graons. Aquesta via ens servirà per fer un tram de l’aproximació al descens de les faixes tancades i fer-ho més interessant. Per arribar-hi seguim les marques verdes i les fites de l’itinerari de les FT i quan portèssim uns deu minuts caminant aproximadament des del vehicle, veurem que les marques verdes ens indiquen el pas per baix d’un garrofer i a l’esquerra ens queda un maset amb un rafal (lo mas de Moliner). En aquest punt deixarem les marques del recorregut de FT i agafarem una sendera per darrera del maset que puja forta, la que ens deixa a peu de les vies d’escalada de roca blanca (uns 20 minuts a partir del maset). Abans d’arribar a les vies d’escalada ens desviem una mica a la dreta per anar a buscar una corda que ens ajuda a superar els primers resalts. Inici de la via ferrada on trobem el cable d’acer per l’assegurament. La ferrada ens durà a la senda que va fins l’Ereta, on tot es troba senyalitzat amb marques verdes i fites. Un cop a l’Ereta ja ens anem cap a la Torreta del Montsià i posterioment a les FT.\nper Jose Antonio Bielsa Gargallo


Els Pallaresos homenatja el compositor Josep Gols amb un concert en el 150è aniversari del seu naixement | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nEls Pallaresos homenatja el compositor Josep Gols amb un concert en el 150è aniversari del seu naixement\nLa regidoria de Cultura de l’Ajuntament dels Pallaresos organitza un concert molt especial amb motiu del 150è aniversari del naixement de Josep Gols i Veciana, fill il·lustre dels Pallaresos.\nLa Cobla Reus Jove oferirà un concert de música per a cobla i sardanes el pròxim divendres 17 de juliol a les 22h a la Pista Poliesportiva del C/ Tarragona.\nEscoltarem algunes de les seves composicions sardanistes, alguna del mestre Rafael Galea i Garrido, que també va viure als Pallaresos, i sentirem altres autors contemporanis de l’època. Per assistir cal inscriure’s al correu electrònic tiquets@ajuntamentdelspallaresos.cat o al telèfon 977610600.\nL’Ajuntament alerta que cal portar mascareta i respectar les mesures de distància. Per les limitacions en l’aforament cal confirmar l’assistència.\nQui era Josep Gols\nJosep Gols i Veciana, músic, compositor i pedagog, va néixer el 1870 als Pallaresos i va morir en 1938 a La Canonja. Estudià música al Seminari Pontifici de Tarragona i més tard va fer la carrera de Magisteri. Treballà de mestre a Constantí i, al cap d’un temps, exercí de professor de cant i música a l’Escola Normal de Tarragona. Compaginà aquestes tasques amb les de compositor i mestre de capella a diverses esglésies de Tarragona. Des del 1906, i fins al 1930, va ser director de l’Orfeó Tarragoní, on el va substituir el seu fill, i músic d’anomenada, Xavier Gols. A l’estiu del mateix fundà l’Orfeó Canongí, del qual també en va ser director. El 1923 organitzà l’Aplec d’Orfeons de les Comarques Tarragonines, que reuní a Reus 700 cantaires de 6 orfeons.\n08/05/2020 Els Pallaresos torna a avançar-se i reprèn dilluns les cites amb els ciutadans amb mesures de protecció


Puntaires | Cultura Popular\nLes puntes al coixí o boixets són un art tèxtil, que consisteix a elaborar unes filigranes fines i complexes a partir de l’ús d’un patró de cartolina, fil, boixets, agulles i un coixí. Sembla que té l'origen a Venècia al segle XVI. A Catalunya, la tècnica de la punta al coixí va derivar a partir del segle XVIII en una industria que va sobreviure fins a mitjan segle XX. Alguns tallers de puntes van tenir molt de renom, com ara la Casa Castells d’Arenys de Mar.\nAmb la desaparició de la indústria de la punta, la tècnica per a fer blondes, punyetes, mocadors, etc. resta en el saber de les puntaires, que continuen confeccionant-ne per a gaudi propi i transmeten els seus coneixements a qui els vol aprendre.\nActualment, a Catalunya es fan nombroses trobades de puntaires, algunes de les quals a Barcelona. Més enllà de les realitzacions individuals, les puntaires s’organitzen en associacions, que s'integren dins l’Associació Catalana de Puntaires.


Representants de nou plataformes i entitats, d'arreu del territori català. Eix\n1. Combatre l'alta sinistralitat que tenen algunes vies amb alts índex de trànsit i una infraestructura de baixa qualitat.\n2. Reivindicar solucions per l'statu quo que impera en molts territoris del país que té un impacte socioeconòmic negatiu per aquests. Les condicions i tracte de favor que les concessionàries d'autopistes han adquirit en el nostre país en seria l'exemple més clar.\n3. Apostar per a la preservació del territori com a criteri a l'hora de planificar noves infraestructures. MOBcat es marca com a objectiu combatre la duplicació d'infraestructures paral·leles i es marca com a primers objectius la moratòria d'alguns projectes controvertits com l'allargament de la C-32 o el quart cinturó. Un altre objectiu és donar un pes molt més important al transport públic.\n4. Exigir una millora de la governança de les infraestructures de mobilitat nacional i l'impuls d'una nova política de participació ciutadana en el disseny, planificació i gestió d'aquestes.\nProu Peatges (Catalunya


Els Diables de Rubí porten la Flama del Canigó en una nit de Sant Joan sense foguera ni actes amb públic | RubiTV.cat\nEls Diables de Rubí porten la Flama del Canigó en una nit de Sant Joan sense foguera ni actes amb públic\nL'acte, amb la sola presència de les autoritats municipals i de la colla de Diables, ha servit d'homenatge a la societat civil mobilitzada per fer front al coronavirus\nper Marta Casas , 24 de juny de 2020 a les 20:15 |\nRubí ha rebut aquest dimecres, la nit de Sant Joan, la Flama del Canigó a l'Ajuntament. Els encarregats de portar-la, així com de llegir el manifest de reivindicació de la cultura catalana, han estat els Diables de Rubí, acompanyats de l'alcaldessa, Ana Maria Martínez; el regidor de Cultura, Moisés Rodríguez, i la segona tinenta d'alcaldia, Ànnia Garcia.\nAbans de llegir el manifest, els presents han fet un minut de silenci per totes les víctimes de la Covid-19, i després han cantat els Segadors. Per cloure l'acte, els Diables han fet un petit raval de foc, que en condicions normals s'hauria d'haver fet a la plaça de l'Escardívol i envoltats de persones, abans d'encendre la gran foguera de Sant Joan.\nLa celebració de la revetlla de Sant Joan ha comptat, això sí, amb un concert del cicle envelaRts a càrrec de Sergi Estella i Gerard Tort, que s'ha pogut seguir per les xarxes socials municipals.\nLa nit de Sant Joan, que ha estat molt tranquil·la en general, no es va registrar cap incidència greu més enllà de petits incendis que han afectat vegetació forestal, algun foc en papereres i contenidors, un element pirotècnic que va entrar en un domicili i algunes queixes per soroll de festes en habitatges o establiments de restauració. Pel que fa a les assistències sanitàries registrades pel servei d’urgències del CAP Mútua, consten dues per cremades, una per un tall, dues per l’impacte de petards als ulls i una per un cop al cap.\nLa Flama del Canigó arribarà avui a més de 3.000 punts dels Països Catalans tot i la Covid-19\nCultura, Covid-19, coronavirus, Diables de Rubí, Flama del Canigó, Sant Joan, foguera, concert


El parlament basc demana una relació amb l'estat espanyol que contempli el dret a decidir\nEl parlament basc demana una relació amb l’estat espanyol que contempli el dret a decidir\nTambé ha censurat el govern espanyol per haver tancat la porta a l'autodeterminació de Catalunya\nEl parlament basc ha tornat a aprovar una iniciativa en favor d’un nou model de relació entre Euskadi i l’Estat espanyol, basada en el ‘respecte mutu’, el pacte i la bilateralitat, en el qual es doni sortida a l’exercici del ‘dret a decidir de la ciutadania’. El text ha tirat endavant amb els vots de PNB i EH Bildu, el rebuig de PSE-EE i PP, i l’abstenció d’Elkarrekin Podem.\nEl ple de la cambra, que en el passat ha aprovat altres iniciatives similars, ha tornat a debatre avui sobre el model d’autogovern d’Euskadi, a proposta d’EH Bildu. A través d’aquesta iniciativa, el parlament ratifica la seva ‘exigència’ per al desenvolupament íntegre de l’Estatut d’Autonomia de Gernika, aprovat el 1979, i reafirma ‘l’espai de poder reconegut en l’Estatut i que encara no ha transferit’.\nA més, el parlament ha rebutjat els pronunciaments i estratègies que pretenen ‘impedir, buidar i condicionar’ el desenvolupament de l’autogovern basc. La cambra demana la derogació, amb caràcter ‘prioritari’, de lleis com la LOMCE, la reforma laboral o la ‘llei mordassa’.\nA través d’aquesta proposta també es demana que s’acabi amb l’excepcionalitat en l’aplicació de la política penitenciària, que s’acosti als presos bascos que es troben en presons allunyades del País Basc, i que es posi en llibertat els que pateixen malalties greus i incurables.\nD’altra banda, se subratlla que l’actualització de l’autogovern d’Euskadi ‘ha d’incloure una renovació i adequació’ de les competències a les demandes i necessitats de la societat basca, unes competències que són necessàries ‘per garantir els drets polítics, econòmics, socials, lingüístiques i culturals’ dels ciutadans d’Euskadi.\nEl parlament ha expressat el seu rebuig als atacs contra els drets fonamentals, realitzats per ‘alguns sectors i partits polítics’ de l’estat espanyol, que plantegen fins i tot la il·legalització d’ideologies.\nLa cambra basca manifesta que ‘per poder assentar una sincera cultura de respecte mutu i lleialtat interinstitucional, que impossibiliti incomplir la mateixa llei i els acords assolits, així com l’ús polític d’aquests incompliments, resulta imprescindible un nou model relacional amb l’estat’.\nAquest model -segons s’indica en l’esmena- ha de basar-se ‘en la igualtat, la bilateralitat i el pacte’, amb la incorporació d’un ‘sistema de garanties’. El parlament demana, així mateix, que igual que passa en altres països de l’entorn europeu, el nou model de relació entre Euskadi i l’estat espanyol ‘doni sortida a l’exercici del dret a decidir de la ciutadania’.\nBurla i menyspreu\nLa portaveu d’EH Bildu, Maddalen Iriarte, ha denunciat que el fet que l’Estatut segueixi sense haver-se completat després de quaranta anys, evidencia la ‘burla i el menyspreu’ dels principals partits de l’estat espanyol, un problema que s’ha agreujat pel ‘gir involucionista’ que protagonitzen el PP, Ciutadans i Vox.\nTambé ha censurat l’actitud del president del govern espanyol, el socialista Pedro Sánchez, per haver tancat la porta a la independència o l’autodeterminació de Catalunya amb el seu ‘no és no’ a aquesta possibilitat, així com pel seu suport a la intervenció de l’autonomia de Catalunya a través de l’article 155 de la Constitució. Iriarte ha assegurat que el Govern del PSOE també menysprea el lehendakari, Iñigo Urkullu, en supeditar la transferència de competències a les seves necessitats polítiques.\nDes del PNB, Joseba Egibar ha recordat que quaranta anys després de la seva aprovació, encara estan pendents de transferir a Euskadi nombroses competències reconegudes en aquesta llei orgànica, pel que ha denunciat el seu ‘incompliment’. Per aquest motiu, considera que cal ‘un nou model de relació amb l’estat’ que permeti superar aquest ‘embús’.\nEgibar ha lamentat que els successius governs del PSOE i del PP només accepten efectuar nous traspassos competencials quan necessiten el suport del PNB al congrés espanyol. També ha censurat l’actitud mantinguda durant molts anys per l’esquerra abertzale, a la qual retret que fins fa pocs anys hi hagi intentat fer ‘fracassar’ l’Estatut de Gernika.\nPer part d’Elkarrekin Podemos, Lander Martínez ha denunciat que malgrat les puntuals referències de l’esmena a qüestions socials o educatives, ‘el que de veritat’ pretén EH Bildu amb aquesta proposta és insistir en el ‘monotema’ de la territorialitat i de la ‘relació d’igual a igual’ amb l’estat espanyol.\nMartínez ha lamentat que ‘l’obsessió’ d’EH Bildu amb aquest assumpte el porti a no atendre a les ‘preocupacions’ dels ciutadans en matèria d’ocupació o igualtat. També ha criticat el PNB, a qui li ha retret que utilitzi l’autogovern com a ‘moneda de canvi’ en les seves relacions amb el govern espanyol, així com al PSOE, al qual ha acusat de plantejar-se ‘l’opció’ de pactar amb ‘l’ultraliberalisme, centralisme i espanyolisme ranci’.\nEl portaveu parlamentari del PSE-EE, José Antonio Pastor, ha acusat EH Bildu d’utilitzar aquest debat com ‘l’últim acte de precampanya’, així com de tractar els bascos ‘que també se senten espanyols’ com si fossin ‘simples espectadors’.\nPastor ha denunciat que malgrat el seu intent de ‘disfressar’ les seves propostes amb breus al·lusions a qüestions socials, ‘l’únic que de veritat interessa EH Bildu és el dret a decidir’. Davant d’aquesta forma d’actuar, ha subratllat que el PSOE treballa per millorar les pensions i les polítiques d’igualtat, així com per augmentar el salari mínim i combatre la humiliació a les víctimes que plantegen els que ‘exalten’ a Franco o s’oposen a l’autogovern d’Euskadi.\nDes de les files del PP basc, Borja Sémper ha lamentat que EH Bildu plantegi al parlament els mateixos arguments una vegada i una altra, cosa que ha atribuït a la ‘baralla’ que manté la coalició amb el PNB ‘per veure qui és nacionalista i més pur’.\nSémper ha criticat que, mentre aquests dos partits es mantenen en el seu ‘raca raca‘ sobre l’autogovern i es dediquen a diferenciar entre bascos ‘de primera i segona’, no s’atenen a les ‘necessitats’ dels bascos en matèries com l’educació, ni afronten reptes tan importants com l’envelliment de la població.


La campanya “Torna ‘L’Alqueria Blanca’: dis-me” d’À Punt, Lola Cinema, Nadir i Fluor arrasa en els WINA amb tres premis - À Punt\nLa campanya “Torna ‘L’Alqueria Blanca’: dis-me” d’À Punt, Lola Cinema, Nadir i Fluor arrasa en els WINA amb tres premis\nL’Alqueria Blanca recull èxits, en aquesta ocasió ha guanyat tres premis Wina en la gala celebrada divendres a Dubai.\nLa campanya “Torna ‘L’Alqueria Blanca’: dis-me” ha estat premiada en les tres categories a les quals estava nominada\n11 de juny 2021 - 20:18\nEls WINA (World Independent Advertising Awards) són els premis més importants del món del màrqueting i la publicitat en la seua versió independent. Anualment competeixen milers de projectes i campanyes. Enguany, a més, amb rècord de participació de 48 països diferents dels cinc continents.\nLa campanya “Torna ‘L’Alqueria Blanca’: dis-me” ha estat premiada en les tres categories a les quals estava nominada:\n1. Wina de Plata activació promocional: llançaments i rellançaments\n2. Wina de Plata contingut digital\n3. Menció honorífica en mitjans, plataformes digitals\nUna altra excel·lent notícia per a la tornada de L’Alqueria Blanca en À Punt és l’estrena, que ha superat quasi totes les grans cadenes generalistes (Antena 3, TVE, La Sexta, Cuatro…), amb més d’un 12,5% de share, una fidelitat del 75% i ha sigut trending topic amb més de quatre milions i mig d’impressions orgàniques, amb el 94% dels comentaris positius. Són resultats espectaculars per a una campanya centrada completament a la Comunitat Valenciana.\nAquesta campanya integral, que ha inclòs fins a 10 plataformes diferents a través del branded content transmèdia ha sigut valorada pel jurat, compost per 108 persones dels cinc continents.\n“Torna L’Alqueria Blanca: dis-me” és una campanya de llançament al nivell de les grans plataformes, amb accions molt diferents:\n● La notícia més esperada\n● Els superfans pregunten per les trames\n● La càmera oculta\n● La web\n● El confessionari\n● “Fem comboi”\n● I formats molt diversos de continguts creatius per a xarxes\nEl jurat ha valorat la campanya com una de les més rellevants a escala mundial, i competeix contra projectes de marques ben reconegudes en tot el món.\nCésar Martí, director de programació i continguts ha assenyalat que “Aquest premi és el colofó a un projecte molt il·lusionador per a À Punt. L’objectiu era recuperar els espectadors de L’Alqueria Blanca i, a més atraure l’interés de públics nous i ha complit totes les nostres expectatives. La campanya ha servit per a activar els seguidores de la sèrie, però també per a captar a les audiències digitals, que són un públic més jove”.\nXimo Pérez, productor executiu de L’Alqueria Blanca ha destacat que “la campanya de llançament de la temporada 12 de L’Alqueria Blanca s’ha basat en l’empremta que la sèrie havia deixat en els fidels espectadors durant les onze temporades prèvies. A més, el retorn de L’Alqueria ha ajudat que À Punt entre en casa dels valencians i les valencianes, com demostren les excel·lents dades de audiència”\n“A més d’alegrar-nos moltíssim, reconeixements tan importants a escala mundial com aquest ratifiquen allò que sempre diem: que els projectes de branded content i transmèdia ben fets compleixen els objectius de comunicació i negoci de les companyies”, explica Eduardo Prádanos, fundador i director creatiu de Fluor Lifestyle.\nEn aquest vídeo es pot veure el projecte complet.


Cuidem a qui cuida | Blog de Cáritas Barcelona\nAcollida i acompanyament / Opinió / 21/07/2020\nL’emergència generada per la COVID-19 ha posat en primera línia a tot el personal sanitari i hospitalari. La seva entrega, esforç i dedicació a tenir cura de les persones que emmalaltien ha generat la solidaritat i el reconeixement del conjunt de la ciutadania\nDes dels dispositius sanitaris s’han organitzat serveis d’ajut emocional per tenir cura del malestar provocat per la intensitat de la seva feina. Els serveis socials, la societat civil i grups de voluntaris també han posat el seu gra de sorra en atendre a les persones afectades per aquesta crisi, i s’han entregat des del primer moment per mirar de pal·liar i cobrir les necessitats bàsiques d’aquestes persones.\nCàritas Barcelona ha estat des del principi entre aquests serveis, i les persones treballadores i voluntàries de l’entitat han donat el millor de si per estar al costat dels més vulnerables. En la majoria de casos, aquest esforç s’ha fet en situació de confinament domiciliari, però també des de menjadors o magatzems, entre d’altres. Han estat mesos de jornades inacabables, mirant de conciliar la vida laboral i familiar. Patint per la salut de persones properes que emmalaltien, per la situació desesperada que s’estava vivint i escoltant històries dramàtiques dia rere dia.\nÉrem conscients del patiment emocional que suposava aquesta situació. Per aquest motiu, l’equip psicològic de Càritas vam rebre l’encàrrec d’acompanyar a les persones que treballen amb nosaltres. Es van crear dos grups virtuals, anomenats espais d’escolta emocional.\nUn d’ells va estar dirigit al personal de recepció i administració. Eren els encarregats de rebre l’allau de trucades del call center, i no estaven tan avesats a escoltar el patiment de les persones de manera tan directa. En aquest espai hi van participar 14 persones de forma voluntària, explicant l’angoixa que els hi havia suposat la situació. Vam posar nom a les emocions compartir-les, i es va generar un clima de pacificació i contenció de la problemàtica.\nEl segon espai va estar dirigit a treballadores familiars del Servei d’Atenció a la Llar (SALL). Van participar-hi 10 professionals que feien el seguiment de persones grans, fos de manera telemàtica o visitant domicilis. Van aparèixer emocions com la por a emmalaltir, però també la por a contagiar. Vam tractar el dol generat per la mort d’alguna de les persones a qui visitaven, i com gestionar el patiment de les persones grans, que s’havien de quedar confinades a casa seva.\nAquestes dues experiències remarquen una vegada més el que es vol expressar des del títol. Cuidem-nos, i cuidem també a qui cuida.\nPsicòleg de Càritas Diocesana de Barcelona\nExposició ‘COVID-19: Obre els ulls’ una lectura social i ecològica de la pandèmia


XINEUA VINS Respecte i Humilitat: Missatge en una ampolla 2015\nMissatge en una ampolla 2015\nEL MISSATGE MÉS BONIC.\nSimplement un nàufrag en una illa perduda en el mar. Un altre dia solitari amb ningú aquí més que jo, més solitud que la que cap home pugui resistir. Rescatin-me abans que caigui en la desesperació.\nEnviaré un SOS al món, espero que algú rebi el meu missatge en una ampolla.\nHa passat un any des que vaig escriure la meva nota, però hauria d'haver sabut això des del principi. Només l'esperança pot mantenir-me, l'amor pot arreglar-te la vida, però també et pot trencar el cor.\nHe sortit a caminar aquest matí, i no puc creure el que he vist, cent mil milions d'ampolles arrossegades pel mar a la platja. Sembla que no estic sol en això d'estar sol, cent mil milions de nàufrags buscant una llar.\nEns l'hem fotut un divendres qualsevol entre musicalis i molts somriures, tot gaudint de la terrassa juntament amb la xineueta i la mitja nespra.\nCeller Vinya Oculta - Vinyeró Amós Bañeres.\nMonovarietal de Macabeu amb una criança de 6 mesos en dipòsits d’inox amb les seves mares.\nA la vista color groc palla gens pàl·lid amb tonalitats daurades intenses i seroses, amb presència d’una fina llàgrima grassa, untuós i tèrbol.\nAl nas és tot franquesa, amb influència de les mares molt present, amb una bonica rusticitat, és molt honest i amb una extraordinària expressió del territori, aromes de fruita blanca madura, pera, subtils notes cítriques, molt mediterrani, herbes aromàtiques, flors seques, quelcom d’orellanes i codony, ametlles, notes exòtiques de gingebre, records balsàmics i un fons subtil de mineralitat recordant el guix. Extraordinari.\nA la boca és ampli i untuós, complex, de recorregut sedós i de gran finor, equilibri fantàstic entre l’acidesa, dolçor i alcohol, records de pa calent, de pastisseria, fruita blanca, poma i pera en compota, és estremadament sàpid, apareixen els cítrics i les notes de bosc mediterrani, les flors i els balsàmics , de molta persistència i final llarg amb notes mentolades i anisades.\nTreball extraordinari d’aquestes vinyes de Macabeu de més de 15 anys de cultiu ecològic.\nRes com l’expressió més nua del Macabeu.\nPublicat per Xineuavins a 29.6.17\nMaragda negre 2014


El Consell convoca la X edició dels Premis Mallorca de Creació Literària\nEl Consell ha convocat la X edició dels Premis Mallorca de Creació Literària en les modalitats de Narrativa, Poesia i Assaig, amb una dotació de 35.000, 25.000 i 30.000 euros respectivament.\nSegons ha detallat la institució insular aquest dilluns, aquest any la quantia del premi ha augmentat perquè s'inclou el cost de l'edició de l'obra premiada. D'aquesta manera, els escriptors tendran la possibilitat de publicar amb l'editorial que prefereixin, sempre complint amb una sèrie de requisits que donin a la publicació la projecció d'uns guardons com els Premis Mallorca, on es premia l'excel·lència de la producció literària en català.\nDes del Consell han explicat que pròximament s'obrirà el període d'inscripció per presentar les obres en les diferents categories dels Premis Mallorca. El jurat de cadascun dels premis està format per quatre membres de «reconegut prestigi» dins de l'àmbit de la cultura de parla catalana designats pel conseller insular de Participació Ciutadana i Presidència, Jesús Jurado.\nEl lliurament dels premis s'inclourà dins dels actes de celebració de la Diada de Mallorca del 31 de desembre.


De la hipermobilitat a la reclusió - Nosaltres La Veu\nDe la hipermobilitat a la reclusió\nLliçons del coronavirus o de la hipermobilitat a la reclusió\nEl Covid-19 és un virus zoonòtic, que s'allotjava en animals, i va infectar els humans en el mercat d'animals vius de Wuhan (Hubei, la Xina) durant el mes de desembre. Al gener es va propagar exponencialment per aquella gran ciutat i la província, afectant sobretot les persones majors i els malalts. Les autoritats tardaren a reaccionar i el 22 de gener prengueren mesures dràstiques com posar en quarantena la població, desplaçar milers de metges voluntaris a Wuhan i alçar hospitals nous en temps rècord. Cap a mitjans de febrer aquestes mesures aconseguiren frenar i reduir l'epidèmia.\nAleshores el virus s'havia estès per tot el món i l'11 de març l'OMS va declarar oficialment la pandèmia. A dia d'avui, 17 de març, el Covid-19 arriba ja a 130 països, amb 185.000 afectats, 7.400 morts i 80.000 guarits. Tot açò en 4 mesos. I els investigadors treballen contra rellotge per a obtenir una vacuna i antivirals que poden tardar encara mesos a arribar.\nA Espanya tenim ja uns 11.200 infectats, 500 morts i 530 guarits, i es dupliquen els casos aproximadament cada 3 dies i ací radica el problema: un creixement tan ràpid que si no férem res afectaria tota la població espanyola en menys d'un mes... Madrid és l'epicentre, amb 4.165 infectats, però el govern no s'ha decidit a posar en quarantena la capital, ni a declarar l'estat d'alarma fins al 15 de març, de manera que molts ciutadans han viatjat en massa a la serra, la costa, el futbol, espectacles, etc. Així, el virus s'ha estès fins i tot a les comarques rurals i els serveis sanitaris s'han col·lapsat, especialment on les retallades neoliberals han sigut més fortes. Madrid per exemple.\nSorprenentment el govern anglés assumeix el «contagi controlat» sense fer pràcticament res, per a no danyar més l'economia, fins a dins de deu o catorze setmanes, quan arribe el màxim de casos. Un Laissez faire, laissez passer biològic i econòmic que amenaça una nació de 66 milions d'habitants amb un experiment eutanàsic que pot acabar amb bona part de la població més major i feble...\nAcí no hem reaccionat a temps (com sí que va fer Corea del Sud) i ara ens toquen les mesures dures (com va haver de fer la Xina), perquè fins que no es descobrisca la vacuna o algún antiviral efectiu no hi ha més remei que separar-nos al màxim, tots, durant 2 o 3 setmanes. Hem passat de la hipermobilitat a la reclusió...*\nI amb tot el que està passant, potser hauríem de reflexionar sobre les lliçons que ens dona el coronavirus:\n→ El virus de Marburg procedia de mones importades, el de l'èbola de ratapinyades o micos i l'actual va sorgir d'algun animal silvestre com les ratapinyades, encara que al principi es va parlar del pangolí. Probablement aquests virus acabarien arribant finalment als humans, però com més tarden millor, perquè així tindrem més temps per a investigar-los i cercar vacunes o medicines. I per a retardar-los al màxim hem de deixar en pau els animals silvestres, respectant els seus ecosistemes i limitant la nostra invasió de tota la biosfera (ecològicament som una espècie de plaga que tot ho envaeix). Cal prohibir el comerç d'animals, almenys el dels animals silvestres. Qui realment vol a un animalet no el tanca en una gàbia ni el segresta del seu hàbitat, se’n va a la protectora més pròxima i n'adopta algun abandonat.\n→ Una vegada infectat el «pacient 0», el virus es va reproduir dins del seu cos i va anar infectant la gent propera, per contacte directe o per les gotetes dels esternuts. Així es va propagar pel focus inicial i en un parell de mesos aconseguí arribar a més de 100 països, la qual cosa només pot explicar-se per l'intens tràfic de persones i mercaderies que impera. Hem de reduir la hipermobilitat, pel perill dels virus i perquè el sector del transport és el principal emissor de CO2 a EUA, Europa, Espanya, etc. Per tant és el responsable principal de l'emergència climàtica, que pot resultar molt més perillosa i mortífera que el coronavirus, i després de 40 anys de reunions internacionals inútils només ens queden ja uns 8 anys per a resoldre-la. Significativament, estos dies de pandèmia i reclusió, amb el trànsit i la indústria parats en molts llocs, han disminuït les emissions de CO2 i la contaminació (el que és bo per a la salut també és bo per a la Natura, i viceversa).\n→ Una altra causa important de la ràpida propagació ha sigut la lenta actuació de governs nacionals i les institucions internacionals, llastrats pels grans interessos comercials, la globalització i la por a la impopularitat i la pèrdua de vots. I eixe retràs resulta molt perillós: un estudi de la Universitat de Southampton indica que si el govern xinés haguera actuat una setmana abans, el 66% dels casos s'hagueren evitat. I el mateix es podria dir del govern italià, de l'espanyol i d’alguns altres (el d’Anglaterra pot ser el campió dels retardats, ja veurem què passa amb la seua estratègia). Així doncs, els governs han de ser àgils per a salvar vides i pensar més en la salut dels seus ciutadans que en qualsevol altra cosa.\n→ En aquesta crisi hem vist també com els hospitals privats derivaven els pacients afectats cap als hospitals públics, que s'han vist desbordats, la qual cosa augmenta la mortalitat. Amb l'agreujant que durant els passats anys hi hagueren fortes retallades en la sanitat pública, en benefici de la privada, i ara tenim només 3 llits hospitalaris per cada 1.000 habitants, quan l'OMS en recomana 9. Per tant és necessari millorar i ampliar la sanitat pública dotant-la de suficient pressupost, perquè és de tots i no s'escaqueja davant problemes tan greus com aquest.\n→ A més, si volem mantenir una semiquarantena acceptable i efectiva cal ajudar els més desafavorits que estan sols o són pobres, de manera que puguen subsistir sense quasi eixir de casa, per raons humanitàries, ètiques i fins i tot per egoisme perquè quants més pobres i gent hi haja en els carrers més es propagarà el virus i més ens afectarà a tots. Igualment cal ajudar els qui poden perdre el treball o viuen al dia; als autònoms que no poden treballar ni cobrar durant aquestes setmanes, cal donar-los algun subsidi; igualment a les xicotetes empreses que poden resultar molt afectades. I paralitzar les hipoteques, perquè ningú se'n vaja al carrer.\n→ Una altra cosa imprescindible és fomentar el sentit comú i la responsabilitat de tots, no hauria de ser necessari un govern autoritari com el de la Xina ni els militars en els carrers per a obligar la gent a complir els protocols de cuidar-se a sí mateix i cuidar els veïns, hauria d'haver-hi suficient civisme i intel·ligència per a actuar majoritàriament així. No haurien de succeir irresponsabilitats com aprofitar el tancament de centres educatius o laborals per a anar-se’n ara a la muntanya, a la costa o a un partit de futbol. Cal canviar ja l'assignatura de Religió per una altra de Drets i Deures Humans o alguna cosa així.\n→ També hauríem d'augmentar la investigació pública (molt per sota dels estàndards avançats) per a poder solucionar ràpidament crisis com aquesta, fomentar la col·laboració internacional per a ajudar-nos mútuament entre els països, consumir productes locals preferentment perquè si depenem tant de l'exterior, en situacions crítiques (tancament de fronteres, embarg petrolier, guerres, etc), podem quedar-nos desabastits de béns necessaris. Per tant hem de cuidar molt als nostres camperols, perquè l'alimentació (ecològica) és el més important i tendir cap a l'autoabastiment alimentari, perquè vindran crisis pitjors (si no canviem) i si seguim arruïnant i abandonant els camps també ací poden escassejar els aliments i tornar la fam...\nRespecte als diners necessaris, el govern pot utilitzar les partides innecessàriament assignades a compres d'armaments, noves infraestructures, església, monarquia, etc., a més de posar impostos especials als milionaris i lluitar contra el gran frau fiscal i la corrupció existents. I no oblidem que la banca hauria de tornar els més de 60.000 milions d’€ públics que reberen, igual com han fet en altres països, perquè els necessitem per a resoldre la crisi actual i per a millorar la sanitat, l’educació, la dependència, les pensions, etc.\n* En www.lariberaenbici.net recomanem algunes lectures i vídeos, per entretindre i pensar.


Hotel Versal Krasnodar Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nUlitsa Krupskoy 8/5 (mkr Pashkovsky), Karasunski, Krasnodar, Rússia, 350910 - Veure al mapa\nAl visitar Krasnodar, vosté es sentirà com a casa a Hotel Versal, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHotel Versal també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Krasnodar. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, mini bar, insonorització, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, sauna, piscina coberta, massatge, sauna estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Hotel Versal és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Krasnodar.\nTots els tipus de viatgers (308) Parelles (110) Viatgers en solitari (79) Famílies amb infants petits (48) Famílies amb infants grans (29) Grups (41)


Contaminació acústica i de l’aire del nostre barri (Escola Les Acàcies) | Km2 del Poblenou\nHome ♦ Dades en Xarxa ♦ Contaminació acústica i de l’aire del nostre barri (Escola Les Acàcies)\nAutores: les mestres de l’Escola Les Acàcies: Montse, Raquel, Olga i Isabel.\nAquest curs l’ alumnat del Cicle Superior de l’Escola Les Acàcies participem en diferents projectes que tenen en comú l’estudi de la contaminació de l’entorn.\nDintre del projecte SSSPLAU fa un parell de mesos els nostres alumnes van començar a treballar l’estudi del soroll dins de l’escola. Mesurant amb sonòmetres, vam recollir dades ,vam fer estadístiques de quins eren els espais més i menys contaminats acústicament del Centre.\nAvui hem fet una sortida pel barri del Poblenou , on està ubicada la nostra escola, per poder mesurar i comprovar in situ quina és la situació de contaminació acústica i de l’aire del nostre entorn.\nHem fet un recorregut aturant-nos en 6 punts molt estratègics i variats, des de carrers sense circulació de vehicles, carrers amb molt de tràfic, parcs.\nEls nens i nenes amb diferents aparells de mesura han pogut comprovar com canvien les dades d’uns llocs als altres, depenent de la vegetació , vehicles, obres al carrer…\nTotes aquestes dades ens serviran per fer gràfiques i publicar-les al Km2 del Poblenou (CitizenSqKm) on col·laborem geolocalitzant aquests punts.\nTota aquesta experiència ens ha donat l’oportunitat de conèixer aparells que normalment no estan al nostre abast i de conscienciar als nens i nenes, què són aquests conceptes tan abstractes per a ells, però al mateix temps tan importants per la nostra vida diària i la nostra salut. Han gaudit de l’experiència i han après moltes coses.\nAquests són alguns dels seus comentaris:\nHa estat interessant i divertit!!\nM’ha agradat molt mesurar la contaminació acústica i de l’aire, no pensava que varies tan ràpid d’un lloc a l’altre,\nPer primera vegada a la meva vida hem utilitzat aquests aparells de mesura…\nHa estat molt interessant aprendre i treballar aquest tema al nostre barri.\nMillor estar als parcs!!! Són més saludables!!\nCanvia moltíssim la contaminació d’un lloc a l’altre, no m’ho imaginava!!\nEns ha agradat molt aquesta sortida i investigar sobre aquest tema.\nQuan ho pugem a internet quedarà feta una cosa per nosaltres que podrà mirar tothom.\n+ Informació: “Protocol Dades Ambientals amb l’Escola Les Acàcies”\nSegüent Protocol Dades Ambientals amb l’Escola Les Acàcies →\n← Anterior Un recorregut pel Poblenou de 1898 (Institut Salvador Espriu)


Trofeu Setmana Santa – Circuit ADIPAV | Club Marítim Torredembarra\n← Copa d’Espanya classe Europa a Torrevieja\nCampionat de Catalunya per Equips Optimist G2 →\nTrofeu Setmana Santa – Circuit ADIPAV\nEl passat cap de setmana, del dia 18 al 20 d’Abril, es va celebrar en aigües de Torredembarra el Trofeu Setmana Santa, una regata que forma part del Circuit ADIPAV.\nAquest any, 19 inscrits (16 Sèniors, 3 Júniors) de Clubs com Sitges, Badalona i Altafulla, han pogut gaudir d’aquesta regata.\nEl primer dia, el vent va ser de llevant de 12 nusos. Unes bones condicions per a poder regatejar van permetre a Xavi Roca finalitzar en primera posició de primera, Javier de Balle en segona i Alex Serra en Júnior\nEl segon dia la regata va començar amb garbí de 12 nusos i va acabar amb 15. En sènior, els guanyadors van ser: En primera, Xavi Roca i en segona Carlos Jiménez Lloveras.\nEl tercer i últim dia del Trofeu el temps va estar molt inestable, amb un llevant que rolava 30º a banda i banda. Després d’un aplaçament a terra, i un a mar, l’organització va poder iniciar el procediment. Les rolades van continuar, i es va tenir de fer un canvi de recorregut. En primera va tornar a guanyar Xavi Roca i en segona Javier de Balle.\nPodreu trobar la classificació al nostre apartat de la web.


Reobertura amb l'objectiu de recuperar el «temps perdut» - Diari de Girona\nReobertura amb l'objectiu de recuperar el «temps perdut»\nEls centres comercials tornen a rebre clients lamentant la discriminació de bars i restaurants\nagències/ddg. girona 01.03.2021 | 23:39\nEls centres comercials van tornar a obrir ahir amb l'esperança de recuperar «el temps perdut» però «desconcertats» perquè els restaurants situats al seu interior segueixen tancats. Així es va expressar el portaveu de l'associació de comerciants de centres comercials de Catalunya, Francesc Casanovas, qui també va lamentar el «greuge comparatiu» que ha suposat el tancament dels centres davant l'obertura de la resta de comerços. «Nosaltres ens estem debilitant i tot plegat afecta la competitivitat», va lamentar. En aquest sentit, Casanovas apunta que una de cada cinc botigues de centres comercials ha hagut de tancar a causa de les restriccions i estima que cada establiment ha tingut unes pèrdues mitjanes de 12.000 euros al mes.\nPer Casanovas, la reobertura dels restaurants situats a l'interior dels centres comercials contribuiria a la reactivació de l'economia i no posaria en risc les dades epidemiològiques. «Més oferta comercial vol dir menys aglomeracions; som part de la solució i no part del problema», va subratllar. Segons el portaveu dels centres comercials, la reobertura de la restauració de dilluns a divendres en les franges horàries permeses –de 7.30 h a 10.30 h al matí i de 13.00 h a 16.30 h per dinar- permetria als locals de menjar recuperar un 60% de la seva facturació habitual.\nLa restauració de Girona reclama obrir a l'hora de servir sopars.\nL'hostaleria de Girona reclama que l'allargament dels horaris s'estengui també a l'hora dels sopars.\nDe fet, l'associació de comerciants ja ha traslladat al Govern una petició per poder reobrir els restaurants de l'interior dels centres comercials. «Sempre que hem fet propostes realistes s'han acabat implementant amb més o menys temps; pensem que el sentit comú es tornarà a imposar», va assenyalar Francesc Casanovas.\nSegons aquest portaveu, l'associació ja està treballant perquè la reobertura dels restaurants es faci efectiva a partir del 8 de març, tot i que tampoc s'atreveix a fixar una data definitiva. Segons les dades facilitades per l'associació, a Catalunya hi ha 49 centres comercials que donen feina a unes 35.000 persones. El nombre de negocis se situa al voltant dels 3.500, dels quals aproximadament un 20% són restaurants.\nPer la banda dels propietaris, el portaveu per Catalunya de l'Associació Espanyola de Centres Comercials, Víctor García, va assegurar la resposta del públic és «positiva» i que els centres comercials estaven força animats, encara que sense aglomeracions.\nGarcía va explicar que la major afluència es va notar en les botigues de cadenes grans que portaven més de dos mesos tancades i que aquesta serà una setmana «atípica», entre d'altres coses perquè molta gent encara no ha tingut ocasió de retornar les peces comprades per Nadal.\nMalgrat que va valorar la reobertura com a «molt positiva», García va lamentar que se'ls obligui a tancar els dissabtes perquè els «penalitza molt» i perquè no es permet la reobertura de la restauració als centres comercials.


Els funcionaris creuen que el Govern té 'una oportunitat d'or' per tancar el debat sobre les jubilacions - FÒRUM.ad\nEls funcionaris creuen que el Govern té ‘una oportunitat d’or’ per tancar el debat sobre les jubilacions\nOn: 09/12/13 22:41\nEls membres de la plataforma de sindicats de funcionaris s’han reunit aquest dilluns al vespre per consensuar una proposta sobre els complements de jubilació. Segons ha indicat el secretari general de l’USdA, Gabriel Ubach, acceptarien les rebaixes de les pensions proposades pel Govern si hi ha compensacions socials i laborals, però segueixen descartant la limitació de les prejubilacions als qui els queden cinc anys o menys per a jubilar-se. Els sindicats consideren que fan proposta assumible per l’Executiu i que aquest té ‘una oportunitat d’or’ per tancar el tema. Demanen però, un document amb ‘garanties de consens’ per poder consultar a les bases i veure si els afiliats donen el vist i plau al text.\nEls sindicats de funcionaris han elaborat aquest dilluns un document per fer arribar les seves propostes al Govern en relació a la reforma dels complements de jubilació. Un cop estudiades les directrius marcades per l’Executiu mantenen la seva negativa a limitar les prejubilacions als treballadors que els quedin cinc anys o menys per jubilar-se. Acceptarien però rebaixes com la del 10% de la jubilació i la prejubilació sempre i quan obtinguin contraprestacions socials i laborals.\nCom ha explicat el secretari general de l’USdA, Gabriel Ubach, el primer punt ha quedat ‘totalment rebutjat’, el que acceptarien, ha dit, és jubilar-se o prejubilar-se amb un 60% del darrer salari en comptes del 70% de la’ctual. Això sí, Ubach ha reclamat un ‘paquet de contraprestacions’ socials i laborals que s’adapti a les singularitats de cada cos.\nAmb aquest document, segons el representant de l’USdA, el Govern té ‘una oportunitat d’or’ per tancar el tema de les jubilacions i donar així solució a ‘un problema molt greu que ha provocat el mateix Govern’.\nUbach ha afirmat que tenen clar que el Govern ‘té l’última paraula’ però si vol arribar a un acord ‘és possible’. Per assolir aquest consens volen un document amb garanties que tingui ‘alguna possibilitat de passar’ davant de les assemblees dels diferents sindicats. I és que, com ha recordat, són propostes que ‘no costen diners’ i per això creuen que ‘si estan disposats a assumir les nostres reivindicacions com nosaltres hem assumit les seves pot haver-hi principi d’acord’.\nDe moment, els sindicats faran arribar el text al ministre de Funció Pública, Jordi Cinca, en un parell de dies i esperaran la resposta que indiqui ‘què estan disposats a assumir’ per sotmetre-ho a les bases.\nPrevious Post: Andorra Telecom fa un donatiu de 12.000€ a favor de Filipines\nNext Post: Com combatre la por


Actualitzat Diumenge, 10 de gener de 2021. 18:40\nBarcelona, primavera del 415. L’Imperi romà d’Occident, governat per l’emperador Flavius Augustus Honorius, es debatia entre la supervivència i la desaparició. Desprès de quatre segles de dominació incontestable, els dies de glòria de la lloba capitolina tocaven a la seva fi. I en aquell context caòtic; el nucli del poble visigot, liderat pels reis Ataülf i Gala Placidia, travessava els Pirineus i s’establia a Barcelona. Era el primer cop que la petita Barcino, es convertia en sede regia; es a dir, en capital d’un domini. Barcino, que els visigots anomenarien Barchinona (es pronuncia Barkinona); no era la ciutat més poblada del nord-est peninsular. Ni tampoc era la que tenia una millor situació estratègica. Llavors, per què la monarquia visigòtica es va inclinar per Barcino?. Per què, per exemple, va desestimar l’opció de Tàrraco, la gran ciutat del territori?\nMapa de l'Imperi romà d'Orient i d'Occident / Font: Enciclopedia\nLa muralla de Barcelona\nUn dels elements que més pes van tenir en aquella decisió va ser la muralla de Barcelona. Segons les fonts documentals de l’època era un dels millors sistemes defensius del món romà. Havia estat construïda durant el segle anterior; a l’inici de les grans crisis econòmiques i socials que anticipaven la fi de la lloba capitolina. I el que es més rellevant, es que no havia estat promoguda per l’estat romà; sinó que havia estat finançada per la pròpia Barcino. Aquest detall es molt important, per què revela que aquella petita ciutat tenia un força econòmica considerable, proporcionalment molt superior a la seva força demogràfica, que li venia de la seva tradició industrial: durant els segles I a III; Barcino va ser una gran centre de producció i exportació de vi, d’oli, i de garum (una salsa elaborada amb les vísceres del peix, molt apreciada per les oligarquies romanes).\nLes oligarquies hispano-romanes\nAtaülf i Gala Placídia tenien l’objectiu d’establir el poble visigot sobre el territori de les províncies romanes de la Narbonense i la Tarraconense (els actuals territoris del Llenguadoc, Catalunya, i Aragó). Però, a diferència d’altres pobles germànics, ho volien fer d’una forma pactada. No obstant això, en el seu primer intent (414), no van tenir èxit; i la pressió de l’estat romà i de les oligarquies galo-romanes de la Narbonense (l’actual Llenguadoc) els va obligar a desplaçar-se cap al sud. Un cop van travessar els Pirineus, van preferir no provocar un nou conflicte; i van renunciar a viatjar fins a Tàrraco, la gran ciutat i el gran centre de poder polític i militar del nord-est peninsular. Temien que les seves oligarquies reaccionessin amb la mateixa hostilitat que, poc abans, ho havien fet les de Narbo (l’actual Narbona).\nRepresentació moderna d'Ataulf (1858) / Font: Museo del Prado\nUna ciutat oberta\nEl paisatge social d’aquella petita Barcino, va ser un altre dels elements que van influir en la decisió d’Ataulf i Gala Placídia. Les oligarquies urbanes de Barcino, en aquell moment una petita ciutat d’uns 2.000 habitants, estaven formades per perfils clarament contraposats als de Tàrraco. Mentre que la “perla d’August” era, com Narbo, una ciutat totalment gentrificada (una mena de ciutat-jardí habitada -quasi exclusivament- per alts funcionaris -civils i militars-, per grans latifundistes del territori, i per les jerarquies eclesiàstiques provincials); el paisatge sociològic de Barcino tenia una composició més variada: una petita oligarquia formada, bàsicament, per fabricants, comerciants i armadors; i una petita massa de població proletària que ni tan sols era suficient per a ocupar la totalitat de l’espai urbanitzable a intramurs.\nMaqueta de Tàrraco / Font: Ajuntament de Tarragona\nLa Barcelona visigòtica.\nAtaülf i Gala Placidia van establir la seva cort a Barcelona. Segons la investigació historiogràfica i arqueològica, el nou centre de poder polític, militar i eclesiàstic es va desplaçar del Forum (que es correspon a l’actual plaça de Sant Jaume) al sector “episcopal”, al quadrant nord-oriental de la zona murallada (que actualment ocupen la catedral i la plaça del Rei). També segons la mateixa investigació, la convivència entre la població hispano-romana (la majoria autòctona) i la visigòtica (la minoria que passava a ostentar el poder); va ser relativament bona: es van separar, clarament, els espais d’habitació i de culte. En aquest punt es important recordar que els visigots eren arrians (una confessió cristiana que no estava subjecta a l’autoritat del pontificat romà); mentre que la majoria autòctona professava el catolicisme.\nGala Placidia i els seus fills / Font: Museu Cristià de Brescia\nDos bisbes, dues basíliques, un rabí i una sinagoga.\nFins a la conversió al catolicisme del rei visigot Leovigild (586) -que va implicar la fi de la confessió arriana-, la petita ciutat de Barchinona va tenir dos bisbes i un rabí; dues basíliques i una sinagoga. Durant aquell segle llarg de convivència (415-586), la basílica sobre la qual més tard es construiria l’actual catedral va ser el temple dels arrians. L’actual església dels sants Just i Pastor, va ser la dels catòlics. I la sinagoga primigènia, va ser el temple de la minoria jueva local, que, de forma ininterrompuda, formava part del paisatge social, cultural i econòmic de la ciutat, pel cap baix, des del segle II. Aquest paisatge de diversitat -del tot impossible de reproduir a Tàrraco-, seria el que facilitaria la transformació de Barchinona en sede regia; i, sobretot, el que projectaria la ciutat cap a un protagonisme futur.\nEls comtes visigòtics de Barcelona.\nDesprés de l’assassinat d’Ataülf (415), els seus successors van traslladar la capitalitat de la monarquia visigòtica a Toletum (l’actual Toledo). Però alguna cosa va quedar de tot allò. Durant les centúries del 500 i del 600, Barchinona va assumir progressivament el paper de capital política i econòmica del districte Conventus Tarraconense (el territori de l’actual Catalunya i meitat nord del País Valencià). Les fonts documentals revelen que els bisbes de Barcelona (catòlics i arrians) van convocar diversos concilis que reunien els seus homòlegs de Tortosa, Lleida, Terrassa, Girona, Vic, Urgell i Empúries ... i a l’arquebisbe de Tarragona. I que el Comites Civitates (el comte i màxima autoritat política i militar de la ciutat de Barcelona); tenia un ascendent reconegut per part dels seus homòlegs del territori de la futura Catalunya.\nMapa del Conventus Tarraconense / Font: Universitat Humboldt. Berlin\nBarcelona, primera capital de Catalunya.\nTot això es el que explica que l’any 801 -després d’unes dècades de dominació àrab-; i quan Lluís el Pietòs -fill i hereu de Carlemany- va entrar a Barchinona; nomenés un comte (un delegat polític i militar) que tenia un plus d’autoritat sobre la resta de comtes de la Marca de Gòtia (la regió carolíngia que abastava els territoris dels actuals Llenguadoc i Catalunya vella). El comte Berà i els seus successors -els comtes carolingis de Barcelona- sempre van ser, també, marquesos de Gòtia; i la Barcelona carolíngia (801-987) sempre va ser la capital de la Marca de Gòtia. Mentrestant, Tarracona, pràcticament abandonada durant la invasió àrab (717), dormia el somni dels justos. No seria fins el 1116, quan l’estat medieval català ja estava plenament consolidat, que Ramon Berenguer III, comte independent de Barcelona, recuperaria la ciutat i restauraria la seu arquebisbat.\nImatge principal: Reproducció idealitzada de la Barcelona romana / Font: Serveis d'Arqueologia de l'Ajuntament de Barcelona


Ruta 8. Un tomb pel Lluçanés. Avinyó-Sant Feliu Sasserra-Avinyó | AVENTURES EN BTT\n← Transpirenaica texto en castellano\nVolta a Catalunya. Etapa 01. Barcelona-Cunit →\nSortim d’Avinyó i creuem la riera de Relat, per sobre el pont, i comencem a enfilar amunt, trobarem molta pista bona en un continu puja i baixa, boscos tranquils i molt deshabitat, anirem trobant alguns masos abandonats fins trobar la riera Gavarresa que avui porta molta aigua, la creuem a gual amb l’aigua més amunt de mitja roda, no cal dir que els peus ja estan molls.\nCasanova de Torroella\nTrobem el Mas La Vall dedicat al bestiar. El camí puja dret fins a arribar a una bona alçada, tenim molt bones vistes cap a la plana de Vic i el Monseny. Ens plantem a Sant Feliu Sasserra on aprofitem per fer un mos, contemplem encuriosits l’ou com balla a la font de la plaça de l’església i continuem la ruta. Sortim de Sant Feliu per Ca l’Anguera, tram de molta baixada, creuem les restes negroses de l’incendi forestal fins al fons de la vall on creuem la riera de Relat, també a gual però sense tanta aigua com hem trobat abans.\nPujarem per la carena de l’obaga fins a Sant Miquel de Terradelles on prenem el camí de transhumància, arribem al collet de la Portella i creuem la carretera cap a la carena del Morral. Seguim avall per una pista que ens porta a la Font de la Rovirassa amb el seu berenador i ben aviat som de nou a Avinyó.\nCamí de Sant Feliu Sasserra\nClica el mapa per obtenir més detalls de la ruta\nAquesta entrada s'ha publicat en Bages i etiquetada amb 18 itineraris, Bages, btt. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Valeri Gergiev, el sublim | La síndrome de Stendhal\n← “L’hort dels cirerers”, de Txèkhov (versió de D. Mamet)\nPer normalitzar el català hem d’aprendre… l’anglès →\nAhir vaig assistir a un concert absolutament espectacular a l’Auditori de Barcelona. Els intèrprets, habituals del cicle Ibercàmera, foren l’Orquestra Simfònica del Teatre Mariinski de Sant Petersburg, dirigida per Valeri Gergiev, i el pianista brasiler Nelson Freire. No n’havia vist mai cap dels tres i sentia vera curiositat per sentir-los, perquè són d’aquella mena de músics que desperten passions entre els melòmans.\nEl programa, ja a priori, era molt llaminer: l’obertura de Parsifal, el concert per a piano núm. 2 de Brahms i Romeu i Julieta de Prokófiev. A més a més, hi havia una peça d’un compositor rus contemporani que no coneixia. Tot el concert va ser electritzant i intensíssim, de principi a final. La manera com Gergiev va abordar cada obra era apol·línia i dionisíaca alhora. Apol·línia perquè sap treure el màxim partit de l’orquestra a base de fer-la sonar com un engranatge perfecte. Dionisíaca perquè les obres ho eren, i perquè aquest era el sentit i l’emoció que traspuaven en la versió de Gergiev.\nParsifal em va fer enlairar fins als cims de l’inefable, que és precisament allò que cercava Wagner. El Leitmotiv d’aquesta òpera sempre he trobat que et fa enlairar per damunt del món de la matèria, i Gergiev ho va saber plasmar a la perfecció.\nBrahms va ser un esclat d’energia i de passió, tant per part de l’orquestra com del piano. Nelson Freire és un virtuós a tenir molt en compte. No l’havia vist ni sentit mai i em va sorprendre molt gratament. És un concert atípic, amb quatre moviments, més bonic i més aconseguit que el primer, que en realitat fou la conversió a concert d’una sonata per a piano primigènia.\nUna altra sorpresa fou l’obra del compositor que no coneixia, El cavallet geperut, de Rodion Sxedrín. Sempre em miro amb recel les obres contemporànies, però aquesta fou tota una descoberta. En la línia de la música de bandes sonores de cinema, és allò que jo en dic música clàssica contemporània.\nFinalment, el Romeu i Julieta de Prokófiev, una obra apassionada i complexa on es descriuen els instints i passions més arravatats dels dos protagonistes del drama shakespearià. Gergiev ho va brodar novament. I per reblar el clau, com a propina va oferir el preludi del tercer acte de Lohengrin, tot un esclat de llum i de força que tancà el concert amb un segell d’or. Un concert que els assistents trigarem molt a oblidar, si és que ho fem algun dia. Per damunt de tot, intens. Molt intens.


Sant Julià porta l'Estat a l'Audiència Nacional pels desperfectes al pavelló l'1-O | Ràdio Girona | Cadena SER\nÚltimas noticias Hemeroteca 19 de septiembre de 2019 Actualizado a las 13:16 CEST\nUn moment de tensió al pavelló l'1 d'octubre del 2017 / ACN\nL'Ajuntament de Sant Julià diu que els danys causats al pavelló durant l'1 d'octubre, per part de la policia, estan valorats en més de 13 mil euros.\nA l'escrit del recurs, el consistori diu que el gener de 2018 van presentar una reclamació per funcionament anormal de l'administració. 11 dies després el mateix ministeri informava que la tramitació de l'expedient informatiu s'havia posat en marxa. Tenien 6 mesos per resoldre-ho, però el temps ha expirat.\nEscucha Marc Puigtió, alcalde de Sant Julià de Ramis en Play SER\nEl recurs afegeix que l'Ajuntament va ser qui va oferir les instal·lacions del pavelló, però diu literalment que "aquell dia membres del cos de la Guàrdia Civil van irrompre a l'interior del pavelló provocant un seguit de desperfectes i de danys materials que entenen que es podrien haver evitat si la seva actuació s'hagués fet de manera diferent". L'alcalde, Marc Puigtió, assegura que arribaran fins el final perquè se'ls reconegui la indemnització.\nSalvi Güell declararà\nL'alcalde de Castelló d'Empúries Salvi Güell ha estat citat a declarar davant el jutge el 29 d'octubre, després que la Fiscalia es querellés contra ell per donar suport al referèndum de l'1-O.\nEscucha Salvi Güell, alcalde de Castelló d'Empúries en Play SER\nEl jutjat d'instrucció 6 de Figueres l'investiga per un presumpte delicte de desobediència i prevaricació.\nLa setmana passada el mateix jutjat va acordar seguir amb el procediment obert contra l'exalcaldessa de Figueres, Marta Felip, per un presumpte delicte de desobediència arran de l'1-O i l'ha deixat a un pas de judici.


Casa teva, casa meva | synusia\nAl carrer de les Galetes, número 3, estan preparant una festa. Avui és l’aniversari del Conillet! Tots els veïns hi estan convidats. A casa dels Eriçons, de les Guineus, a totes les cases es preparen per passar un dia molt especial.\nÉs un dia com qualsevol altre en aquest tranquil edifici de 4 pisos… Bé, potser no per a tothom, la família Conill està molt atrafegada preparant l’aniversari del Conillet. En aquest llibre de gran format, es convida al lector a observar la vida quotidiana de diferents famílies que viuen en el mateix edifici. El text només narra la història de la família Conill, però el lector pot entretenir-se a observar, en cada pis, la vida dels veïns plena de detalls sorprenents.


Els comuns veuen les noves mesures per fer front a la covid-19 "contradictòries" i diuen que "generen confusió" La República\nEls comuns veuen les noves mesures per fer front a la covid-19 “contradictòries” i diuen que “generen confusió”\nACN Barcelona.-Els comuns han criticat les noves restriccions del Govern de limitar les trobades a deu persones i tancar tota mena d’activitats a les 00.30 hores, perquè les veuen “contradictòries” […]\nACN Barcelona.-Els comuns han criticat les noves restriccions del Govern de limitar les trobades a deu persones i tancar tota mena d’activitats a les 00.30 hores, perquè les veuen “contradictòries” i “generen confusió”. El portaveu d’En Comú Podem, David Cid, ha demanat al Govern que “agafi les regnes de la situació” i que deixi de “centrifugar responsabilitats” a la ciutadania i als ajuntaments. També ha demanat “més capacitat de rastreig, més reforç en l’atenció primària” i “que ‘s’evitin les cortines de fum”.\nEl portaveu del grup d’ECP ha culpat el Govern de què “Catalunya sigui el territori de tota la Unió Europea que està batent el récord de contagis”: “Si la gent ha anat a festivals, si han anat a l’oci nocturn o si la gent ha viatjat és perquè el Govern va considerar que es podia fer”, ha dit.Des del Parlament, Cid ha criticat les paraules del conseller de Salut, Josep Maria Argimon, que defensava l’ús de la mascareta al carrer. “No hi ha cap estudi que demostri que el fet d’estar al carrer amb mascareta redueixi els contagis”, ha alertat. En aquest sentit, ha plantejat que es prenguin “mesures que tinguin sentit” i que no siguin “contradictòries”. “No entenem com es pot dinar a una terrassa al carrer i no es pot fer en un banc”.Des de la formació també han demanat més recursos i contractació de personal sanitari i han condemnat la mercantilització dels preus de les PCR per part de les clíniques privades a Catalunya. “Les Illes Balears tenen un decret vigent que controla els preus de les PCR. Allà costen 75 euros, mentre que aquí poden arribar als 130”, ha lamentat.Els comuns han tornat a insistir en el fet que el conseller de Salut, Josep Maria Argimon, comparegui al Parlament per “donar explicacions” sobre l’evolució de la pandèmia i saber si la Generalitat “té la situació pandèmica sota control”.


Córrer la veu. 132\nNúmero 132, 22 de març de 2006\nACCÉS DES DE FORA DEL CAMPUS ALS RECURSOS ELECTRÒNICS\nUs recordem que per accedir als continguts de la biblioteca digital (llibres, revistes, bases de dades…) de la UAB des de fora del campus cal que tingueu configurat el servei de xarxes privades virtuals (VPN) que el Servei d'Informàtica va posar en funcionament el juliol del 2003.\nAquest servei està dirigit a totes aquelles persones que accedeixen remotament a la UAB per mòdem, ADSL o altres tecnologies similars amb adreces externes, i per tant, complementa el sistema d'accés des dels mòdems UAB o del CESCA.\nEls requisits i detalls de connexió els trobareu a la web del Servei de Biblioteques:\nBiblioteques > Accés des de fora del campus\nNOVES SUBSCRIPCIONS 2006\nTal i com ja us comentàvem en el darrer Córrer la veu ( http://www.bib.uab.es/pub/correr/131.htm ) aquesta és la segona part dels nous recursos subscrit per l'any 2006, els quals ja podeu trobar al catàleg del Servei de Biblioteques http://www.babel.uab.es/ .\nDistribuïts per grans àrees temàtiques són:\nBase de dades de geologia que conté una trentena de revistes capdavanteres en aquest camp.\nGSW va néixer de l'associació de diverses societats (Geological Society of America, Mineralogical Society of America, American Association of Petroleum Geologists, Society of Exploration Geophysicists, Society for Sedimentary Geology i Geological Society of London, i American Geological Institute) per poder mantenir i fer econòmicament viable les respectives publicacions científiques compromeses en la recerca i l'educació de la geologia.\nGSW està estretament vinculada amb la base de dades GeoRef , també al vostre abast des del 2004. Això permet fer cerques simultànies i enllaços recíprocs entre ambdues bases de dades.\nBase de dades d'estadística que fins el 2004 havia estat subscrita en format cdrom. Nacions Unides compila amb aquesta base de dades gairebé 450 sèries estadístiques històriques de 280 països i zones geogràfiques, elaborades per nombrosos organismes internacionals. El sistema és senzill i molt intuïtiu, permet la cerca per països, per temes, per sèries i creuar les diferents variables, formant taules fàcilment exportables en diferents formats.\nBase de dades que dóna accés a l'edició del dia de 200 diaris de 55 països i a l'arxiu dels últims 45 dies. Es recupera la versió paper en PDF. Es pot buscar per paraula clau i enviar per correu electrònic l'article. S'ha subscrit per a ser consultada per 3 usuaris simultanis.\nS'ha subscrit el paquet de revistes electròniques de l'editor Walter de Gruyter . Consta de 55 títols multidisciplinars que podeu consultar a l'adreça següent:\nCom a part de la Biblioteca Digital de Catalunya s'ha subscrit el gestor de referències bibliogràfiques RefWorks, el qual permet gestionar i organitzar la vostra base de dades de referències personal, importar referències de diverses fonts d'informació, compartir informació amb altres col·laboradors i formatejar bibliografies, manuscrits i documents en estils professionals. El teniu disponible a :\nPer començar a treballar-hi només cal que us registreu.\nEXPOSICIONS A LES BIBLIOTEQUES DE LA UAB\nDes de l'any 1995 les Biblioteques de la UAB han anat fent exposicions, virtuals i presencials. Ara podeu trobar-les totes a la web a l'apartat:\nBiblioteques > Exposicions\nLES BIBLIOTEQUES S'AVALUEN\nEntre 1999 i el 2001 AQU Catalunya i el CBUC van impulsar la primera avaluació transversal dels serveis bibliotecaris de les universitats públiques catalanes. Cinc anys després s'ha considerat necessari realitzar una nova avaluació, atès que s'han produït canvis significatius en el context dels serveis bibliotecaris.\nAmb aquest nou procés d'avaluació el Servei de Biblioteques espera aconseguir els objectius següents :\nRevisar a fons el funcionament del servei i la seva adequació a les necessitats de la comunitat a la qual serveix.\nDetectar els aspectes positius que cal potenciar i les mancances que s'han de resoldre.\nAdoptar les mesures necessàries i possibles per solucionar les deficiències.\nSeguir treballant en la millora de la qualitat del servei que reben els usuaris.\nEl Servei de Biblioteques de la UAB ja ha constituït el seu Comitè d'Avaluació Intern (CAI) en el qual hi participen 12 persones en representació del professorat, de l'alumnat i del personal de les biblioteques.\nLa seva tasca serà la realització d'un autoinforme complet i detallat que ha de seguir els diversos apartats de la guia d'avaluació establerta per l'AQU i que es farà públic a la comunitat universitària per tal que tothom i pugui fer les seves aportacions.\nUs agrairem que ens feu arribar els vostres comentaris\nBiblioteques >Procés d'avaluació > Avaluació del Servei de Biblioteques de la UAB\nEL SERVEI DE BIBLIOTEQUES REVALIDA LA SEVA CERTIFICACIÓ DE QUALITAT ISO 9001\nDurant els dies 8, 9 i 10 de març les biblioteques han rebut la visita d'auditoria que ha estat superada sense cap no conformitat.\nEntre els punts forts de l'informe d'auditoria destaca l'evidència de la millora contínua de la gestió de la qualitat al Servei de Biblioteques, l'alt grau de participació del personal pel seguiment i l'assoliment dels objectius i el seu compromís amb els usuaris.


El Poeta de la Ciutat Josep Lluís Aguiló, als Diàlegs poètics | Associació d'Escriptors en Llengua Catalana\nEls Diàlegs poètics són una iniciativa de l’AELC i el Vicerectorat de Projecció Cultural de la Universitat de les Illes Balears amb la voluntat d'acostar l’obra de vuit poetes contemporanis en llengua catalana al públic universitari en particular i als lectors en general. La proposta es va encetar el passat 23 d’octubre amb Margarita Ballester. També hi han participat Teresa Pascual, Antoni Marí i Josep Marí.\nJosep Lluís Aguiló (Manacor, Mallorca, 1967). Poeta i empresari, és director de màrqueting i publicitat. L'any 1986 publica el seu primer llibre de poemes, Cants d'arjau, i passen divuit anys fins que publica les següents obres: La biblioteca secreta i L'estació de les ombres (2004). Enguany és el Poeta de la Ciutat de Barcelona.\nAmb Monstres (2005) guanya el Premi Ciutat de Palma Joan Alcover de Poesia 2005 i, l'any 2006, el Premio Nacional de la Crítica al millor llibre de poemes escrit en llengua catalana i un esment especial del jurat dels Premis de la Crítica dels Escriptors Catalans. El 2007 obté el Reconeixement de Mèrits de l'Escola de Mallorquí de Manacor per la seva tasca de creació i difusió de la poesia en llengua catalana. L'any 2008, Josep Lluís Aguiló guanya els Jocs Florals de Barcelona amb l'obra Llunari.\nProperes sessions del cicle Diàlegs poètics:\n26 de febrer de 2009: Josep Lluís Aguiló\n26 de març de 2009: Joan Perelló\n30 d’abril de 2009: Jaume Pont\n14 de maig de 2009: Pere Gomila\nTotes les sessions es fan a les 19 hores a la Sala de Juntes de l’edifici de Sa Riera de Palma i l’entrada és gratuïta i lliure.