EU davant la regulació de les guarderies assistencials aposta per l'ampliació de la xarxa pública d'escoles infantils\nEsquerra Unida veu amb preocupació l'esborrany de decret de regulació de les escoles infantils que està tramitant el Govern de les Illes Balears.\npremsaeuib 07/12/2017 - 11:47:45\nEsquerra Unida veu amb preocupació l'esborrany de decret de regulació de les escoles infantils que està tramitant el Govern de les Illes Balears a través de la Conselleria de Serveis Socials i Cooperació que pretén legalitzar guarderies de baix cost, regularitzant infraestructures que acullen infants de 0-3 anys i que no compleixen el decret de mínims del 2008.\nConsideram inadmissible que hi hagi una doble xarxa de serveis educatius a l'etapa 0-3 anys. Per una banda unes escoles infantils complint requisits de qualitat educativa i unes altres com a guarderies assistencials sense els requeriments mínims per estimular el correcte desenvolupament integral dels alumnes.\nEl fet de regularitzar aquestes «guarderies» suposa que no tots els alumnes podran tenir garantides unes condicions adequades d'atenció educativa, amb educadors/es competents amb la titulació requerida, amb espais i condicions ambientals i ràtios que afavoreixin el procés educatiu.\nAquesta legalització implica que l'alumnat més desfavorit té més probabilitat de ser ates en aquest tipus de «guarderies», patint des de la primera infància la desigualtat educativa.\nVolem que tots els infants tinguin la possibilitat de gaudir d'una escola pública i de qualitat. No estem d'acord en legalitzar infraestructures precàries, sinó en treballar per oferir a la ciutadania els serveis educatius públics suficients per atendre la demanda de l'alumnat d'aquesta etapa educativa tan fonamental.


Una ambaixada persa a l’Europa del segle XVII (II) - Històries d'Europa\nInici Història d'Europa Europa Una ambaixada persa a l’Europa del segle XVII (II)\nL'ambaixada persa arriba a la península\nSegona ambaixada persa del 1715. Aquesta vegada sí que van anar a veure els francesos.\nEncoratjat pel Papa Climent VIII, l’ambaixador Husein Ali Beg Bayat deixava Roma enrere (i també a l’altre ambaixador del xa, l’anglès Anthony Shirley). Posava camí cap a la Cort dels Habsburg ibèrics, Valladolid. Tot i que era la voluntat del xa Abbas que es convidés a Enric IV, rei de França, a sumar-se a l’aliança antiotomana, el duc de Sessa, agent del rei Felip III, va desaconsellar Bayat passar per aquell regne. Sospitava que el francès pogués fer naufragar el projecte d’aliança, i instà l’ambaixada a anar directament als territoris de la Corona d’Aragó.\nEntrada del Detari de la Generalitat el dia 15 de juliol: Diumenge, a XV . En aquest die entrà en Barcelona un embaxador del rey de Pèrsia, dit lo Sophí, qui venie de sa Santedad y de la cort del emperador e va a la cort del rey nostre senyor, lo qual se diu Hozain Halibech, ere home molt grave, aportave quatre cavallers y sis criats anaven a la turquesca, isqueren-lo a rèbrer lo governador de Cathalunya y molts cavallers, y venie acompanyat ab la guarda de cavall de Perpinyà y sa Santedad lo manà acompanyar des de Roma fins a cort per un canonge de la present Seu qui.s diu a Guasc, y donà diners a dit canonge per fer lo gasto fins a la cort de sa magestat, ve per demanar liga als prínceps cathòlics contra del turc, y offerint-se de fer-se cathòlic y demanà predicadors. (Font: dogc.gencat.cat)\nL’estada a Catalunya\nUruch Beg Bayat, integrant de l’ambaixada i que posteriorment seria conegut com a Don Juan de Persia, el seu nom cristià, relatava que a Salses, a la Catalunya Nord: “el alcaide y capitán general nos regaló como pudiera un gran príncipe” a causa de la importància que es donava al seguici diplomàtic.\nA Perpinyà els hi fou concedida una guàrdia de 30 soldats per al camí a Barcelona, ja que aleshores hi havia al territori una important agitació bandolera. Episodis de violència rere els quals s’hi trobaven magnats com el duc de Feria i l’arquebisbe de Tarragona. Serà el duc, aleshores virrei de Catalunya (1596-1602) i amb merescuda fama de busca-raons, qui els rebés el 15 de juliol de 1601 a les portes de Barcelona.\nDonada la distinció de l’ambaixador, el duc va convertir l’arribada dels perses en una gran festa a la ciutat en la qual participen les més altes autoritats barcelonines. Tal com descriu un impressionat Uruch Beg:\n“y nos salieron a recibir della lo más de la nobleza catalana, y entramos en aquella ciudad, cuya labor de edificios y limpieza de calles nos enamoró mucho. El duque, con ánimo y pecho muy de quien es, nos honró y regaló diez días a su costa, y mandándonos dar caballos y acémilas”.\nQui no quedà gaire satisfet fou l’ambaixador Bayat. A més de la pèrdua dels regals diplomàtics del xa a Moscòvia, des de la seva estada a Roma que més d’un dels nobles perses es miraven molt el cristianisme. La visita a Montserrat degué tenir un fort impacte sobre Uruch Beg. En arribar a Valladolid, es posaria sota la protecció del rei Felip III i abraçaria la fe de Crist amb el nom de Don Juan de Pèrsia, renunciant així a tornar a la Cort del xa Abbas.\nEn aquesta setmana i mitja d’estada a Barcelona, allotjats al palau del virrei, van dur el seguici persa al monestir de Montserrat. Tot i que eren musulmans, se’ls va permetre visitar les instal·lacions dels monjos, les quals van impressionar molt a Uruch Beg. Donat que no es van produir incidències durant la seva estada a Catalunya, el duc de Feria s’apuntà una victòria sobre les altres faccions nobiliàries del territori, com ara l’encapçalada per l’arquebisbe de Tarragona.\nEl desinterès de la Cort de Valladolid i el fracàs de l’ambaixada\nDesprés de visitar durant tres dies Saragossa i l’Església del Pilar acompanyats pel duc d’Albuquerque i la noblesa aragonesa, l’ambaixador persa i el seu seguici van deixar enrere les terres de la Corona d’Aragó per a entrar ja a territori castellà on s’aturaren en un poble anomenat Olivares a l’espera de rebre la invitació oficial a la Cort.\nEl dirari d’Uruch Beg, traduït al castellà. L’original en persa es va perdre. Dos anys després de finalitzada la gira, va ser assassinat en una disputa de carrer\nEl 15 d’Agost entraven a Valladolid on eren rebuts pel rei Felip III i per la reina Margarida d’Àustria, així com pel seu totpoderós ministre, el duc de Lerma. Era el mateix home que havia convençut al rei de traslladar la Cort de Madrid a Valladolid amb la idea de tenir-lo més a la vora dels seus dominis privats. Fou el Consell d’Estat qui és féu càrrec de les propostes del xa i les estudià durant tres setmanes. Mentrestant, Uruch Beg es convertia al cristianisme contra la voluntat de l’ambaixador Bayat i, mostrant poca cura diplomàtica, el rei mateix actuava com a padrí del nou cristià.\nFinalment, el 7 de setembre de 1601, el Consell d’Estat es manifestava sobre el projecte del xa Abbas i el rei Felip ratificava la decisió. Es mostraven favorables a què hi hagués pau amb Pèrsia. També accedien a repartir-se les possessions de l’imperi otomà un cop esclatés la guerra, així com a enviar ambaixades oficials a Pèrsia amb la idea de mantenir vives les relacions diplomàtiques. Tot i la voluntat diplomàtica de la Cort de portar-se bé amb el xa Abbas, no és féu res per honorar aquesta aliança. I mentre el xa iniciava una guerra total contra els otomans, les tropes de Felip al Mediterrani Oriental es limitaven a puntuals ajudes econòmiques als rebels grecs, a fi de no veure’s implicats en una guerra oberta amb el soldà.\nLes fortificacions d’Ormuz. Perduda pels portuguesos el 1622, al cap de poc seria desmantellada. Les pedres servirien per construir cases i només quedarien a l’illa uns quants pescadors.\nEls castellans traeixen i els portuguesos reben\nAmb les mans buides i menys nobles respecte als que tenia en sortir d’Esfahan, l’ambaixador Bayat marxà a Lisboa on prengué un vaixell que l’havia de dur cap a Pèrsia, i possiblement cap al seu botxí. No necessità el xa l’informe del seu ambaixador per a saber dels pocs resultats obtinguts, ja que les notícies corrien per altres mitjans.\nQuan, inesperadament, s’imposà als otomans al camp de batalla i quedà palesa la falta d’acció dels seus aliats Habsburg, el xa començà a assetjar les possessions portugueses pròximes a Pèrsia. Quan l’emperador Rodolf II signà la pau amb el soldà (1607), Abbas prengué la decisió de buscar nous aliats europeus amb la idea de prendre-li Ormuz als portuguesos. Combinant les seves aclaparadores forces de terra i la marina de la Companyia Anglesa de les Índies Orientals, el xa Abbas arrabassà Ormuz als portuguesos el 1622.\nLa guerra dels 30 anys (1618-48) impedí a la Corona donar el suport necessari als portuguesos d’Ormuz quan el xa Abbas els atacà, sent aquest abandó una de les raons que portaren els portuguesos a rebutjar anys més tard la monarquia dels Habsburg.\nL’ambaixada persa havia arribat a la Cort de Valladolid en un moment de fragilitat política otomana i reforçament safàvida. Malauradament per als falcons de la Cort castellana, que haurien gravat el seu nom en la història amb aquest “projecte de croada”, l’estratègia de Felip III i el seu ministre, el duc de Lerma, depenia de la pau al Mediterrani.\nArticle anteriorAmbaixada persa a l’Europa del segle XVII (I)\nProper articleL’assentament dels khàzars a la ruta ciclista pel Danubi\nEm vaig graduar en història per la Universitat de Barcelona l’any 2013 amb un treball sobre les ambaixades diplomàtiques entre l’imperi persa safàvida i la monarquia hispànica. L’any 2015 vaig fer un màster a la Universitat Pompeu Fabra en el qual feia un seguiment de l’emigració turc iraniana a l’Índia als segles XVII-XVIII. Actualment estic realitzant la meva tesi doctoral entre Barcelona i Teheran.\nEuropa juny 29, 2019\nCultura oct. 24, 2013\nAlemanya abr. 28, 2014\nEuropa oct. 11, 2013


On hauríem de disposar de DEAS? - Reanima\nSegons l’article 132.1 de l’Estatut d’autonomia de Catalunya, correspon a la Generalitat la competència exclusiva en matèria de protecció civil. Això inclou, entre d’altres responsabilitats, la gestió dels espais cardioprotegits.\nEl Decret 151/2012, de 20 de novembre, estableix els requisits per a la instal·lació i l’ús de desfibril·ladors externs fora de l’àmbit sanitari i per a l’autorització d’entitats formadores.\nA Catalunya, la legislació sobre espais cardioprotegits de la Generalitat es va aprovar amb el DECRET 30/2015, 3 de març amb l’objectiu d’aconseguir una major taxa de supervivència a la mort sobtada i una major participació voluntària per part de tota la ciutadania ja sigui a nivell privat, públic o fins i tot particular. Així, aquest decret especifica un llistat d’activitats i centres obligats a adoptar mesures d’autoprotecció.\nSubsidiàriament, en defecte de normativa sectorial, el decret especifica que els mitjans materials i personals mínims són els següents:\nEpígraf Decret Instal·lació Mitjans mínims\nA.c)4 Estacions i intercanviadors de transport: aquells amb una ocupació igual o superior a 2.000 persones. 1 DEA\nA.c)7 Els ports d’interès general. 1 DEA\nA.c)8 Els aeroports amb un volum superior a 5.000 viatgers en hora punta. 1 DEA\nA.g) Establiments d’ús docent especialment destinats a persones amb discapacitats físiques, sensorials, intel·lectuals o amb malalties mentals que disposin de més de 200 places. 1 DEA\nA.g) Qualsevol altre establiment d’ús docent sempre que disposi d’una ocupació igual o superior a 2.000 persones. 1 DEA\nB.d) Establiments d’ús docent destinats a persones que no puguin realitzar una evacuació pels seus propis mitjans que disposin d’entre 100 i 200 places en conjunt. 2 persones formades en ASI\nB.d) Establiments d’ús docent amb una ocupació inferior a 2.000 persones i superior a 1.000 persones. 1 DEA\nB.d) Les llars d’infants, les ludoteques i similars amb més de 100 alumnes. 2 persones formades en ASI\nA.h) Establiments d’ús residencial públic: aquells en els quals es desenvolupen activitats de residència o centres de dia destinats a persones ancianes, amb discapacitat física, sensorial, intel·lectual o amb malaltia mental, o aquells en els quals habitualment hi hagi usuaris que no puguin realitzar una evacuació pels seus propis mitjans i que disposin de 200 o més places en conjunt. 1 DEA\nA.h) Qualsevol altre establiment d’ús residencial públic sempre que disposi d’una altura d’evacuació igual o superior a 28 m, o d’una ocupació igual o superior a 2.000 persones. 1 DEA\nB.e) Activitats residencials públiques: aquells en els quals es desenvolupen activitats de residència o centres de dia destinats a persones ancianes, amb discapacitat física, sensorial, intel·lectual o amb malaltia mental, o aquells en els quals habitualment hi hagi usuaris que no puguin realitzar una evacuació pels seus propis mitjans i que disposi de 100 o més places en conjunt no inclosos en l’apartat A. 1 DEA\nA.j) Activitats en recintes en que es doni:\nEdificis: amb capacitat o aforament igual o superior a 2.000 persones. 1 DEA\nA.j) Instal·lacions tancades desmuntables o de temporada amb capacitat o aforament igual o superior a 2.000 persones. 1 DEA\nA.j) Altres activitats en espais delimitats, aquelles amb un nombre d’assistents i participants previstos igual o superior a 5.000 persones. 1 ambulància assistencial classe B\nA.j) Activitats en recintes o espais no delimitats: aquelles amb un nombre d’assistents i participants previstos igual o superior a 20.000 persones. 1 ambulància assistencial classe B\nA partir de 20.000, increment de trams de 10.000 persones 1 ambulància assistencial classe B per cada tram\nB.f) Activitats en recintes en què es doni:\nEdificis amb capacitat o aforament superior a 1.000 persones i inferior a 2.000 persones, tenint en compte les característiques pròpies de l’espai i dels ocupants previstos. 2 persones formades en ASI\nB.f) Instal·lacions tancades desmuntables o de temporada amb una capacitat o aforament superior a 1.000 persones i inferior a 2.000 persones. 2 persones formades en ASI\nB.f) Altres activitats en espais delimitats, aquelles amb un nombre d’assistents i participants previstos igual o superior a 2.000 persones i inferior a 5.000 persones. 1 ambulància assistencial classe B\nB.f) En recintes o espais no delimitats a l’aire lliure: aquelles amb un nombre d’assistents i participants previstos superior a 10.000 persones i inferior a 20.000 persones. 1 ambulància assistencial classe B\nA.k) Actes de foc amb més de 200 kg de matèria reglamentada dels artificis de pirotècnia, d’acord amb el Reial decret 536/2010, de 7 de maig, pel qual s’aprova el Reglament d’articles pirotècnics i de cartutxeria. 1 ambulància assistencial classe C\nB.g) Actes de foc amb més de 100 kg i menys de 200 kg de matèria reglamentada dels artificis de pirotècnia. 1 ambulància assistencial classe C (TTS+DUE)\nTenint en compte l’elevada incidència de casos d’infarts i les dades de supervivència, tot i no tenir una obligació, caldria ser conscients de la problemàtica i valorar la recomanació d’instal·lació de DEAs en espais on l’assistència superi els 5 minuts i la formació del personal per garantir un procediment exitós.\nPodeu llegir el Decret 30/2015, 3 de març sencer al diàri oficial de la generalitat.\nL’equip de REANIMA som especialistes en la instal·lació manteniment de desfibril·ladors en qualsevol espai.


Les Oluges - 25214\nLa Subdelegada del Govern rep a l’alcalde de Les Oluges\nL’alcalde de Les Oluges, Josep Maria Calderó, que li ha plantejat la necessitat de dur a terme diferents actuacions en el riu Sió al seu pas pel municipi.\nLleida, 23 de febrer de 2017.-La Subdelegada del Govern a Lleida, Inma Manso, ha rebut aquest matí a lalcalde de Les Oluges, Josep Maria Calderó, que li ha plantejat la necessitat de dur a terme diferents actuacions en el riu Sió al seu pas pel municipi que puguin evitar el desbordament del mateix quan hi ha episodis de pluges.\nEn aquest sentit, lalcalde ha explicat que la confluència de les rieres de Bergós-Guerrejat i la de Malacara amb el riu Sió al seu pas per Les Oluges ocasiona desbordaments i inundacions freqüents que incomuniquen el municipi.\nLa Subdelegada del Govern sha compromès a traslladar a la Confederació Hidrogràfica de lEbre (CHE) les necessitats plantejades per lalcalde, així com a gestionar la visita de tècnics de lorganisme de conca al municipi de Les Oluges per estudiar i valorar sobre el terreny possibles intervencions.\nActuacions de conservació de la CHE\nSegons dades facilitades per la CHE, lorganisme ha invertit en el període comprés entre 2012 i 2016 un total de 1.453.970,53 euros en actuacions de conservació del domini públic hidràulic en les lleres dels rius de la província de Lleida.\nEl volum més nombrós daquestes actuacions de conservació, segons aquestes mateixes dades, es van executar en els anys 2015 i 2016. En aquest sentit, les actuacions fetes lany 2015 van representar una inversió per part de la CHE de 386.996,51 euros, mentre que lany passat, les actuacions dutes a terme van tenir un pressupost inversor de 743.910,23 euros.\nEntre les actuacions de conservació de la CHE de lany 2016, destaquen les fetes en els rius Sió (municipi de La Sentiu de Sió) i Ondara (municipis de Vilagrassa, Sant Antolí, Anglesola i Barbens) per un import de 114.099,66 euros.\nLactuació de conservació de la CHE més important a la província de Lleida lany passat va ser la neteja de la llera del riu Segre i Noguerola al seu pas per la ciutat de Lleida amb una inversió de 200.475,50 euros.


El govern Sánchez continua tenint responsabilitats importants en les conseqüències - Converses a Catalunya\nEl procés de desescalada que s’ha iniciat a una part d’Espanya i també a la part menys poblada de Catalunya, que acull el 10% de la població, està sent presentada de manera reiterada pel govern i pels mitjans de comunicació afins com d’exclusiva responsabilitat dels ciutadans, en el sentit que si no mantenen les mesures de seguretat establertes es pot produir una marxa enrere.\nAquest és un fet evident però, per si sol no garanteix el resultat perquè hi ha una dimensió fonamental que el govern espanyol oculta com a conseqüència de l’insuficient nombre de proves de contagi dutes a terme i al secretisme oficial que impera sobre les mateixes i la seva distribució territorial.\nAquest és un fet decisiu perquè el problema del coronavirus SAR-COD-2 és la presència de portadors asimptomàtics, lligada a que la malaltia es transmet abans de presentar símptomes. Aquest fet provoca que hi hagi un nombre desconegut de persones al país que encara que siguin portadores no en tinguin consciència i vagin disseminant la seva càrrega vírica. Els exemples són múltiples. Seria el cas del taxista o conductors d’automòbils de lloguer, portadors sense símptomes que estarien transmeten els seus virus a l’interior del seu vehicle, sense saber-ho, senzillament perquè el govern no ha adoptat cap mesura per identificar aquestes persones.\nL’única resposta vàlida és la que precisament el govern espanyol no està aplicant i que es concentra en dos mots que no deixen de reiterar-se fins a l’infinit: “test, test, test” i “dades, dades, dades” perquè ens indiquin qui són, a on estan i com s’han mogut els portadors, per tal de poder intervenir ràpidament per trencar la cadena de contagi. Com més ràpida sigui aquesta intervenció, com més es produeix en temps real, més control es té sobre la pandèmia, i això és el que no fa el govern.\nPer exemple, si a Barcelona es detecten nous casos, cal saber immediatament on viuen, on han estat al llarg d’aquests dies i rastrejar els contactes. D’aquesta manera confinen a persones o grups de població concrets (un poble, un barri, una escala), i s’evita la brutal distorsió de l’enfocament espanyol sobre l’economia del confinament de grans territoris. Aquesta és la gran responsabilitat del govern espanyol que no compleix malgrat que és conscient de la seva omissió.\nN’és tan conscient que contínuament pretén donar gat per llebre a l’opinió pública, presentant-se com un dels governs del món que més proves ha fet. Ja ho va fer quan el ministre de Salut, Salvador Illa, i després el president Sánchez, van anunciar que d’acord amb les dades de l’OCDE eren el setè país del món en nombre de test per càpita duts a terme, quan en realitat es va descobrir que hi havia hagut una manipulació i que un cop depurades les dades van caure fins al lloc dissetè.\nEl govern Sánchez continua donant gat per llebre a l’opinió pública, presentant-se com un dels governs del món que més proves ha fet Click To Tweet\nNo contents amb aquest afer han tornat a repetir els mateixos personatges. Ara al·ludint a un informe fantasma de la reconeguda Johns Hopkins University. Segons Sánchez, ratificat després per Illa, Espanya tornava a ocupar un lloc destacat. Després que la coneguda cadena de televisió nord-americana CNN investigués aquest estudi fantasmagòric demostrant que no existia, Illa sense esmentar el desmentiment va voler-ho resoldre a força d’explicar que no era un informe, sinó una “base de dades” de la qual disposava aquella universitat. Segurament es volia referir a la “Worldometers”.\nSi en aquesta base de dades es compten els països per nombre absolut de test realitzats, Espanya figura en cinquè lloc. El problema és que utilitzades les dades així es distorsionen les mateixes, perquè no diferencia els països en raó de la seva població. Islàndia es el país del món que ha fet més test per la grandària de la seva població, però és tan petit que si mirem només la xifra total resta a la cua. El que cal mesurar és el nombre de proves de diagnòstic en relació al total de la població. En concret, en aquella base de dades, per cada milió d’habitants. Quan es mesuren en aquests termes reals, Espanya passa a ocupar el lloc quinzè, molt semblant al que li atorgava l’OCDE.


Quins aliments són bons per prendre abans de ficar-se al llit i dormir millor\nBarcelona. Dilluns, 29 de Març 2021. 08:48\nDormir bé és realment important per a la salut en general. Pot reduir el risc de desenvolupar certes malalties cròniques, mantenir el cervell sa i estimular el sistema immunològic. En general, es recomana dormir entre 7 i 9 hores ininterrompudes cada nit, encara que no tothom pot dormir ni de bon tros aquelles hores.\nExisteixen diverses estratègies per aconseguir un bon son. Entre elles hi ha el realitzar canvis en la dieta, ja que alguns aliments i begudes tenen propietats, que afavoreixen poder dormir bé. A continuació veurem alguns d'ells.\nSón moltes les persones que tenen problemes per dormir bé\nLes ametlles són una excel·lent font de molts nutrients, entre els quals destaquen el fòsfor, la riboflavina i el manganès, entre d'altres.\nPerò les ametlles també poden ajudar a millorar la qualitat del son. Això es deu que les ametlles, juntament amb altres tipus de fruita seca, són una font important de melatonina. La melatonina regula el nostre rellotge intern i li indica al cos que es prepari per dormir.\nLes ametlles, com a excel·lent font de magnesi, pot ajudar a millorar la qualitat del son, especialment per als qui pateixen insomni.\nEl gall dindi compta amb algunes propietats que expliquen per què algunes persones diuen sentir-se cansades després de menjar-lo o pensen que produeix somnolència. La raó és que conté triptòfan, un aminoàcid que augmenta la producció de melatonina.\nLa proteïna del gall dindi també pot contribuir a la seva capacitat per promoure el descans. Consumir quantitats moderades de proteïnes abans d'ajeure's s'associa amb una millor qualitat del son, fins i tot amb despertar-se'n menys durant la nit.\nEls kiwis són una fruita baixa en calories i molt nutritiva. I els kiwis també poden ser un dels millors aliments per menjar abans de ficar-se al llit. Els efectes dels kiwis que promouen el son s'atribueixen a la serotonina. La serotonina és una substància química del cervell que ajuda a regular el cicle del son. Així mateix, alguns estudis han revelat que els antioxidants antiinflamatoris dels kiwis, com la vitamina C i els carotenoides, poden ser en part responsables dels seus efectes que afavoreixen el son. Per tot això, menjar un o dos kiwis mitjans abans de ficar-se al llit pot ajudar a agafar el son més ràpid i romandre adormit durant més temps.\nLa serotonina dels kiws promou el son\nLa camamilla és una infusió d'herbes que pot oferir diversos beneficis per a la salut. Se'l coneix per les seves flavones. Les flavones són una classe d'antioxidants que redueixen la inflamació que sovint condueix a malalties cròniques, com les malalties cardíaques.\nPerò més en concret, la infusió de camamilla conté apigenina. Aquest antioxidant s'uneix a certs receptors al cervell que poden provocar somnolència i reduir l'insomni.\nSalut És possible posar-se al dia amb el son? María Cardoso\nSalut Begudes que ajuden a agafar el son María Cardoso\nSalut Convé beure llet abans de ficar-se al llit per agafar el son? María Cardoso\nCAFÈ Cafeïna: per què dificulta el nostre son i quins efectes té El Nacional


CCOO denuncia À Punt davant la Inspecció de Treball - Diari La Veu\nEscriba el número 406146\nCCOO denuncia À Punt davant la Inspecció de Treball\nEl sindicat assegura que la cadena pública incompleix l'acord en matèria de retribucions per hores extra\nEl sindicat denuncia que no es va a homologar el sou dels treballadors de l\_'ens públic amb el del personal tècnic mercantil, que cobra 180 euros més.\nCCOO PV ha presentat una denúncia contra À Punt i la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació (CVMC) davant la Inspecció de Treball perquè assegura que la cadena pública incompleix els acords de retribució salarial dels treballadors. En concret, el sindicat denuncia que el personal no està veient compensat l'excés de jornada, el treball realitzat en horari nocturn o festiu ni les hores extraordinàries.\nEn un comunicat CCOO explica que en setembre de 2017 es van realitzar les primeres contractacions de personal en la Corporació Valenciana de Mitjans de comunicació. En la societat mercantil dependent, les contractacions van començar en octubre de 2017 i ja en febrer es van iniciar les emissions de forma regular. "Però si les emissions són regulars, no ho són les seues relacions laborals", apunten.\n"El personal treballador ha patit l'incompliment de l'acord en matèries establides com a marc legal de condicions de treball del personal. D'aquesta forma, el personal no està veient compensat l'excés de jornada, el treball realitzat en horari nocturn o festiu ni les hores extraordinàries", han denunciat.\nA més, també critiquen que el Sector Públic instrumental de la Generalitat va donar carpetada, divendres passat, a la proposta acordada en març de 2018 entre organitzacions sindicals i empresa d'homologar els salaris del personal tècnic de la Corporació, que cobra 180 euros menys al mes, als del personal tècnic de la mercantil, que realitza les mateixes funcions. Davant d'aquesta situació, a la qual se suma l'anunci realitzat al personal que no serà possible compensar en temps de descans les hores realitzades en dies festius, ha provocat la denúncia urgent de la situació davant la Inspecció de Treball per part de CCOO.\n"La irresponsabilitat de l'empresa, la falta de negociació i l'absència de regulació de les compensacions de jornada, malgrat els múltiples avisos de la part sindical, pot portar al fet que la major part del personal tècnic haja completat el total de jornada anual, fins i tot el màxim de 80 hores extraordinàries a l'any, en el mes de novembre. Això generaria un greu problema per a la continuïtat de les emissions", han sentenciat.\n'El matí À Punt' desapareix definitivament de la graella\nLa televisió pública no renovarà el magazín conduït per Clara Castelló\nEscriba el número 288835


Lluis Nogue - Ruta del Carrilet I\nHe aprofitat el cap de setmana per fer un tros de la ruta entre Les Preses i La Sellera i la veritat ha estat fantastic. k cal millorar seguretat? segur, pero vigilan el perill es reduiex .Els xiquets es tenen k vigilar tan aki com un altre lloc.\nSincerament,repetire i la fare sencera, kualsevol va per camins normals. una abraçada i a pedala k son dos dias.\nPhil - Ruta del Ferro i del Carbó\nI´m an usual user of greenways, I´ve been all around Europe with my bike and want to give you one suggestion: greenways in Girona needs some pic-nic areas!\nHowever, I have had fun!\nCarles Ibañes Font - Ruta del Carrilet I\nHe estat passejant per la via verde entre Les Preses i Olot i ens hem trobat amb el ferm amb mal estat, ple de fang,basses d´aigua.....caldria col.locar subbase ja que per els que anem a correr es molt desagradable.\nLa gent gran comenta que els bancs estan col.locats molt baixos i els costa molt aixecarse, caldria revisar-ho.\nEs una gran opcio per els caps de setmana, felicitats a totes les persones que han fet possible que tinguem aquesta via que es una enveja per a molta gent\nALBERT FONT - Ruta del Carrilet I\nHem fet la ruta de Sant Feliu de Pallerols a Amer. Uns 13 km. Hem fet el tram les meves filles de set anys i jo. En el meu cas he usat la bicicleta adaptada per a persones amb discapacitat que tenen a disposició en els diferents punts de lloguer. Ha estat una excursió fàcil, amb un suau pendent que requereix molt poc esfoç i si vols, amb el canvi de la bici pots assolir una bona velocitat (calculo que uns 20-25km/h). Les nenes han gaudit d´allò més la ruta, el paisatge (ponts, túnels, ovelles pel camí, rierols...). Molt agrait pel servei!\nDaniel Coll - Ruta del Ferro i del Carbó\nVaig fer o millor dit vaig intentar fer el tram Ripoll-Olot, i pots ser que li falti alguna que altre indicació?\nPassat Santa Lúcia vaig arribar a un punt amb dos trencants i no vaig saber què fer. El que vaig agafar em va portar a una tanca de fil elèctric que deia camí particular, vaig recular i vaig agafar l´altre i evidentment em vaig perdre.\nPer on havia de passar?\nALBA HERNÁNDEZ - Ruta del Carrilet I\nEl diumenge varem fer el tram de les Preses- Amer i realment és preciós. Tranquil, sense motors i una naturalesa impresionant!!!\n02, Febrer 2010\nPablo José Semino - Ruta del Ferro i del Carbó\nSon 9 kilometros muy agradables con bonitos paisajes. LLevar abrigo de ocasión, rompevientos o algo liviano(primavera, otoño) Ripoll - S. Joan en 30-45 mins, con una pendiente muy suave pero que a la vueta se vuelve muy confortable. La ruta es muy recomendable para principiantes o visitantes ocasionales. Un saludo.\n01, Febrer 2010\nPere Planas - Ruta del Ferro i del Carbó\nÉs lamentable que la informació de les rutes "Els Secrets de les Vies Verdes" només es pugui trobar en unes guies que s´han de comprar.\nDeveu voler que la gent es perdi. Sinó no ho entenc.\nNOTA DE L´ADMINISTRADOR: La informació que s´ofereix a les guies és informació adicional. A peu de ruta es poden trobar plafons amb molta informació i en 4 idiomes.\n24, Novembre 2009\nJesús Ruiz - Ruta del Carrilet I\nHe vist la nota informant de les Obres via verda tram Anglès-Bescanó\n03/11/2009. Suggereixo crear un enllaç per poder descarregar els plànols amb els itineraris alternatius.\n25, Octubre 2009\nVerònica Valls - Ruta del Carrilet I\nUn fracàs. És una ruta molt perillosa. S´ha de creuar la carretera nacional moltes vegades, i en en alguna ocasió en punts amb revolts tancats i canvis de resant.\nJosep Aumatell - Ruta del Carrilet I\nAcabo d´arribar de passar el cap de setmana amb la família i uns amics fent el tram entre Amer i Bescano i he de dir que ha estat un desengany complet. La ruta està molt mal mantinguda, les senyalitzacions són molt deficients, però sobretot destaca la perillositat de molts punts. Si teniu planejat anar amb nens petits, penseu-s´ho dos cops perquè hi ha trams que són realment de jugar-se la vida. S´ha de creuar en vàries ocasions la carretera nacional, fins al punt que hi ha un tram on t´aconsellen anar per la mateixa nacional per estalviar-te una pujada del 14% !!!!! Senzillament una autèntica decepció.\nteresa blaya - Ruta del Carrilet I\ntristissim que els diumenges només hi hagi 1 bus Girona-Olot i que ademés no es pugui (segons informació de TEISA) carregar la bici a Girona fins Olot per fer el carril de baixada.\n13, Setembre 2009\nXavier Bronsoms - Ruta del Carrilet I\nAra que estan fent obres a la Pilastra per millorar la carretera i la seguretat de la Via Verda, està previst fer alguna actuació per millorar la seguretat de la cruïlla de Montfullà? Penso que és un dels trams més perillosos de tota la Via Verda d´Olot-Girona.\n06, Setembre 2009\nXavi Figols - Ruta del Carrilet I\nla pasada setmana hem fet la ruta olot-girona, en familia, amb un nen de 8 anys. Ens ha agradat força i us voldria fer una mica de crítica per millorar encara més la ruta (per cert el tram Olot - Amer molt maco):\n1- Trobo a faltar que hi haguin previstes poques alternatives per un cop acabada la ruta, poder tornar al lloc d´orígen. En el nostre cas vem contactar amb els autobusos Teisa però ens van dir que no ens asseguraven de poder portar les bicis al bus, que depenía d´altres coses i que no hi confiessim.\n2.- A la sortida de Olot creiem que hi hauria un punt clar de partida, a on per exemple informar-nos de la ruta i deixar el cotxe, i sembla que no existeix, i a sobre vem anar a la oficina de turisme de olot i resulta que està situada a un lloc molt inaccesible amb cotxe i va ser tota una peripècia, quan finalment vem arribar a la oficina de turisme ens van donar un fulletó i ens van dir que tothom els hi deia que estavem molt mal situats pero que no podien fer res mes.\n3.- A la arribada a Girona, campi qui pugui.\nUn cop vem arribar a la periferia de girona, desapareix el carril i és super caotic, bastant perillòs pels ciclistes al coincidir amb el cotxes (vem tenir un ensurt amb un cotxe que no va respectar el senyal i quasi ens atropella) no sabem si es per les obres que estan fent ara a l´Agost o perque ja es aixi.\n4- Anglès. Quan el carril arriba a Anglès desapareix invaït per cotxes aparcats de varis tallers i quedes desamparat fins que el tornes a trobar.\n25, Agost 2009\nRubén Hernández - Ruta del Carrilet II\nTal i com diuen Làia i Marc, el problema es tornar de Sant Feliu a Barcelona en Bus. No es podria arreglar d´alguna manera?\n20, Agost 2009\nJoan Manel VILLA CARRILLO - Ruta del Carrilet I\nS´arreglarà alguna vegada el tram d´Anglés? Es de pena quan es passa per la bentzinera Cepsa, la planxisteria, fins el poble....\n15, Agost 2009\nmontse avila - Ruta del Tren Petit\nMagnífica la via verde de palamós a palafrugell, però és una vergonya que es deixin morir els arbres per manca de reg. Potser es salvaran els pollancres però penso que ja no es podran salvar cap de les alzines. Qui assumirà el cost de plantar-ne de noves per haver deixar morir les plantades enguany?. Malgrat això, insisteixo que la nova via ha quedat molt bé.\n07, Agost 2009\nESTÈFAN GARCIA - Ruta del Tren Petit\nAl tram de Palafrugell, el pont situat al costat de la Torre Roja té un tram de barana de fusta desplomat sobre el rec. Salut!\n15, Juliol 2009\ncèsar Albaladejo Cano\nCom a usuari habitual dels diversos trams de vies verdes, vull manifestar l´abandó que pateix el tram comprés entre Girona i Salt, concretament a les hortes de Santa Eugenia, és plé de sots i a la que et distreus et deixes els "cataplins", crec no sería gens costós omplir el sots amb graveta i aplanaro tal com s´ha fet a Salt.\nFelicito a qui correspongui pel bon manteniment dels trams de Quart i Llambilles.\nUna última suggerència;: molts ussuaris, especialment estrangers, quan arriben al sector de La Creueta, abans de creuar la variant, segueix-en pel camí asfaltat fins devant de les instal.lacions del G.E.i E.G en lloc de seguir pel camí de terra; aquest error secceeix quan volen anar en direcció a Sant Feliu, caldría doncs en aquesta corva possar-hi un idicador força més clar que el que hi há actualment. gràcies !\n06, Juliol 2009\nSofia - Ruta del Tren Petit\nFa molt de temps que no agafava la bici i gràcies a la via verda que uneix palamós i palafrugell he tornat a gaudir de fer una mica d´esport contemplant el paisatge. Es fantàstic i molt ben senyalitzat, recoman-ho aquest trajecte per la bellesa de l´entorn, pels destins on pots arribar ( la platja de castell, la fosca, cala estreta...etc).\nAra toca descobrir noves rutes!!


Igualtat retributiva entre dones i homes - Àrea empreses - Gestoria Mongay\nRegistre retributiu: obligació per a totes les empreses.\nEl darrer mes d'abril va entrar en vigor el Reial Decret 902/2020, de 13 d'octubre, d'igualtat retributiva entre dones i homes, que obliga totes les empreses a realitzar un registre o auditoria, dels salaris mitjans, complements salarials i percepcions extrasalarials de la plantilla.\nAquesta obligació afecta totes les empreses, amb independència del nombre de treballadors que tinguin.\nLa bretxa salarial entre homes i dones és un tema debatut en l'actualitat. Per això s'han establert diferents mesures per reduir les diferències de gènere en la retribució.\nLes empreses hauran de tenir un registre retributiu de tota la seva plantilla, inclòs el personal directiu i els alts càrrecs, doncs així ho disposa l'article 28.2 de l'Estatut dels treballadors. Així mateix, en aquest registre hauran d'incloure's els valors mitjans dels salaris, els complements salarials i les percepcions extrasalarials de la plantilla de treballadors, desagregats per sexes i per categories professionals.\nMitjans per a realitzar el registre.\nEl Ministeri d'Igualtat proporciona, a través de la seva pàgina web oficial, un model voluntari d'eina de registre retributiu que permet a les empreses complir amb l'obligació legal d'elaborar l'esmentat registre.\nLes empreses disposen d'un termini de sis mesos per adaptar-se a les noves obligacions, a comptar des de l'entrada en vigor del Reial Decret. Les empreses hauran de tenir el registre degudament emplenat abans del dia 14 d'octubre del 2021.\nEl registre s'haurà d'actualitzar anualment.\nEmpreses de més de 50 treballadors: justificació del registre salarial.\nLes empreses que comptin amb una plantilla superior als 50 treballadors, en les que la mitjana de le retribucions dels treballadors d'un sexe sigui superior als de l'altre sexe en un vint-i-cinc per cent, a més de realitzar el corresponent registre retributiu, hauran de justificar el fet que provoqui la diferència salarial.\nSancions per la falta de la informació retributiva.\nL'article 10 del Reial Decret 902/2020 estableix que l'absència del registre retributiu podrà donar ser causa d'inici d'accions administratives i judicials i/o a l'aplicació de les sancions per discriminació.\nLes sancions que s'estableixen en la normativa podran assolir una quantiat de 187.515 euros.


Inici > Mor Sor Genoveva, la religiosa dels més exclosos\nLa gent del seu entorn la defineix com una persona que sempre atenia tothom, sense prejudici. Una dona de Déu, donada totalment als altres. El món de la droga, les presons, o les víctimes de la sida són alguns dels terrenys en què va ser pionera en l’atenció social. Una opció personal després la va concretar amb la creació l’Obra Social de Santa Lluïsa de Marillac , que actualment gestiona la seva congregació religiosa.\nDes del anys 70 es apropar als presos de la Model i a les famílies de les barraques i coves de Montjuïc, de Can Tunis, i de la Mina. Un treball social mogut per l’Evangeli i dedicant sobretot hores a l’acompanyament personal dels exclosos. Més endavant, als anys 80, amb l’aparició de l’heroïna i de la sida, Sor Genoveva recorria els carrers del centre de Barcelona i de la Barceloneta per oferir un aixopluc als malalts de sida que no podien anar enlloc. Els ajudava a morir amb dignitat . Moltes d’aquestes iniciatives les realitzava amb el germà de La Salle Adrià Trescents, també un dels pioners en aquest camp.\nEl 2014 es va publicar el llibre biogràfic, escrit per Rosa Mendoza, Sor Genoveva Masip: una trayectoria de amor y servicio .\nSor Genoveva Masip  from Mateo Parrilla  on Vimeo .\nURL d'origen: https://www.catalunyareligio.cat/ca/mor-sor-genoveva-religiosa-dels-mes-exclosos


De Cospedal renunciarà a la secretaria general del PP per "garantir la imparcialitat del procés electoral"\n19/06/2018 - 11.40 Actualitzat 19/06/2018 - 23.49\nL'actual secretària general del PP, María Dolores de Cospedal, ha presentat la seva candidatura a rellevar Mariano Rajoy a la presidència del partit.\n"Sento que tot el que he viscut és la millor preparació que he pogut tenir de cara al pas que estic a punt de fer. Amb sentiments dispars, de responsabilitat i d'il·lusió, de confiança i de sentit del deure, i des de la crida al servei i amb la fe indestructible al PP, us vull anunciar la meva candidatura al Partit Popular."\nAquest anunci ha estat rebut amb forts aplaudiments dels seus seguidors.\nPrèviament, en el seu discurs, De Cospedal ha defensat la política de Mariano Rajoy i ha tornat a criticar la moció de censura que el va portar a perdre la presidència del govern, del qual ella era ministra de Defensa. Després que Rajoy decidís abandonar també la presidència del PP, el partit ha obert la presentació de candidatures per escollir un nou president en el congrés del 20 i el 21 de juliol.\nDe Cospedal feminista\nLa candidata ha repassat els eixos de la seva política dintre del Partit Popular, que també han estat aplaudits. Ha deixat clara la seva voluntat de ser la primera dona del seu partit, la primera en tot. Després de ser la primera dona a ocupar la secretaria general del seu partit, de ser la primera presidenta de la seva comunitat autònoma, Castella-la Manxa, ha fet del fet de ser dona una bandera al partit i ha declarat:\n"Vull ser la primera dona que presideixi el PP."\nEn relació amb la política a Catalunya ha recalcat que lluitarà contra "xantatgistes, extremistes i separatistes" per defensar la unitat d'Espanya.\n"Em presento per defensar la unitat d'Espanya, per defensar-la de xantatgistes, extremistes i de separatistes, i us proposo que defensem amb ungles i dents, des de la força de la raó, la sobirania nacional, la supremacia de la llei, que és el que significa la democràcia, i la igualtat de tots els espanyols a qualsevol part del territori nacional."\nPel que fa a la corrupció, s'ha desentès dels que han estat condemnats i implicats en els múltiples afers que esquitxen el Partit Popular, i s'ha presentat con a eterna lluitadora.\n"M'he enfrontat a individus que ens han enganyat a tots, individus que han robat d'amagat nostre, que fins i tot han robat al seu propi partit, individus que han embrutat amb els seus delictes les sigles del nostre partit i que avui són on han de ser."\nDe Cospedal renunciarà a la secretaria general del PP\nPoc després de comparèxer, De Cospedal ha anunciat que renunciarà a la secretaria general del PP quan sigui proclamada candidata "per garantir la imparcialitat del procés electoral i la igualtat de tots els aspirants".\n— Mª Dolores Cospedal (@mdcospedal) 19 de juny de 2018\nDe moment s'han postulat per rellevar Mariano Rajoy la que va ser vicepresidenta del seu govern, Soraya Sáenz de Santamaría, que ha de presentar la seva candidatura aquest dilluns a la una del migdia, i Pablo Casado, el vicesecretari de Comunicació del partit. L'exministre d'Exteriors, José Manuel García-Margallo, també està recollint avals per fer-ho.\nEls altres membres del partit que s'han postulat per al màxim càrrec són José Ramón García-Hernández, secretari de Relacions Internacionals, i José Luis Bayo, expresident de Noves Generacions a València.\nEn canvi, un dels favorits, Alberto Núñez Feijóo, ha renunciat a presentar la seva candidatura. Feijóo assegura que es va comprometre amb els gallecs fins al 2020.


La Fundació d’Estudis Superiors en Ciències de la Salut (FESCS) és una entitat sense ànim de lucre impulsada per la Fundació Universitària Balmes (FUBalmes) i la Fundació Universitària del Bages (FUBages), que té per objecte, entre altres, el desenvolupament d’estudis universitaris i d’activitats de recerca, transferència de coneixement i difusió en l’àmbit de les Ciències de la Salut i en l'òrbita de la Universitat de Vic - Universitat Central de Catalunya (UVic-UCC). La creació i posada en funcionament d’una Facultat per impartir el Grau de Medicina és l'activitat principal de la Fundació en els propers anys.\nLa Facultat de Medicina, federada a la FUBalmes, entitat titular de la Universitat de Vic - Universitat Central de Catalunya, neix amb una decidida vocació internacional i un model pedagògic innovador, es focalitza en l’atenció comunitària i la medicina centrada en el pacient i es proposa dotar els alumnes d’un elevat nivell d’excel·lència professional en valors i competències.\nLa Fundació es va crear el 16 de gener de 2015 i està presidida pel regidor de l’Ajuntament de Vic Josep Arimany. Els membres són el director general de la FUBalmes, Joan Turró, el secretari general de la FUBalmes, Josep Terradellas, la regidora de l’Ajuntament de Manresa, Mercè Rossich, el director general de la FUBages, Valentí Martínez i l’adjunta a la direcció general, Imma Ubiergo. El secretari, no patró, és David Sancliments.\nTreballa a la Fundació


21 Febrer – Llengua Materna | Kabua\n24 febrer 2015, 7:07 PM\n«Unim forces per tal de promoure la diversitat lingüística i el multilingüisme com a element fonamental dels nostres esforços per construir un món millor i una vida digna per a tothom».\nSecretari General de l’ONU,\nCada llengua del món és important; són els instruments més poderosos, ja que ens serveix per a comunicar-nos entre tots nosaltres. Si excloem qualsevol llengua, el que estem fent és perdre una gran riquesa cultural. Per tant, les hem de preservar, cuidar i estimar.\nEl Dia Internacional de la Llengua Materna se celebra des del 21 de febrer del 2000 i té com a objectiu promoure i fomentar la diversitat lingüística. Amb aquesta data es commemora les manifestacions que van tenir lloc l’any 1952 a Dhaka, capital de Bangladesh, ja que molts estudiants van morir defensant la seva llengua materna, el Bangla.\nQuè significa per a tu parlar una llengua?\nQuè significa perdre una llengua?\nQuè perdem quan una llengua desapareix?\nConeixes la diferència entre llengües minoritzades i llengües minoritàries?\nHas vist mai un Arbre de les llengües?\nLa present guia us donarà eines i estratègies per tal de treballar “El Dia Internacional de la Llengua Materna” a partir de la utilització de la Plataforma d’Acció Social KABUA. Les activitats que us presentem solament són suggeriments, que vosaltres podeu adaptar al vostre alumnat, o a la realitat del vostre centre educatiu o entitat. Us animem a donar el vostre toc personal a les activitats.


Investigadors de la URV demostren que sistemes vigilància massiva contra terrorisme no són rendibles\nL'investigador Javier Parra ha encapçalat la recerca.\nEls mètodes de vigilància massiva de la població d'Espanya i Regne Unit no són eficients en termes de cost, segons aquest estudi\nActualitzada 10/01/2019 a les 15:37\nUn equip d'investigadors de la Universitat Rovira i Virgili (URV) ha demostrat que els sistemes de vigilància massiva aplicats a la població contra el terrorisme no són rendibles, segons informa la universitat tarragonina.\nEl Departament d'Enginyeria Informàtica i Matemàtiques de la URV ha aplicat un model estadístic sobre els mètodes de vigilància massiva a Espanya i el Regne Unit i han comprovat quantitativament que no són eficients en termes de cost.\nAquesta investigació, publicada a IEEE Access, aporta per primera vegada xifres indicatives que demostren la falta de racionalitat i rendibilitat dels sistemes de vigilància destinats contra el terrorisme.\nEls investigadors van utilitzar les dades d'un informe elaborat pel reial Institut Elcano, que recopilava informació de terroristes islàmics condemnats a Espanya i al Regne Unit i generava uns patrons.\nEls investigadors van buscar si hi havia similituds entre aquests patrons i els perfils de la població (els innocents) a partir de les dades de tota la població espanyola procedents de l'Institut Nacional d'Estadística i del centre homòleg del Regne Unit.\nVan constatar que com més diferents són els perfils de terroristes i d'innocents, més fàcil és distingir-los i, per tant, detectar-los.\nEmulant la detecció automatitzada d'un sistema de vigilància, els investigadors van mostrar la mida de les llistes resultants de possibles terroristes, en la majoria dels casos milions de sospitosos.\nL'estudi, encapçalat per l'investigador Javier Parra, assenyala que el gruix del cost d'un sistema de vigilància no es troba en el procés de detecció automatitzat, sinó en la comprovació de cadascun dels individus inclosos a la llista.\nAixò implica fer seguiments, instal·lar aparells de control o intervenir telèfons, entre d'altres processos molt costosos sobre temps i materials, que requereixen de 33 persones per seguir a un sospitós una setmana completa.\nEn aquest context, és més fàcil que es produeixi un fals positiu que un positiu autèntic.\nPer això, els investigadors van incorporar una restricció al sistema de detecció automatitzat i van reduir la llista de sospitosos al mínim possible.\nA partir d'aquí, van aplicar un mètode d'inferència estadística que s'utilitza habitualment, perquè les decisions que havien d'etiquetar -si una persona és terrorista o innocent- tinguessin un cost mínim.\n«Per a això es necessita que la llista sigui el més petita possible, però cal posar una restricció que determini el percentatge mínim de terroristes que vols agafar», conclou Parra.\nComenta el contingut : Investigadors de la URV demostren que sistemes vigilància massiva contra terrorisme no són rendibles


22 juny 2021 21:54\nDiumenge, primer de novembre, el programa 'Téntol' comença una nova temporada a la televisió i ho fa amb un programa dedicat a la roba i la vestimenta.\nEl programa de televisió 'Téntol' és un espai d’entreteniment i divulgació sobre el patrimoni lingüístic de les Balears. El format, de nova creació, fa especial èmfasi en la genuïnitat i origen etimològic de paraules i expressions recollides arreu de les Illes. Algunes de les seccions de Téntol són: Català per a Extraterrestres, l’Endevinalla, els Embarbussaments, l’Aixuxines i la saviesa de tres padrins (un de cada illa). Al final del programa, llançaran una cançó inèdita composta i interpretada per Jorra Santiago.\n'Téntol' està produït per Far Visuals i presentat i dirigit per Margalida Mateu. També disposa de la col·laboració d’Adrià Martí i Jorra Santiago.\nEl programa s'emet diumenge a les 22 h a IB3 Televisió i en directe al web d’IB3. A més, el podreu recuperar al servei a la carta.\n'Téntol' a la ràdio\nEl programa s’emet a la ràdio pública cada dimarts a les 18 h en format concurs en què dues persones competeixen per un premi després d’unes proves de cultura general, llengua i desafiaments. El programa va adreçat a tota mena de públic i serveix per a conèixer la riquesa lingüística i cultural de les Illes.\nNo me perd ni un capítol. Divertit, aprens vocabulari, coneixes el patrimomi lingüístic de les nostres illes, etc. Dura mitja hora i pareix que són deu minuts.


JORDI CARRERAS Girona\nEls mecenes han sigut i, malgrat una llei de mecenatge no gaire favorable, continuen sent un pilar fonamental per a la promoció de les arts a Catalunya. Les comarques de Girona tenen nombroses fundacions, algunes de locals, d’altres de Barcelona amb seus a Girona, que tenen fons de gran interès i que ofereixen una programació cultural molt potent. Parlem amb alguns d’aquests mecenes, de les seves motivacions i dels seus projectes. Cent anys de pintura catalana L’empresari Antoni Vila Casas va crear la fundació que porta els seus cognoms l’any 1986. És un dels mecenes més reconeguts de Catalunya, i l’any 2004 va rebre el premi Montblanc al mecenatge. “Em considero un col·leccionista d’art. L’art ja m’agradava de petit i en vaig començar a col·leccionar quan em vaig jubilar, el 1997, fins al 2004, aproximadament”. L’art i la salut són les dues passions de Vila. “En el cas de l’art, ho faig per promocionar-lo i perquè es coneguin els artistes”. Vila afegeix que sempre compra només el que li agrada. “No consulto experts ni compro pensant el que es revaloritzarà i em donarà diners. Només el que m’agrada”. La Fundació Vila Casas té un museu dedicat a la pintura -Can Framis, a Barcelona-, un altre a l’escultura -Can Mario, a Palafrugell- i un a la fotografia -el Palau Solterra a Torroella de Montgrí-. “Sempre vaig voler recuperar espais que haguessin sigut alguna cosa i posar-hi artistes”, explica Vila. “Vaig néixer el 1930 i estic mirant de tancar la col·lecció pel 2030, que seran cent anys de pintura catalana. Ja els hi dic als metges que pel bé de l’art m’han de conservar fins que tingui cent anys -diu somrient-. És maco fer-se gran però, esclar, veus que el metre es va escurçant”. Vila Casas té un munt d’anècdotes per explicar, però en recorda una en particular. “Recordo que el primer any que hi havia els socialistes al govern [espanyol] vam enviar a diversa gent una litografia d’obsequi per Nadal en què hi havia la farmàcia antiga de Llívia. El director general de Farmàcia, Félix Lobo, ens la va tornar amb l’argument que els socialistes no acceptaven regals. Li vaig dir que no ho havia de considerar un regal sinó un detall. També n’havíem enviat una al ministre de Sanitat d’aleshores, Ernest Lluch. En una reunió Lobo va veure que Lluch la tenia penjada i llavors va trucar i em va dir: “ Si el ministro la acepta, yo también ”. Em penso que aquella litografia encara deu ser al despatx del director general de Farmàcia, perquè em consta que fa uns anys encara hi era”.\nMillorar el món “Vaig començar col·leccionant capses de mistos i he anat col·leccionant de tot a la vida, sobretot pintura i ceràmica de reflexos daurats. Fa uns anys vaig pensar: tinc les coses i tinc el lloc on posar-les. I per tant vaig crear la fundació a la Casa Galibern”, explica Ramon Mascort, propietari de la Fundació Mascort, amb seu a Torroella de Montgrí. Assegura que ell també només compra el que li agrada. “Ni em deixo aconsellar per cap historiador de l’art o negociant ni compro res pensant que un dia es pugui revaloritzar”, diu. “Em sento ben tractat pel món dels antiquaris, penso que sempre han sigut molt prudents amb els preus i m’han permès allargar els pagaments quan m’ha convingut”. Mascort també va fundar Lynx Edicions, en què ha publicat Handbook of the birds of the world, una enciclopèdia de 17 volums, un treball de 20 anys en què es recullen les gairebé 10.000 espècies d’ocells conegudes al món. “De ben jovenet vaig anar a caçar amb altra gent però al cap de poc temps ho vaig deixar perquè em va semblar una cosa extemporània. Tinc un amor per la natura que em mou espiritualment”, diu. Ara està treballant el Handbook of the mammals of the world. “Portem sis volums i al final n’hi haurà deu o dotze. És un orgull que aquestes enciclopèdies siguin en moltes de les universitats més importants del món”, diu. “No em sabria definir, però no em considero un mecenes, perquè crec que un mecenes és una persona que aporta coses sense involucrar-s’hi. I jo soc molt actiu, m’agrada treballar i encarrilar les coses cap a les meves passions. D’altres en la meva posició es dedicarien a anar a esquiar pel món o a qualsevol altra cosa, però a mi m’agrada fer el que faig. Soc un apassionat de la història i l’art, tinc nostàlgia de fets que no he viscut”, explica Mascort. “El que tinc, sobretot ho vull compartir, no només és per gaudir-ho jo, tot sol. En la meva mesura, vull contribuir a formar les persones i a aprendre de les lliçons de la història per fer del món un lloc una mica més habitable”, afegeix.\nTreballar pels altres Tampoc no es considera un mecenes Joaquim Vidal, propietari d’una cadena de supermercats, entre altres negocis. “Soc empresari i des de l’empresa sempre he tingut força clar que cal col·laborar amb les persones”, diu. Anys enrere va patrocinar un equip a la lliga professional de bàsquet, i fa tretze anys va obrir la Fundació Valvi. “Són coses diferents encara que amb tot ajudes. En el bàsquet professional, i també cuidant les categories d’esport base, el que volia era ajudar a crear un mirall per al jovent, que mentre se centren en l’esport no estan per altres coses”, explica. “Amb la fundació vam intentar omplir un buit cultural que potser hi havia a Girona ciutat i en el conjunt de les comarques gironines. És un espai cèntric que està obert a tots els creadors”, segueix Vidal, que creu que l’aposta per la cultura és una aposta de país: “La cultura és un dels elements importants que contribueixen a fer un país”. Però més enllà de l’àmbit en què es col·labori, Vidal opina que ajudar omple. “En definitiva és treballar pels altres i això ja és una satisfacció en si mateix. A més, si no m’omplís, no ho faria”, assegura.\nRetornar una part del que reps Com en altres casos, a Lluís Coromina, de Banyoles, ajudar li ve de família. “Jo no em considero un mecenes, ajudo en el que puc. És un sentiment que he tingut sempre. L’avi ho feia, el pare també, i si ho veus a casa i ho vius, aprens com s’ha de fer. Ara, també hi ha coses que no s’aprenen, que han de sortir de dins”, diu Coromina. “En estar situats en un poble, oferir un servei públic com a mínim vol dir retornar una part del que reps. Vull que la gent estigui contenta”. La seva fundació ajuda l’art però també està implicada en projectes humanitaris a l’Àfrica i el Brasil. “Donar i ajudar em proporciona moltes satisfaccions. Quan hi ha projectes que es fan realitat i veus que fan felices persones, es genera una sensació molt potent”, explica. Aquest any en fa deu que va obrir la fundació que porta el seu nom. “Jo ja anava fent coses abans pel món, però arriba un moment que penses que potser val més que hi posis ordre. Canalitzar els ajuts a través de la fundació ha servit per canviar algunes coses. Ara continuo sent una persona però tinc una estructura”.


¿Vol ser proveidor de AIGÜES DE TORTOSA?\nAigües de Tortosa disposa d'un servici de registre i classificació de Proveïdors. Este registre disposa de dos nivells, Nivel I Bàsic per a aquells proveïdors amb productes y/o servicis bàsics i un Nivell II Registre Repro per a aquells proveïdors els productes i/o dels quals servicis poden ser crítics per a la nostra organització.\nEl proveïdor una vegada registrat, haurà d'actualitzar les seues dades cada vegada que presente alguna modificació y/o amb caràcter anual, a través del següent enllaç. Modificació/actualizació de dades..\nb) S'adjunta enllaç amb model de qüestionari del registre básic perquè coneguen per endavant la informació necessària a omplir..\n4.- Si el producte y/o servici és considerat com a Nivell II Registre REPRO, Achilles es posaran en contacte amb el proveïdor per a iniciar els tràmits de registre estés, que culminarà amb la classificació del proveïdor en AIGÜES DE TORTOSA.\nAccés al Registre de Proveidors Ir a formulario


Nou fàrmac pels pacients en que el Sintrom no doni el resultat esperat | CAP Rambla Ferran\n← Bon Nadal i millor any 2012 !!!\nLa realitat de les xarxes socials a Atenció Primària →\nNou fàrmac pels pacients en que el Sintrom no doni el resultat esperat\nPosted on gener 17, 2012\tby capramblaferranics\nA Catalunya hi ha uns 120.000 pacients que prenen Sintrom en l’actualitat. La majoria d’ells pateixen arrítmies cardíaques, per la qual cosa precisen d’aquest tractament per controlar la coagulació de la sang. Tot i això, en alguns pacients no es troba l’efecte desitjat i resulta ser menys efectiu, essent més difícil el control d’aquests pacients. És en aquests casos en els quals es podria obtenir un benefici d’aquest nou fàrmac, sempre i quan es compleixin unes mínimes indicacions i el seu metge ho cregui pertinent.\nEl seu nom és dabigatran, i és el nou anticoagulant oral que, sota el nom comercial Pradaxa, produeix el laboratori Boehringer Ingelheim. Tal i com diuen representants del mateix laboratori, no pretèn ser el substitut del Sintrom, sinó una alternativa per a diversos perfils de pacients Com ja hem dit, el principal avantatge d’aquest nou medicament és que té menys risc de provocar hemorràgies i no requereix sotmetre els pacients a tants controls mèdics per ajustar-ne les dosis com exigeix el Sintrom.\nAquest fet d’haver de sotmetre’s a un control periòdic és un inconvenient per a pacients, sobretot els que s’han de desplaçar molts quilòmetres, cosa que a més, encareix el tractament. Tot i això encara hi ha altres elements que, ara per ara, fan que a la sanitat pública, el Sintrom continuï sent el tractament d’elecció per a pacients amb arítmies.\nEl doctor Francesc Bosch, cap d’hematologia de l’hospital Vall d’Hebron, forma part de la comissió farmacoterapèutica de l’Institut Català de la Salut (ICS) que ha avaluat el nou fàrmac i destaca que l’avantatge que suposaria reduir el nombre de controls també pot ser un inconvenient, tenint en compte que la majoria d’usuaris d’anticoagulant oral “són persones grans, amb moltes patologies”.\nEncara hi ha incertesa sobre quina és la durada i la intensitat de l’efecte del medicament i sobre la interacció amb altres fàrmacs d’ús freqüent, com alguns antibiòtics, antihipertensius i protectors gàstrics. També falta avaluar més a fons l’efecte en pacients amb insuficiència renal, per la qual cosa encara no s’ha establert del cert quin és el resultat que n’obtindrem un cop s’instauri aquest tipus de tractament. Un altre punt que cal tenir en compte, afegeix, és que, a diferència de Sintrom, el dabigatran no té antídot, així que si el malalt està descoagulat i té una emergència quirúrgica, caldria esperar fins que passés l’efecte del medicament.\nEl tractament amb Sintrom costa entre 20 i 40 euros per pacient i any (més el cost dels controls), mentre que, amb dabigatran, s’eleva a 1.100 euros.\nAquesta entrada s'ha publicat en Notícies i etiquetada amb anticoagulant, arritmies, boehringer ingelheim, dabigatran, hematologia, ICS, pradaxa, sintrom, Vall d'hebron. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Vist per... és el nom de la Beca de Cinema Documental que promouen Cineastes de Granollers de l'Associació Cultural de Granollers (AC), juntament amb Vallès Oriental Televisió (VOTV), Granollers Audiovisual SL (GASL) i l'Arxiu Municipal de Granollers (AMGr).\nFins el 31 de gener de 2014 es poden presentar els curtmetratges que han de tenir una durada mínima de 15 minuts i una màxima de 25. El curtmetratge guanyador rebrà 3.000 euros; 2 jornades completes d'ús del plató gran de GASL, amb els espais i serveis generals adscrits, valorats en 1.000 €; suport tècnic en la postproducció i, si és necessari, gravació de locució i una jornada de gravació amb plató chroma de VOTV, valorat en 1.000 €; accés als documents de l'AMGr (exempts de taxes) i de GASL (de 1987 en endavant); suport en la gestió d'ajuts externs i recerca de patrocini i l'estrena i presentació del curtmetratge es farà al Centre Cultural de Granollers de la mà de l'AC.\nPodeu consultar les bases de la convocatòria a la web de l'Observatori del Mercat Audiovisual de Catalunya.


Seguretat PC | Bloc de Tecnologia i altres coses...\nNo canvieu cap dada a Twitter! (ni mail, ni nom d’usuari i, ni en somnis, la contrasenya)\nAvui estava llegint una de les webs tecnològiques d’actualitat que segueixo, i em trobo amb el següent anunci, que us exposo en el títol de l’article.\nTwitter està investigant un problema, segons comuniquen en la seva web amb usuaris que tenen problemes d’accés al servei després d’haver canviat la seva adreça electrònica, nom d’usuari o ressetejant les seves contrasenyes.\nDes d’allí recomanen no canviar la contrasenya, adreça electrònica de contacte o altres ítems de Twitter mentre s’està sol·lucionant aquest problema, que pot afectar a alguns usuaris. També recomanen, en cas d’haver realitzat algun d’aquests canvis avui o recentment, que intenteu loguejar-vos a Twitter i us mantingueu connectats durant algunes hores i no utilitzeu aplicacions de tercers, ja que procediran a arreglar-ho el més aviat possible.\nZoneAlarm Pro Firewall gratis (només avui)\nAvui, i només avui, l’empresa ZoneAlarm us ofereix la versió del seu tallafocs més important, el ZoneAlarm Pro Firewall 2010 per “la patilla”, és a dir totalment gratuït… però no us despisteu, ja que l’oferta és vàlida tan sols fins les 15:00 hores de demà, dia 14 d’octubre de 2009, i us el podeu descarregar des d’aquí.\nLes característiques de la següent oferta són les següents:\nLlicència vàlida per un any (13/10/2009 fins el 14/10/2010)\nLlicència vàlida per a un màxim de 3 PCs\nOferta només vàlida per nous clients\nLímitada a una unitat de llicència per cada un dels sol·licitants\nA continuació també us poso un enllaç des d’on us podeu descarregar un manual pel ZoneAlarm (no és el d’aquesta versió però segurament us ajudarà, i molt).\nCorreu, correu o se us escaparà!


Cultura aprova iniciar la declaració de BIC de la Fira de Tots Sants de Cocentaina i fer BRL la Festa de l'Arbret d'Altea - Valencia noticies\nLa Comissió Tècnica per a l’Estudi i Inventari del Patrimoni Cultural Immaterial de la Direcció General de Cultura i Patrimoni ha decidit aprovar que es procedisca a la incoació de la declaració de la Fira de Tots Sants de Cocentaina com a Bé d’Interés Cultural, i la Festa de l’Arbret d’Altea com a Bé de Rellevància Local.\nAquesta comissió tècnica funciona des de l’any 2016, i s’encarrega d’analitzar l’avaluació del patrimoni immaterial, elaborar informes i proposar la inclusió de les manifestacions més representatives en l’inventari general de patrimoni cultural valencià.\nEn l’última reunió que s’ha mantingut que es va mantindre, s’ha considerat que la Fira de Tots Sants de Cocentaina constitueix una de les pràctiques més representatives i valuoses de la cultura i les maneres de viure tradicionals valencianes, com a manifestació cultural viva, evolutiva, oberta, participativa i font de creativitat. És posseïdora, amb rellevància singular, de valors culturals històrics, identitaris, de mercat i font de revitalització d’artesanies, aliments, músiques, esports i jocs tradicionals valencians.\nSense perdre el caràcter comercial, la Fira de Tots Sants se celebra ininterrompudament a Concentaina des de mitjan segle XIV, quan Pere el Cerimoniós li va donar el privilegi l’any 1346. Ni tan sols l’abolició dels furs després de la derrota austriacista va paralitzar aquesta celebració comercial.\nA més, hui és un dels principals símbols d’identitat dels contestans i, durant els tres a cinc dies de celebració anual, projecta Cocentaina a tota la comarca i a territoris cada vegada més amplis. La pericana, els torrons, la música de banda, la dolçaina i el tabalet, els concursos de tir i arrossegament i la pilota valenciana, que acompanyen aquestos dies centenars de milers de visitants, contribueixen a la difusió d’aquesta.\nQuant a la proposta de declarar Bé de Rellevància Local les festes de l’Arbret de Sant Joan, de l’Arbret de Sant Roc i de l’Arbret de Sant Lluís, d’Altea, és perquè representen les festes arbòries que durant la primavera i l’estiu celebren la fertilitat de la terra mitjançant la plantació d’un arbre, en una celebració que reforça el vincle dels joves amb la seua localitat, en un esforç col·lectiu de transportar i plantar el xop.\nCada una d’aquestes festes és particular d’una de les demarcacions del poblament tradicional d’Altea: el barri del Fornet, a la Vila, la partida de l’Horta i la partida del Barranquet.\nDetinguda una jove per la mort d'un nadó a Barcelona\nEl govern valencià s'oposa que una part dels migrants de l''Aquarius' siguin retinguts als CIE i després expulsats


Fundació Llibertat i Democràcia, NIF G-61214268, titular del domini d’aquest web, es compromet a respectar la legislació vigent de protecció i confidencialitat en el tractament de dades de caràcter personal, d’acord amb el que disposa la Llei orgànica 15/1999, de 13 desembre, de protecció de dades de caràcter personal, i la seva normativa de desplegament.\nD’acord amb el que estableix la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, les dades personals que faciliteu seran objecte de tractament i s’inclouran en el fitxer informatitzat, del qual Llibertat i Democràcia n’és el responsable, amb l’exclusiva finalitat de mantenir la relació administrativa per gestionar la sol·licitud d’informació, enviar informació per correu postal i electrònic sobre activitats de la Fundació.\nLlibertat i Democràcia es compromet a no comunicar les dades de caràcter personal subministrades per la persona interessada per cap mitjà i a no vendre, ni llogar, ni cedir les dades personals dels membres a cap empresa o entitat pública o privada sense el consentiment del titular de les dades. En tot cas, les dades personals només seran cedides als òrgans judicials i a autoritats administratives si una llei ho estableix preceptivament.\nPel que fa a qualsevol tema relatiu a la politica de protecció de dades, contacta amb nosaltres a través de la nostra adreça de correu electrònic: info [arroba] llibertatidemocracia [punt] org


El PSC insta a la Generalitat a pagar el deute als ajuntaments | Periodisme Juvenil\nEl PSC insta a la Generalitat a pagar el deute als ajuntaments\nEls grups municipals del PSC als ajuntaments d'Amposta i Tortosa han entrat una moció en què insten al govern municipal a fer públic el deute del Govern de la Generalitat amb l'Ajuntament i en què insten a la Generalitat a liquidar-lo de forma urgent. La moció també es presentarà a la resta dels ajuntaments de les Terres de l'Ebre davant la preocupant situació econòmica i financera dels municipis.\nEl primer secretari del PSC de l'Ebre i portaveu del grup municipal Socialista a Tortosa, Antoni Sabaté, ha explicat que la moció arriba després que el govern de CiU a Catalunya no hagi complert amb el mandat del Ple del Parlament que, en la sessió del 20 d'octubre de l'any passat, va aprovar fer públiques les dades sobre el deute de la Generalitat i abonar als ens locals el deute que la Generalitat hi tenia pendent, bé de forma immediata o amb un calendari de pagaments. “Per això instem al govern a liquidar aquest deute amb els ajuntaments de l'Ebre de forma urgent i prioritària”.\nEn el cas de Tortosa, el deute pot ser molt important atenent que ja s'ha fet públic per part del govern municipal que la Generalitat no ha pagat 4 milions d'euros corresponents a la Llei de Barris. Pel que fa a Amposta, segons fonts del govern, el deute seria de 2 milions d'euros, si bé el portaveu del grup, Antoni Espanya, ha assenyalat que aquesta quantitat podria ser superior. “Es concretaria amb les dues escoles bressol municipals, l'Escola d'Art i disseny, el deute de l'agència catalana de l'aigua, el PUOSC, i finalment, les subvencions compromeses amb les escoles de les bandes de música de la ciutat”, ha detallat, tot insistint que “estem parlant de serveis essencials per al funcionament de la ciutat.” Quant a les escoles de música, Espanya ha recordat que el govern va fer bandera de les subvencions que s'havien aconseguit, però que “lamentablement, acabat el 2011, aquests diners no han arribat”.\nEls dos portaveus han apel•lat als seus governs a exercir una actitud responsable i no partidista perquè la moció es pugui aprovar per unanimitat. “És una bona oportunitat perquè és una moció positiva que beneficia als nostres municipis”, ha puntualitzat Espanya.


Detingut per intentar segrestar un xiquet en un parc de València\nPel que sembla l’home de 27 anys es va voler portar al seu fill per la força en el districte Marítim\nAgents de la Policia Nacional han detingut un home de 27 anys per intentar segrestar a un xiquet d’any i mig en un parc del Districte Marítim de València. De moment la recerca segueix oberta per a determinar totes les possibles causes de l’intent de segret.\nPel que sembla aquest dijous entorn de les 17 hores de la vesprada la mare del menor va avisar als agents que un home s’havia intentat portar per la força al seu fill d’un any i mig en un parc de València. Segons assenyalen fonts policials, l’home va voler portar-se al xiquet però la mare es va interposar per a evitar-ho.\nHores més tard, els agents van localitzar al sospitós en un bar dels voltants i va ser detingut per un delicte de detenció il·legal. El detingut no té antecedents i en aquests moments se segueixen investigant les causes de l’intent de segrest del xiquet en un parc de València per a esclarir les raons.


Recepció oficial dels participants als Special Olympics a l'Ajuntament de Mataró | Mataró Ràdio\nDm, 25/11/2014 - 13:57\nL'alcalde de Mataró Joan Mora i el regidor d'Esports Pere Galbany van rebre ahir, a la sala de plens de l'Ajuntament, al jugadors del FEM i del Futbol Sala Mataró, que van ser als Special Olympics de Barcelona - Calella.\nUna recepció oficial a la que hi van assistir els diversos equips participants de totes dues entitats. El Futbol Sala Mataró va aportar tres equips a la competició, repartits en diferents categories. L'equip A es va penjar l'or, el B va ser 6è mentre que el C es va penjar el bronze.\nPel que fa el FEM, el club va aportar a la comeptició un equip de bàsquet, que va penjar-se la plata, mentre que a nivell individual, en tennis taula, el jugador de l'entitat va ser bronze. Entrenadors i jugadors coincideixen a l'afirmar que la participació en aquests Specials ha estat una experiència inoblidable.\nAra tots ells ja pensen en poder tornar-hi la propera edició. Serà d'aquí a quatre anys. De moment però, es centren en les seves respectives competicions de lliga.\nFEM, Special Olympics 2014, Recepció Ajuntament Special Olympics, Club Futbol Sala Mataró


Publicat per Ramon Bassas a 9/10/2012 08:58:00 p. m.\nEstic d'acord amb el que dius, però a mi em passa que, potser per l'edat, ja m'han cansat. Jo creuria en una Espanya federal asimètrica, amb solidaritat entre els pobles, però amb un tracte just.\nNo he vist que el PP ni el PSOE hi estiguessin a favor, i veig el PSC molt feble i sense poder de seducció perquè com a mínim el PSOE hi accedís.\nAixò fa que ens deixin molt poques possibilitats. La independència n'és una, amb tots els seus riscos. Qui la vegi com una solució fàcil i transparent, s'equivoca. Em preocupa l'endemà, i penso que s'actua amb molta inconsciència. Quin govern voldrem? progressista? conservador? em preocupen les postures radicals, i n'hi ha.\nMalgrat tot, la meva família serem demà a la manifestació, perquè volem demostrar que n'estem farts del tracte rebut, i que si no ens ho fan fàcil, ens declararem independentistes.\n10 de setembre, 2012 23:53\nVal la pena llegir un article argumentat i raonat com el teu, s'estigui o no d'acord amb ell; jo hi estic (d'acord) en bona part. Malhauradament el debat avui és inexistent, i em temo ha estat substituït pel dogmatisme polític. El problema és que els "separadors" sovint són els altres, en un estat on Catalunya, durant molt de temps motor de l'economia espanyola, hauria de ser un orgull, així com el català, i en canvi sembla que siguin una nosa (fins i tot hi ha qui s'inventa una "aragonès oriental"). Si, com sembla, l'estat autonòmic està en crisi, no faria falta una classe política valenta que es decidís a fer una reforma constitucional, en el sentit d'un autèntic federalisme? Algú s'ho creu això, fora de Catalunya?\n11 de setembre, 2012 00:08\n1. Tornes a parlar de trinxeres....demagogia !!!\n2. Que hi ha perill dels radicals d'aquí...cert ...els d'allà ja han fet la seva feina fa temps, i els d'aquí la centralitat política ja els posarà al seu lloc per molts crits o pastissos que tirin.\n3. Parles de "senzilla" independència. Sobren descripcions simplistes ´que expliquin la ingenuitat dels independendentistes. Jo crec que molts d'aquest compren l'anunci de Mediamark . " Yo no soy tonto".\n4. Parles de "solucions de drecera"....i jo penso que la societat mai ha estat tan preparada en la històrua com per pendre solucions democràtiques i pacifiques. Si més no , la societat catalana....\n5. Planteges el paper de l'Estat, ara que es planteja la possibilitat d'un estat català.....quina barra!!!! Què no hem intentat tots plegats "construir" un Estat espanyol com cal aquest darrers trenta anys ??? On hem anat a parar ????\n6. Totalment d'acors que amb Espanya tenim molts punts en contacte i en son un valor !!!Però això no està renyit amb reclamar el dret a l'autodertminació i si és el cas, la indpendència de Catalunya.\n7. I del PSC ...... espero recuperar-lo com a possible opció política en aquest pais !!!\n11 de setembre, 2012 00:25\nMolt interessant el post i els comentaris.\nJo en el fons potser tampoc no me'n sento d'independentista (qui és independent en aquest món d'avui?), però s'ha de reconèixer que els governs de l'Estat han fet una gran tasca perquè molta gent de Catalunya se n'acabi sentint més per afartament que per convenciment.\nI els del PSC algun dia haureu de fer un homenatge al Pasqual Maragall, potser l'únic espanyol i català que algun dia es va creure això del federalisme, i que els seus companys del PSOE li van agrair d'aquella manera tan tendra i entranyable que tots sabem, José Montilla inclòs.\n11 de setembre, 2012 01:17\nEn primer lloc, gràcies pels atinats comentaris que, sens dubte, milloren motíssim la meva inicial reflexió.\n- Xavier: Jo comprenc perfectament el cansament. Crec que és el motiu principal de molta gent que s'ha apuntat a aquest carro. Però compte: el que val la pena cansai és ple de fracassos. La dolça metzina de les dreceres és traïdora.\n- Rosa Isabel: Estic convençut que sí, però que viuen acollonits per una opinió pública (i uns votants) molt influïts pel contra-relat espanyolista.\n- Joaquim: Precisament les trinxeres és el que vull evitar. I els que no compartim les posicions independentistes semblem candidats a anar-hi. O a Sibèria. Ok en recuperar el PSC. Però cal començar per respectar que l'independentisme no pot ser l'únuca possibilitat democràtica pel futur.\n- Jordi: Totalment d'acord. Ara, no creus que el pacte entre el conspicu independentista Artur Mas i Zapatero hi va tenir força més a veure? Doncs és amb ell que ens juguem els quartos. Compte.\n11 de setembre, 2012 17:43\nvist el que ha passat a la manifestació, quines conclusions es poden treure?\n12 de setembre, 2012 16:50\nAquest escrit, que vaig escriure el passat dia 10, ja preveia que la manifestació fos tan multitudinària i concloent, per la qual cosa em refermo amb el que vaig dir.\nPotser afegiria que l'endemà, com sempre, ningú ha proposat res de concret.\n13 de setembre, 2012 09:33\nFrancesc Trillas ha dit...\nRamon, estic molt d'acord amb tu, i en el meu bloc tinc comentaris semblants en català\n13 de setembre, 2012 22:04\nQuico! Ben trobat! El vaig llegir i em va agradar coincidir-hi. Una abraçada.\n14 de setembre, 2012 09:28


camposines - Excursions Oriol\nLa Batalla de l’Ebre, Altres restes relacionades amb ella.\nEscrito por orimiro78 25-04-2011 en General. Comentarios (1)\nEn aquestes línies parlaré de la Batalla de l’Ebre, però no a través dels llocs. Ho faré relacionant alguns dels monuments que han quedat, tots ells relacionats amb algun fet històric de la Batalla de l’Ebre. Per quin començar i quins escollir, es una difícil elecció, en conseqüència us demano un xic de comprensió per ella.\nEl primer escollit es potser el més modern en quan a inauguració. Parlo d’una de les barcasses que s’utilitzaven per fer els ponts sobre el Riu Ebre i a través dels quals es va poder alimentar de tota mena de subministraments tot un exercit. Si ve ja hi era abans, va ser al 2007 que li van donar un altre sentit afegint-hi uns versos de “ Els Segadors “. Si bé no tenen el mateix significat, no s’allunyen tant l’ un de l’altre. El trobareu a l’anomenat Hort de la Cardoneta, ben propera a l’embarcador i lloc on estan enterrats molts d’aquells valents pontoners.\nEl següent en que he pensat, el trobareu en un lloc sorprenent, al petit jardí davant de la benzinera de Camposines. Es tracta d’una de les moltes esteles de pedra en honor als caiguts de la Legió Còndor que hi ha escampades per tot el país.\nQue era la Legió Còndor? Per qui no ho sàpiga eren els voluntaris enviats des d’alemanya per ajudar a l’exercit nacional, assajant així algunes tàctiques que després s’utilitzarien a la Segona Guerra mundial.\nLa llegenda sobre aquesta estela es que el pilot Gerhard Pach va ser abatut en un dels múltiples atacs a posicions de terra. Freqüentment s’utilitzaven avions ja no vàlids per el servei de caça, més lents i poc maniobrables, per tant més a l’abast d’armes antiaèries, aquest va caure un 1 d’octubre de 1938.\nPer els següents, ens hem de traslladar a Corbera d’Ebre, ja de per si museitzat per el COMEBE, i on hi trobarem algunes sorpreses d’allò més agradables.\nLa primera, sens dubte l’Exposició La Trinxera, un petit però sorprenent museu local magníficament dirigit per en Pere Sans, un bon amic meu que no para mai d’innovar dins el seu reduït espai. Dins d’ell hi trobareu des de varies armes, documentació, restes de bombes, uniformes i fins i tot un cotxe que encara ara em pregunto com l’ha aconseguit encabir. No us el deixeu perdre en cap dels casos.\nEncara a Corbera i molt proper al poble vell, d’imprescindible visita, hi trobareu en una porta les restes de pintura en una porta de propietat privada. Hi trobareu un INCAUTAT CNT, que encara que desdibuixat prou identificable, resulta difícil pensar com aquesta pintada ha arribat als nostres dies, després que la població de Corbera fos ocupada dos vegades per els nacionals en un any.\nD’allà recomano arribar-se primer a la posició anomenada Quatre Camins o cota 481 en termes numèrics. Hi trobareu dos monuments, un a cada banda de la carretera. A la pròpiament dita “ Quatre Camins “ hi trobareu una creu en honor als requetés del Terç de Nostra Senyora de Montserrat “ allí caiguts el 19 d’agost de 1938. Just a l’altre banda de Carretera hi trobareu la posició “ Punta Targa “, aquesta ocupada per l’exercit republicà i objectiu de l’atac on els citats requetés van perdre la vida. Aquest monument fins i tot i ha una petita urna on hi ha dipositats algunes restes humanes que en el moment de construcció van voler ser dignificats, posant-los dins d’una urna al peu del monument.\nUna vegada visitats aquests dos monuments, us recomano arribar-vos a Vilalba dels Arcs, població que sempre va restar en mans de l’exercit nacional tot i algunes envestides de l’Exercit republicà. La meva recomanació es que aneu per el voltants de l’església, on a part d’un monument als caiguts, podreu apreciar encara les ferides de metralla que mostra la paret posterior de l’església.\nDes de Vilalba us recomano refer una part de camí, i agafar la carretera fins a Gandesa. Autèntic punt neuràlgic de la primera resistència de l’exercit franquista i que els republicans no van arribar a entrar-hi mai, només podent-se quedar als seus entorns durant un temps.\nEs precisament a un d’aquests entorns que anem, al Puig de l’Àliga, on hi trobarem una petita piràmide construïda en pedra amb simbologia nacional. Per desgracia, en el seu estat no es identificable a qui està dedicat, tot i que sempre he sentit que estava en honor a la legió, per si de cas no ho considereu com si fos una ultima paraula.\nVa ser allà, al Puig de l’Àliga on els darrers dies de juliol, les brigades internacionals van lluitar per aquesta cota, punt clau per controlar la carretera de Pinell de Brai i per caure sobre Gandesa a través d’ella. Van ser desallotjats d’ella amb gran esforç per les forces nacionals.\nDes d’aquí ens hem de dirigir, tot seguint la carretera de Pinell de Brai cap a l’Indret anomenat La Vall Closa, indret per al qual arribarem a un dels pocs monuments purament republicans construïts a l’època de la batalla. Es tracta d’una humil piràmide de ciment, no excessivament alta en la qual els membres de la XV Brigada Internacional van inscriure els noms d’alguns dels seus companys caiguts tant en la Batalla de l’Ebre com anteriors. Certament la pujada es prou dificultosa, però es molt important per entendre algunes de les dificultats de moviment de les que parlen els llibres i les memòries existents, en que relaten les dificultats i penúries que van haver de viure aquells homes en aquells terribles mesos del 38.\nArribats a aquest moment, es podria dir que ens hem pogut fer una idea prou encertada del que va ser la primera línia de front fins el 30 d’octubre, moment en que va caure la Serra de Cavalls i el que restava de front es va enfonsar fins al punt que en 14 dies arribaven les forces de l’exercit nacional a La Fatarella, lloc on ens dirigirem a continuació per les carreteres existents a la comarca.\nEs abans d’arribar a La Fatarella, just a la cruïlla de carreteres que ens portaria a Vilalba dels Arcs on hi trobarem un dels últims elements a visitar avui, en una cantonada trobarem un petit monument en forma de columna i una creu esculpida dins seu que resa:\nLA IV DE DIVISION DE NAVARRA A SUS CAIDOS EN ESTA ZONA 1936 - 1939.\nCom aquest en trobarem més del que sembla arreu de Catalunya, i encara que no podem estar d’acord no hauríem d’oblidar que forma part de la nostra historia i dels que per allà van passar quan la batalla més ferotge de tota la Guerra Civil Espanyola estava apunt d’acabar-se amb evidents resultats desfavorables tant per l’exercit republicà com per el nostre país.\nEs molt possible que arribats a aquest punt, el cansament comenci a notar-se i amb raó, però us demano un últim esforç que no requerirà masses energies. Heu de seguir la carretera i passar de llarg de La Fatarella fins arribar a una cruïlla que porta a Riba – Roja d’Ebre o Ascó. Dirigiu-vos cap a la Riba – Roja uns metres fins que trobeu una ample pista de terra que recorre la Serra dels Valencians, passats pocs metres veureu al cantó del camí una placa d’allò més curiosa i interessant.\nEs tracta de la placa dedicada a un tanquista alemany de nom Gustav Trippe, que va morir el 14 de novembre del 1938, moment en que s’estava lluitant per superar la darrera resistència republicana de La Serra de La Fatarella, organitzada amb l’objectiu d’aconseguir una retirada ordenada del que quedava d’exercit, objectiu complert amb eficàcia i després del qual es va poder donar per acabada la Batalla de l’Ebre dos dies més tard, després de fer esclatar el darrer pont que unia les dos ribes i que estava instal·lat a Flix.\nI ara si que podríem donar per acabada la ruta, una ruta que us ha portat per alguns dels llocs més mítics d’aquesta batalla, també us haurà fet descobrir-ne alguns ben segur. Òbviament, he hagut de deixar alguns llocs de banda, el motiu no ha estat cap altre de fer una ruta el més racional possible, fent d’aquesta ruta que us proposo una experiència d’allò més agradable i espero que prou didàctica.


València treballa per a fiscalitzar les empreses que exploten apartaments\nL'Ajuntament treballa per a fiscalitzar les grans empreses que exploten apartaments turístics\nL’Ajuntament de València treballa en una regulació del negoci dels apartaments turístics, i exigeix al govern central l’impuls d’una reforma de la Llei d’Hisendes Locals que, entre altres, facilite als municipis controlar els immobles en mans d’empreses que es dediquen a aquest negoci. Així, l’alcalde Joan Ribó estudia com gravar fiscalment les grans empreses que els exploten i, amb el seu negoci, “generen l’increment dels preus dels lloguers en determinats barris, i alguns problemes de convivència amb els veïns i veïnes”.\nAquestes han sigut les declaracions de l’alcalde a preguntes dels periodistes, en el marc de la celebració del Dia del Comerç Just. Joan Ribó ha demanat al govern central que impulse un major marge d’autonomia per a les Administracions Locals per a elevar l’Impost de Béns Immobles (IBI) dels apartaments que les grans empreses exploten com a allotjaments turístics.\n“No es tracta de prohibir taxativament, però sí que volem adaptar aquesta activitat a una normativa i posar algunes limitacions”, ha aclarit l’alcalde, qui ha lamentat que alguns grups d’inversió “estan generant una bombolla en el mercat dels lloguers, amb el consegüent perjudici per als valencians i valencianes que han de fugir dels seus barris (com per exemple al Carme o Russafa) per l’increment dels preus dels arrendaments”.\n“Les empreses que viuen d’aquest negoci han de cotitzar fiscalment com ho fa qualsevol activitat econòmica”, ha conclòs l’alcalde, qui també s’ha fet ressò de la despesa de l’Ajuntament, que ha d’invertir més per a garantir la neteja de les zones on proliferen els apartaments turístics, així com del treball desenvolupat per a conciliar el dret de descans del veïnat amb aquesta activitat econòmica.\nL’alcalde ha volgut diferenciar entre els particulars que, de manera esporàdica, poden llogar el seu habitatge per a estades curtes, i els fons inversors o grans empreses que tenen com a finalitat “purament lucrativa” la reconversió de vivendes en apartaments turístics. A més, ha dit Ribó, “suposa un greuge comparatiu respecte de la resta d’empreses que contribueixen com a negocis”.


A partir d’avui s’obre el període de presentació de sol·licituds, per la qual cosa els usuaris poden passar per les oficines de l’Ajuntament, on l’assistent social els valorarà el seu cas. El servei, totalment gratuït, proporciona companyia a les persones grans de les Borges.\ncultura servei territoris ria suport adjudica\nHomenatge als octogenaris de les Borges celebrat el passat mes de novembre de 2012.\nDesprés del concurs públic efectuat aquest mes de gener, l’Ajuntament de les Borges ha adjudicat definitivament el servei de suport a l’atenció domiciliària, que ha guanyat, per als propers dos anys, a l’empresa Clece. L’empresa de serveis treballa des d’avui amb les disset persones que fins ara havien estat usuàries del servei de suport, a l’espera de l’arribada dels nous casos.\nDe les quatre candidates a l’adjudicació del servei, Clece és la que ha obtingut més punts, un total de 43, per davant de les altres tres que hi optaven. Aquest suport que ofereix el consistori de manera externa és complementari al Servei d’Atenció Domiciliària (SAD) del Consell Comarcal, per la qual cosa “l’empresa només oferirà servei de companyia i de passeig a la gent gran, perquè no podem envair les competències del SAD. Esperem que la nova adjudicatària mantingui la qualitat del servei que ha prestat aquests darrers mesos l’empresa junedenca Fundació Serveis de Suport mentre no s’adjudicava el concurs” explica la regidora de Benestar i Família, Pilar Chimenos.\nEl servei, que es realitzarà de dilluns a divendres durant tot l’any sense interrupció, es manté malgrat les actuals retallades i la crisi econòmica. “En temps difícils el consistori continua oferint aquest servei de suport de la manera més eficaç possible, perquè entenem que la gent gran, veïns que han treballat pel benestar i la prosperitat de les futures generacions, han de rebre tota l’atenció que necessitin”, afirma Chimenos. La regidora també fa esment al criteri econòmic, ja que “s’ha buscat la millor opció per tal que optimitzant recursos arribem al màxim d’usuaris. L’Ajuntament compta amb un pressupost de 35.000 euros.\nEl Mercat de les Rebaixes dinamitza el centre de les Borges, malgrat el fort vent del matí


En les pròximes setmanes s’obrirà la convocatòria que permetrà a empreses, autònoms i cooperatives de treball associat sol·licitar l’ajuda per contractar joves durant un any\n21 de d’octubre del 2021. 11:45\nLes persones joves són històricament un dels col·lectius més afectats per l’atur i la precarietat laboral. Ara, la seva situació s’ha vist encara més agreujada pels efectes econòmics i socials de la pandèmia de la Covid-19. Segons les dades de l’EPA del segon trimestre de l’any, la taxa d’atur de menors de 30 anys arriba al 24%, davant el 12,3% de la població general.\nPer reduir aquesta xifra i ajudar les persones joves a inserir-se al món laboral, el Departament d’Empresa i Treball posa en marxa diferents programes de foment de l’ocupació i la contractació per als joves. «Des del Govern hem impulsat la inversió més gran de la història en polítiques actives, un pla de xoc de 917 milions d’euros per fer front a l’atur. Aquests recursos van dirigits als col·lectius més afectats per aquesta falta de treball, entre els quals, els joves. Volem oferir-los les eines per poder revertir aquesta situació», ha explicat el conseller d’Empresa i Treball, Roger Torrent.\nLes persones joves en situació d’atur interessades a ser contractades dins d’aquests programes s’han de posar en contacte amb la seva Oficina de Treball a través del telèfon 900 800 046. Els requisits són tenir entre 16 i 29 anys i estar inscrits al SOC com a demandant d’ocupació no ocupat. Tota la informació en aquesta web.\nEn total, el Departament d’Empresa i Treball destinarà 216 milions d’euros, entre el 2021 i el 2022, a polítiques actives d’ocupació dirigides únicament a les persones joves. Uns programes específics que es veuen complementats també amb altres actuacions del SOC i del departament dirigides a la població general, on també tenen cabuda les persones treballadores joves.\nAquest pressupost històric, procedent en gran part dels fons REACT-EU per afrontar les conseqüències de la crisi de la Covid-19 i fer baixar les xifres d’atur juvenil, permetrà que se’n beneficiïn més de 25.000 joves a través de les ajudes a empreses per a la contractació de menors de 30 anys en situació d’atur; els programes d’orientació, formació i experiència laboral per a joves que necessiten un recolzament específic, i dels programes de formació professional per a l’ocupació. En definitiva, un conjunt d’actuacions per donar una resposta adequada a les necessitats i realitats laborals de cada jove.\nTrobarau tots els programes del SOC a la web.\nGeneralitat Atur Roger Torrent Joves


Privat Matej Ziar Eslovàquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 28 allotjaments a Ziar.\nSmrecany 107, Smrecany, Ziar, Eslovàquia, 3205 - Veure al mapa\nMés informació sobre Privat Matej\nConvenientment situat a Ziar, Privat Matej és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Privat Matej, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, àrea de fumadors.\nL'ambient de Privat Matej es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses esquí, equitació, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Privat Matej no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Privat Matej de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (16) Parelles (6) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants petits (2) Famílies amb infants grans (1) Grups (4)


Presentació | S'AMARADOR\nDesde la nostra obertura al 2012, S'AMARADOR, s'ha convertit en el restaurant de referència al Port de Ciutadella. Situat al centre neuràlgic del port, al costat del pont, disposa d'una mítica terrassa amb les millors vistes al port i la posta de sol. S'ha seguit preservant l'esperit de l'antiga fonda de pescadors d'abans servint el millor peix fresc de Menorca.\nEntre les nostres especialitats destaquen els arrossos mariners, calderes de marisc i de llagosta, els peixos de l'illa cuinats a la planxa o al forn i la seva gran varietat en tapes: gambes, escamarlans, cloïsses, musclos, anxoves, calamars, etc. El seu celler compta amb més de cent vint referències.\nEl local destaca per la seva cura amb l'interiorisme, diferents menjadors, un pati interior amb una gran figuera com a protagonista i una espectacular terrassa a la primera planta. També disposa d'un menjador privat.


POLÍTICA - 20/04/2020 15:14 / ACN\nPePe Borrell torna a aprofitar el coronavirus per atacar Quim Torra\nL'Alt Representant de la Unió Europea, Josep Borrell, ha alertat que la crisi del covid-19 farà créixer els "nacionalismes" i "la temptació d'aixecar murs". El cap de la diplomàcia europea ha posat com a exemple d'això al president Quim Torra, que va dir que en aquesta crisi "Catalunya ho hagués fet millor si fos independent". "Populismes, nacionalismes i autoritarismes trobaran el terreny adobat per a les seves tesis", ha avisat, defensant que seria "una resposta profundament equivocada".\nD'altra banda, Borrell ha defensat que la "crida a la unitat, la cooperació i la suspensió dels conflictes" que es fa a escala internacional també s'hauria d'aplicar "a la política interior" de l'estat espanyol.\n"Sorprèn el llenguatge agre de la política a Espanya quan hi hauria d'haver més cooperació i unitat", ha assegurat en un acte de Nueva Economía Fórum.\nBorrell considera que a Europa la crisi sanitària "s'està començant a canalitzar" i que ara toca centrar-se en l'impacte econòmic de la pandèmia. Borrell veu amb bons ulls la proposta d'un fons de recuperació del govern espanyol i ha remarcat que ara la prioritat ha de ser "subministrar rendes a les persones".\n"Cal pujar un esglaó més en la solidaritat europea", ha defensat de cara a la cimera europea del dijous en què els caps d'estat i de govern de la UE tornaran a discutir la resposta econòmica a la crisi.\nBorrell ha alertat que aquesta crisi posarà a prova la "capacitat de la democràcia" davant "l'auge dels populismes i la temptació autoritària". En aquest sentit, avisa de l'intent d'alguns estats autoritaris de reivindicar la seva "superioritat" del sistema polític per fer front a una crisi com a aquesta.\nA més, Borrell creu que el coronavirus afectarà "la globalització" i el "neoliberalisme dominant". Per això, Borrell ha apostat per crear a Europa "cadenes de valor més curtes" i "estocs estratègics", per exemple, de medicaments.\n"A Europa no produïm ni un gram de paracetamol", ha constatat. Borrell ha assegurat que no es tracta de ser "proteccionistes", sinó de pensar en la sanitat com a un factor de seguretat.\nParaules clau: JOSEP BORRELL CORONAVIRUS POPULISMES