Bertomeu, blues d'arrel valenciana | Enderrock.cat\nBertomeu, blues d'arrel valenciana\nEstrenem les cançons "Confia" i "Júlia" del nou àlbum del músic valencià\nEl disc 'Bertomeu Blues Band Show' es publicarà el proper 4 de juny\nHelena Martín | 22/05/2018 a les 11:00h\nArxivat a: Enderrock, Estellés, Bertomeu, estrenes, actualitat, València\nBertomeu | Empar Bou\nLa figura de Bertomeu s'ha vinculat últimament a la tasca de musicació dels versos de Vicent Andrés Estellés, un clàssic entre els poetes valencians. Tot i això, i sense oblidar el seu vessant poètic, el músic valencià també es vol llançar altre cop a les cançons pròpies amb un nou disc: Bertomeu Blues Band Show (autoeditat, 2018). El cantant estrena en exclusiva dues cançons, "Confia" i "Júlia", que ens deixen veure com sonarà aquest nou treball discogràfic que es publicarà el 4 de juny.\nEl tema "Confia" és un crit d'optimisme pur i dur. El músic el defineix com una cançó que "intenta connectar amb la part més combativa del dia a dia quotidià quan tota la informació que ens arriba des dels grans mitjans de comunicació ens genera dubtes i pors". Per començar bé el dia, Bertomeu aposta per un primer single enèrgic que dirigeix una mirada de confiança cap al futur.\nCom un volcà, el tema "Júlia" és un reconeixement a les dones que canviaran el món masclista en què vivim. Aquesta segona estrena emmarca la figura de la dona apoderada en la revolució feminista, i segons explica Bertomeu, "va quedar rodona només gravar-la".\nAquest nou àlbum, que s'estrenarà el proper 4 de juny, és la consolidació de la música de Bertomeu, que es troba en una etapa més madura. Amb el blues com a estil transversal, desenvolupat amb formació de trio (guitarra, baix i bateria), Bertomeu Blues Band Show és per al valencià "un retrobament amb els principis musicals que em van fer ser el tipus de músic que soc". Bertomeu explica que és un disc que tenia moltes ganes de fer i que ha gaudit molt en el procés de gravació, ja que ha buscat "un so molt proper i gens adulterat" perquè soni tal com és ell.\nUna de les novetats que portarà aquest nou treball discogràfic es veurà reflectida als directes. Acostumat a enfrontar-se als concerts només amb la companyia de la seva guitarra, aquesta vegada vol compartir escenari amb els músics que han estat amb ell a la gravació de l'àlbum. Com a conseqüència, el músic assegura que els directes seran molt potents, amb temes de "blues ràpids i rockers" i sense "res perfecte, només persones tocant". Això sí, Bertomeu confirma que els més lletraferits no quedaran sense la seva ració d'Estellés.\nL'electrovèrsia dantesca de Jansky\nEl «Nou espai» de Sotrac ja té videoclip rodat a Llagostera\n«Vull molt», el nou cant optimista i viatger de Marcel Lázara i Júlia Arrey


Per què necessites un assessor fiscal per a la teva Renda? -Lladó Grup-\nPer què necessites un assessor…\nCom cada any hem d’ocupar-nos de presentar la declaració de Renda de les Persones Físiques (IRPF) de l’any 2021 de les persones que estan obligades a presentar-la i la de l’Impost Sobre el Patrimoni de les persones físiques.\nCom conèixer la normativa és molt complex, en molts casos les persones es decanten per presentar l’esborrany d’Hisenda i no aprofiten deduccions que redueixen el pagament de l’Impost, i en moltes ocasions podrien retornar-li diners, ja que en l’esborrany no es contemplen reduccions, per això el consell és acudir a un assessor fiscal expert i així evitar errors.\nAvantatges de contractar un assessor fiscal per a la teva declaració\nEl primer a fer és revisar totes les dades facilitades per Hisenda, ja que alguns conceptes que beneficien els contribuents poden aparèixer de forma errònia, o fins i tot com hem dit, pot ser que no apareguin.\nAlguns exemples de les deduccions que un assessor fiscal et pot aplicar en la teva Renda:\nSi va adquirir el seu habitatge habitual abans del 2013, ja que pot gaudir de la deducció per compra d’habitatge, com són les quotes del préstec hipotecari satisfetes i pot incloure també les primes de les assegurances de vida o incendi que l’obliga el banc a pagar i no consten a les dades d’Hisenda.\nNo apareixen tampoc les quotes sindicals o de col·legis professionals, despeses de defensa jurídica que són deduïbles de les rendes del treball.\nSi el 2021 han sigut pares d’un fill, afegiu-lo a la declaració per practicar la deducció.\nTambé pot aplicar les deduccions addicionals establertes per la Comunitat autònoma del seu domicili i a les quals té dret.\nQuines són les novetats de la Campanya de la Renda 2021?\nLes novetats principals de la campanya de la Renda 2021, com són les següents:\nHi ha una casella específica per informar de les\nEs modifica la deducció en plans de pensions.\nDeduccions per obres de millora d’ eficiència energètica en habitatges.\nExempció pels ajuts per danys causats per catàstrofes naturals.\nT’aconsellem que utilitzis els serveis d’un assessor fiscal i milloris el resultat de la teva declaració de la renda.\nCategories: Autònoms, Clients, Fiscal, Gran empresa, particulars, Patrimonial, pimes, Serveis abril 27, 2022\nPreviousPrevious post:Com ha de complir la meva empresa amb el Registre Salarial obligatori?NextNext post:Llei Antifrau: canvis en el sistema de recàrrecs


27a eacn : 400 colps\nVes per on que sembla sigué ahir quan encara no havíem marxat i ara ja publiquem el resum de la 27a edició de l’eacn · escola d’activitats culturals a la naturalesa d’escolagavina. I és que arribats a aquest punt tenim una sensació un tant extranya pel que fa a la vivència del temps. D’un costat perquè arribar a 27 edicions genera cert déja-vu, que pot fer-nos pensar, per exemple, que les imatges són en si les mateixes. D’altre perquè la intensitat de l’activitat, del projecte, fa que es desdibuixen els marges del temps i acabes preguntan-te com és possible tant en tant poc de temps. Siga com siga, tot i els elements que es repeteixen any rere any, cada edició és diferent, singular i açò precisament li confereix la seua màgia particular.\nL’estructura d’una edició d’estiu ve a ser molt semblant cada any. El primer dia, dilluns, els alumnes, després del trasllat a la localitat i l’acomodació a la casa, prenen contacte ja amb el material de treball mitjançant una xarrada introductòria a càrrec de Jordi Orts. Es presenta el projecte central i es donen un seguit de pautes de treball (planificació cinematogràfica, pautes de rodatge…). Després entren, per equips de treball, en la part pràctica amb la planifiació, rodatge i edició d’una seqüència extreta d’un producte cinematogràfic o audiovisual real, en concret un fragment del capítol pilot de The Big Bang Theroy. I per què un sitcom i no una pel·lícula com hem fet en tantes ocasions anteriors? Doncs perquè en aquesta edició vàrem optar per treballar el format de la sitcom i així poder pensar sobre les claus de l’humor i com portar-lo a pantalla. A la nit i amb les peces tancades, fem el visionat comentat i finalment contrastem les diferents opcions de realització dels equips amb l’opció del director en la peça original. Sense dubte una proposta ben didàctica.\nDimarts i dijous són dies reservats quasi per complet al rodatge del projecte central, en aquesta edició, plantejar un capítol pilot d’una sitcom ideada per l’alumnat. Bé, millor dit dues sitcoms perquè vàrem dividir el grup de 16 alumnes en dos equips de treball. També dimarts i dijous també reservem l’espai de la vesprada per rebre cada dia a un convidat. I és que altre dels objectius de l’eacn és posar l’alumnat en contacte amb professionals de l’audiovisual o gent jove que pel seu treball i la seua iniciativa poden esdevindre bons referents. Dimarts vàrem rebre a Marta Varona, editora de vídeo a El Ministerio. Sigué un plaer escoltar-la i que ens mostrara el seu treball, però doblement perquè Marta sigué alumna d’aquelles primeres edicions de l’eacn i eixe canvi d’alumna a creativa professional generà un efecte d’atracció molt motivador. I dijous vàrem rebre a Paco Romeu, dramaturg reconegut especialment per diverses obres teatrals juvenils i alguna altra per a un públic adult que ara mateix s’està representant. Paco va fer una xarrada amb elements de gran interès, claus per entendre com de diferent és escriure per a teatre que per a cinema. Precisament una obra teatral seua, Vocabulario (Sam Baixauli, 2013), va ser adaptada a format de curtmetratge, i sentir-lo explicar aquest procés d’adaptació, resultà molt il·lustratiu. Marta i Paco també varen quedar molt satisfets de l’ocasió i a ells no podem més que estar-los infinitament agraïts.\nPel mig, dimecres, la primera de les dues eixides. Recordeu, l’eacn també és contacte amb la naturalesa i coneixement del territori. És la PR-V92 que actua de fil condcutor i ens porta a paisatges increïbles de la comarca dels Serrans. Per ella marxem de Chelva a Calles i tornada. L’eixida és caminar, respirar, olorar natura, sorprendre’s de restes arqueològiques com l’aqüeducte de la penya tallada, el bany a la piscina municipal de calles i si hi havia un tram desagraït doncs apliquem filosofia gamer i el convertim en el que comença a ser el nostre particular i clàssic iron(wo)man. L’altra de les dues excursions serà divendres en el tram final de la setmana. Remuntar el riu Tuéjar és sempre l’aventura d’endinsar-te quasi en una altra dimensió on no hi ha més preocupació que anar en compte amb les canyes o els esbarzers. La resta és gaudir de cada pas i les rialles amb els companys, i literalment d’anar contracorrent fins l’explosió final d’aigua a l’assut de la presa d’Olinches. És Paco Raga, biòleg, mestre de secundària i l’altra alma màter de l’eacn que ens guiarà pel riu, i per cada racó de l’activitat, amb la seguretat sempre de portar-nos a bon port a base d’entusiasme, energia, sentit de l’humor i entrega.\nPerò l’activitat no para i sumem altra proposta, un clàssic també: les vídeocreacions a partir d’un fragment musical. Un treball de creació audiovisual completament lliure més enllà de la música donada que mobilitza l’alumnat a la recerca dels seus recursos videogràfics. Divendres a la nit vàrem veure el resultat amb el microfestival de vídecreacions. Enguany es va imposar per votació popular molt ajustada Paradís perdut, dirigida per Anna Blasco i Carla Melgoso de 4t d’eso.\nFinalment arriba dissabte. Al matí encara es tanquen alguns plans pendents, abans que l’estòmac no pensara més en la magnífica paella que ens va fert Lucas, col·laborador del projecte en la seua part d’intendència. Tocà com cada dia endreçar la casa però també arreplegar, tancar equipatges i algun últim joc abans no vingueren els pares a la posada en comú final amb les explicacions i projeccions pertinents. El sopar ja és opcional però ningú es volia perdre’s el comiat amb aquelles llàgrimes que enceten les vacances d’estiu.


A Cercs: una mina de museu\nFoto: Àngela Llop / Museu de les Mines de Cercs | Vídeo: Cedit pel Museu de les Mines de Cercs\nBarcelona. Dimarts, 21 d'agost de 2018. 12:36\nActualitzat Dimarts, 21 d'agost de 2018. 12:55\nEl Museu de les Mines de Cercs, situat a la colònia minera de Sant Corneli, ens ofereix la possibilitat d'endinsar-nos en el món de la mineria tradicional tot penetrant al cor d'una vella mina de lignit inactiva al Berguedà. El Museu de les Mines de Cercs, situat a l'antiga escola de monges de la mina de Sant Corneli, és obert durant el mes d'agost de 10h a 14h i de 16h a 19h, de dilluns a divendres, i el cap de setmana de 10h a 19h, sense interrupcions. De setembre al 21 de desembre el museu és obert de dimarts a divendres de 10h a 14h i els caps de setmana de 10h a 15h. El preu de l'entrada oscil·la entre els 11 i els 15 €, i hi ha descomptes per a nens, jubilats, grups i determinats col·lectius. El museu de Cercs ofereix un ampli repertori de visites guiades i tallers.\nCap al cor de la terra\nSens dubte el més atractiu d'aquest museu és la possibilitat d'endinsar-se en una mina i apropar-se al cor de la terra. Es fa un petit trajecte amb un autèntic tren miner i després es fa una volta a peu per les galeries. Tot una experiència en què el visitant aprendrà de primera mà el que era l'experiència laboral diària d'un miner en un medi tremendament difícil, amb el perill constant d'enderrocaments i d'explosions de grisú i amb el pols del carbó que els destruïa la salut. Una visita que de ben segur serà difícil d'oblidar.\nEl carbó, estratègic\nEl carbó va ser durant molt de temps, la base de la industrialització. I el Berguedà va ser un dels punts de Catalunya on la mineria del carbó va tenir més importància (amb les mines de Cercs, Fígols i Vallcebres). Aquest tipus de mineria va funcionar fins l'any 1991, quan després d'anys de decadència, van tancar-se les darreres galeries. El museu té un apartat dedicat al carbó, a la seva explotació i al seu ús. L'exposició L'espectacle de la mina explica la mineria tant subterrània com a cel obert, mitjançant un projecte museogràfic molt modern. És el complement idoni a la visita a la mina.\nEl cor de la revolta de 1932\nEl Museu de les Mines de Cercs no només d'ha destacat per l'estudi tecnològic de la mina, sinó que també vol ser una institució oberta a la memòria de la vida i la lluita dels miners. De fet, la mina, des de bon principi, va anar acompanyada d'una colònia, creada per atreure la mà d'obra de la zona. I, en aquest cas, evidentment, han de fer menció als anomenats "fets de Fígols" o "revolta de l'Alt Llobregat", que de fet van tenir el seu epicentre a Sant Corneli, on hi ha la mina. El 1932 els miners, guiats pels anarcosindicalistes, es van aixecar contra el règim establert. La revolta va ser reprimida per l'exèrcit i els miners rebels van ser enviats a Guinea, tot i que finalment foren traslladats a Villa Cisneros, al Sàhara. El Museu també dedica un cert espai a reviure la vida quotidiana dels miners a la colònia, amb una visita als seus habitatges de la colònia. També té un record per a la tancada dels miners en plena transició, el 1977.\nFoto cedida pel Museu de les Mines de Cercs.\nA 7 quilòmetres de la mina de Cercs, al municipi de Fígols, hi trobem el conjunt paleontològic de Fumanya, un jaciment famós per les seves petjades de sauròpodes del Cretaci Superior. Però també s'hi han trobat nombroses petjades d'arcosauromorfs, uns animals d'entre mig metre i tres metres, antecessors dels cocodrils i els dinosaures, de fa uns 250 milions d'anys. Però a més a més s'hi han trobat restes de tortugues, de bivalvs, de peixos, de cocodrils... És un jaciment excepcional per la seva riquesa paleontològica que es va trobar gràcies a les explotacions de carbó a cel obert (però que, justament, per ser al descobert en un lloc molt exposat està en perill). A Fumanya hi ha el Centre d'Interpretació dels Dinosaures de Fumanya; coordinat pel Museu de les Mines de Cercs. Allà no només s'hi explica la presència de dinosaures a la zona, sinó que també s'hi poden veure els ous trobats a la zona. És obert tots els dies d'11 a 18h durant el mes d'agost, i tan sols els dissabtes, diumenges i festius al mes de setembre. De tant en tant també s'ofereixen visites guiades al Centre de Dinosaures.\nVeure un pantà\nEl mateix Museu de les Mines de Cercs gestiona el Centre d'Interpretació de la presa de la Baells. Així com la mina és una infraestructura del segle XIX ja tancada, la presa de la Baells està en ple funcionament i recull aigua del Llobregat per a l'àrea metropolitana de Barcelona i també produeix energia hidroelèctrica. És gestionada per l'Agència Catalana de l'Aigua. El Centre d'Interpretació ofereix visites guiades a la presa en les que es pot inspeccionar una galeria, on hi ha panells on s'explica el funcionament de la presa. La Baells té una capacitat d’emmagatzematge de 115 milions de mestres cúbics d’aigua, ocupa una superfície de 365 Ha. El que els visitants no poden veure és Sant Salvador de la Vedella, el poble que va quedar inundat, com La Baells, quan es va fer l'embassament.\nEl carbó, des de totes les bandes\nSens dubte, el gran al·licient per a visitar el Museu de les Mines de Cercs és poder entrar a la mina. Però aquesta experiència adquireix molt més sentit gràcies a l'exposició permanent, que permet documentar-se sobre les tècniques d'explotació del carbó, però també gràcies a la visita a l'habitatge dels miners i a les instal·lacions de la colònia, que donen una bona idea de la vida dels miners i de la seva resistència front a l'opressió. Tot i que el Museu de les Mines de Cercs forma part del Museu de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya, en el fons és molt més que un museu científic, ja que s'hi expliquen tantes coses sobre la mina com sobre els miners.


El Departament de Salut ha notificat 1.436 nous casos de coronavirus i 38 defuncions\nper Antonio Ramos Llauradó / ACN 09/09/2021 12:32h\nMínima aturada en el retrocés de la pandèmia de la Covid-19 a Catalunya, amb increment en la xifra de contagis i en alguns indicadors epidemiològics. Segons el darrer balanç del Departament de Salut, però, la pressió hospitalària segueix a la baixa, amb 45 ingressat menys a planta (842) i 12 crítics menys a les UCI, que passen de 297 a 285 en les últimes 24 hores.\nPel que fa als contagis, aquest tornen a superar el miler, arribant als 1.436 nous positius, per un total de 900.629 des del mes de març del 2020. La notícia més negativa del balanç, un dia més, són les 38 noves defuncions a causa de la Covid-19 que s'han notificat. Aquesta xifra situa el total des de l'inici de la pandèmia en 23.693.\nEl risc de rebrot era de 152 entre el 23 i el 29 d'agost i es queda a 101 en l'últim interval. Pel que fa a l'Rt, que puja fins a 0,76, se situa en un valor inferior al de la setmana anterior (0,80).\nPel que fa a la positivitat de les proves diagnòstiques està en el 3,57% durant la darrera setmana. Pel que fa a la incidència acumulada a 14 dies passa de 141,43 casos cada 100.000 habitants a 138,64, mentre que a 7 dies baixa de 55,58 a 55,29.\nEs registren 79 nous casos de coronavirus a la demarcació de Tarragona\nLes regions sanitàries de la demarcació de Tarragona han registrat 79 nous casos de coronavirus en les darreres 24 hores. D'aquests, 62 s'han produït al Camp de Tarragona i 17 a les Terres de l'Ebre. El balanç del Departament de Salut ha notificat dues noves defuncions a la província tarragonina, situant el total des de l'inici de la pandèmia en 1.388 morts.\nAl Camp de Tarragona, el risc de rebrot retrocedeix 2 punts, fins a 72, pels 141 de la setmana anterior. L'Rt continua a 0,63, mentre que era de 0,81 en la setmana del 23 al 29 d'agost. La incidència a 7 dies és de 41 i l'índex de positivitat de les proves diagnòstiques és del 3,46%. Actualment hi ha 43 pacients ingressats a planta (-1).\nPel que fa a les Terres de l'Ebre, el risc de rebrot puja 7 punts i se situa en 80, una xifra inferior a la de l'interval anterior (122). L'Rt puja tres centèsimes, fins a 0,81, per sota del registre de la setmana anterior (0,82). La incidència a 7 dies és de 43, mentre que positivitat és del 2,71%. Ara com ara, hi ha 7 pacients ingressats (+1).


Conferència sobre els eximents i atenuants de trastorn mental i drogoaddicció. Perspectiva jurídica i forense - Consell de l'Advocacia Catalana\nInici / Formació Col·legis / Conferència sobre els eximents i atenuants de trastorn mental i drogoaddicció. Perspectiva jurídica i forense\nConferència sobre els eximents i atenuants de trastorn mental i drogoaddicció. Perspectiva jurídica i forense\na Formació Col·legis 405 Visites\nLa comissió de formació de l’Il·lustre Col·legi de l’Advocacia de Sabadell organitza el proper 25 d’abril de 2019 a partir de les 18.00 hores, la conferència sobre els eximents i atenuants de trastorn mental i drogoaddicció. Perspectiva jurídica i forense.\nCom a continuació de la conferència que la Comissió de Formació ja va oferir el passat mes de desembre, en aquesta sessió es vol abordar un altre tema que sovint tractem en la nostra activitat professional i fer-ho des d’una perspectiva jurídica i forense, obtenint des de les dues opinions professionals una visió de conjunt i eminentment pràctica sobre les eximents i atenuants dels trastorns mentals i la drogoaddicció.\nEls ponents tractaran les qüestions que se’ns plantegen habitualment quan es trobem amb aquestes circumstàncies modificatives, com s’hi expressa la jurisprudència i quins aspectes hem de valorar especialment en els informes dels metges forenses.\nVídeo Streaming, en diferit des del propi ordinador\nConferències eines per a advocats Formació jornada jornades\t2019-04-24\nAnterior: Consulteu el Butlletí especial per a Sant Jordi (2019)\nSegüent: El Consell de l’Advocacia Catalana demana una reflexió sobre la presó provisional després de la sentència absolutòria del cas Sandro Rosell


Mentrestant… dibuix i acció! - GRAF\nMentrestant… dibuix i acció!\nD e 17 a 18 h\nDiàlegs entre Irkus M.Zeberio i Marcos Prior\nDebat sobre el dibuix com a eina de pensament que se centrarà en les possibilitats narratives d’aquest llenguatge des de dues visions antagòniques, però comunes en alguns dels seus aspectes.\nAcció de creació col•lectiva d’un còmic\nDirigida per Irkus (M) Zeberio i Marcos Prior i publicada per Medalariso.\nAcció oberta i lliure a la participació de tothom qui hi estigui interessat, en la que el principal objectiu és realitzar un còmic en un temps límit basant-se en un joc de creació mitjançant regles pre-establertes.


Mark Wahlberg pesa a l'agència gratuïta de Tom Brady i li ofereix un lloc per allotjar-se - Esports\nMark Wahlberg pesa a l'agència gratuïta de Tom Brady i li ofereix un lloc per allotjar-se\nVentilador de New England Patriots Mark Wahlberg Va pesar el quarterback Tom BradyEl futur és amb l'equip, tot i que no tenia intel·ligents privilegiats a l'hora de parar Jimmy Kimmel en directe! Dijous a la nit. Brady està a punt d'esdevenir un agent lliure, és a dir, podria jugar per a un equip que no sigui el Patriots per primera vegada en la seva carrera. Wahlberg va dir que, fins i tot si Brady deixa els Pats, té intenció d'arrelament per al seu amic.\nQuan Kimmel va abordar el tema de Brady, Wahlberg va dir ràpidament a l'amfitrió que no té ni idea de què està pensant realment. Kimmel va preguntar-li si Brady té alguna idea del que vol fer.\n'Crec que té una idea del que vol fer i vull que faci tot el que sigui millor per a ell i la seva família', va dir Wahlberg. 'Com he dit, ell' ens va aportar tanta alegria. He portat el meu fill a jocs i he passat amb ell. '\nKimmel va preguntar a Wahlberg si pensava que Brady es quedaria a Nova Anglaterra.\n'Crec que estaria bé, però de nou, si vol anar a un altre lloc, el guiaré cap allà on vagi', va respondre Wahlberg.\nKimmel va preguntar a Wahlberg si li agradaria veure Brady signar amb els Los Angeles Rams si deixava els Patriots.\n'Tant de bo els Patriots siguin prou intel·ligents com per signar-lo', va dir Wahlberg. 'Crec que si no, els Raiders, òbviament, són una opció. Si va a Mike Vrabel, que ja té un bon equip a Tennessee ... Voldrà anar a algun lloc que pugui guanyar. Jared Goff és un treball segur, així que no crec ... Crec que potser els carregadors.\nWahlberg va dir en broma que deixaria que Brady es quedés a la seva casa de Los Angeles si signés amb els Chargers, que també truquen a casa de L.A. 'Però no crec que estigui fent mal als diners del lloguer', va dir Wahlberg mentre va riure l'audiència.\nKimmel va preguntar a Wahlberg si a Brady li agrada o a Matt Damon millor. Evidentment, Wahlberg va dir immediatament 'Jo'.\n'El vaig posar en una pel·lícula', va recordar Wahlberg a Kimmel. “El vam immortalitzar a Ted 2. Ens va semblar que té un penis daurat. Vull dir, vés.\nSi bé el futur de Brady és ennuvolat, Wahlberg està establert. L'actor es veurà a continuació Spenser Confidencial, que serà llançat per Netflix el 6 de març. La pel·lícula presenta Wahlberg com a Spenser, un detectiu de Boston creat per Robert B. Baker, el treball del qual era anteriorment adaptat per a ABC com a Despesa: per a lloguer als anys vuitanta. La pel·lícula es va rodar al Massachusetts natal de Wahlberg.\nBrady, de 42 anys, va ser redactat pels Patriots l'any 2000 i ha estat amb l'equip des de llavors. Va guanyar sis Super Bowls, més recentment després de la temporada 2018, i va guanyar el premi NFL MVP tres vegades. Es va convertir en el quarterback més antic en guanyar un Super Bowl quan els Patriots van vèncer als Rams Super Bowl LIII.


Talk&Code, posar en valor la informació de les empreses - Francesc Serrano - Idees d´experts\nFrancesc Serrano , CEO de Talk&Code\nTalk&Code, posar en valor la informació de les empreses\nATalk&Code ajudem els nostres clients, que són des de start-ups a multinacionals, en l'evolució digital dels seus processos de negoci per assegurar la seva competitivitat dins d'un mercat cada vegada més connectat.\n1.\tQuè significa evolució digital dels processos de negoci?\nAra més que mai, les persones es comuniquen les 24 hores del dia, els 7 dies de la setmana. I les distàncies i les fronteres ja no existeixen. És una nova era. Els canals són molts i molt variats. Internet va revolucionar el món, però els mòbils han revolucionat la manera com ens comuniquem: avui el 80% de les connexions a Internet es fan des dels dispositius mòbils.\n2.\tExcés d'informació, potser?\nSens dubte tota aquesta comunicació genera un gran volum d'informació, però aquesta s'ha d'analitzar per entendre els patrons de comportament del passat, per donar resposta en temps real a preguntes del present i, el que és més important de tot, per predir el futur.\n3.\tConèixer més el client?\nAjudem a fer més senzilla aquesta entesa amb els clients. No només entendre'ls millor, sinó que també volem que percebin que l'empresa els dóna solucions i respostes a les seves necessitats. Per això hem creat alguns serveis i solucions tecnològiques per tal de millorar els processos interns de les empreses que els ajudin a ser més competitius.\n"Ajudem les empreses en l'evolució digital dels seus processos"\n4.\tPer exemple?\nGamyshop és una plataforma tecnològica basada en la gamificació, que permet crear equips de treball altament motivats i compromesos donant com a resultat un increment notable de la seva activitat comercial. O Visual-maps, amb el qual podem analitzar i geolocalitzar les big data d'administracions i empreses i els ajudem a entendre d'una forma molt visual la informació que ja tenen però que els és difícil de treballar per extreure'n conclusions i prendre decisions.\n5. Empresa de desenvolupament de programari. N'hi ha moltes al mercat, no?\nLa competència és ferotge, però jo ho veig molt positiu! La qualitat dels productes i serveis millora i el mercat se'n beneficia. Un mercat sense competència és un mercat mancat de motivació per la millora continua, l'excel•lència i la qualitat.\n6.\tSou una empresa de producte o de serveis?\nSom una empresa de serveis i solucions especialitzada en noves tecnologies, que ofereix un servei complet (end to end) per ajudar les empreses en l'evolució digital dels seus processos.\n7.\tFa quatre dies que éreu ST Soluciones. Avui sou Talk&Code. Què us ha motivat a canviar de nom?\nDesprés de quatre anys d'èxits oferint solucions tecnològiques, neix Talk&Code per donar una resposta completa als nous reptes de les empreses d'avui en dia, on el mercat directe deixa de ser local per ser jugadors de tot el món.\n8.\tQuins són els majors reptes amb els que us heu trobat?\nSens dubte, escollir l'equip que ens ha d'acompanyar en aquesta aventura. Segurament és un tòpic, però sense un equip adequat no arribaràs lluny.\n9.\tUna anècdota que explicaries als teus (futurs) nets?\nEl dia que vàrem deixar a Alexis, el nostre CTO, un malalt de l'esport, muntar una activitat de team building..., tenint en compte que cap de nosaltres no som precisament uns "Killian Jornet". Podria concloure que després de 47 km i 12 hores caminant vàrem demostrar la veritat que hi ha darrere de la dita "voler és poder". Val a dir que, des d'aquell dia, Alexis té vetada l'organització d'esdeveniments a Talk&Code! (riu).\n10.\tSé que tens força habilitat amb la part comercial en el tu a tu i a porta freda...\nTot i que sóc enginyer de formació, és cert que, per algun motiu, em resulten fàcils aquest tipus de tasques. A la vida vols ser el millor en tot, però al final te n'adones que el més important és trobar allò en què realment pots ser útil a l'equip.\n11.\tQuina és l'empresa que més admires i per què?\nMicrosoft i Apple. Perquè sense elles ni la informàtica ni els telèfons mòbils serien com els coneixem avui dia, amb les implicacions socials que tot això significa.\n12.\tSi demà tornessis a emprendre des de zero, què faries diferent?\nLa implicació dels socis fundadors seria del 100% des de l'inici del projecte.\n13.\tQuè hauria de passar durant el 2015, perquè fos una veritable sorpresa per vosaltres?\nSincerament, preferiríem no tenir-ne cap, per si de cas (riu). Tenim tanta il·lusió i confiem en l'equip que m'atreveixo a dir que la veritable sorpresa seria que no poguéssim incrementar la plantilla actual de 10 a 20 persones, perquè significaria que no hauríem aconseguit els objectius que ens vam marcar. Al final és tracta d'aconseguir negoci per poder incrementar la plantilla i que les persones que hi participin puguin desenvolupar-se personalment i professional.\nEmprenedoria i finançament Distribució i comerç bigdata data Model de negoci solucions a empreses


viurealspirineus 19:29 04/07/20\nL’Escola es reubicarà en l’equipament municipal per poder aplicar les mesures sanitàries que requereix l’inici del curs escolar\ninstal tremp centre escola música curs\nConcert de l'Escola de Música de Tremp/tremp.cat\nL’Escola de Música fins ara ubicada en les instal·lacions de l’Institut de Tremp, es reubicarà al Centre Cívic Tarraquet el curs vinent.\nEls centres educatius ja han rebut indicacions de com s’haurà de reprendre el curs escolar 2020-2021. L’activitat docent desitjable és la presencial, però perquè sigui possible implica un context segur amb disponibilitat d'espais per reconvertir-los en aules docents per al curs vinent.L’Institut de Tremp per tal d’oferir la reobertura amb totes les garanties i amb les màximes classes presencials, necessita més aules per poder reduir les agrupacions de l’alumnat. L’escola de Música, que de manera provisional ocupava aules de l’edifici de l’institut, ha deixat les instal·lacions perquè l’institut pugui utilitzar-les el curs vinent.\nL’Ajuntament de Tremp per tal de mantenir el servei de l’escola de Música, ha decidit que l’equipament més adient i més segur és el Centre Cívic Tarraquet, un equipament polivalent on l’Escola podrà adaptar les instal·lacions a les seves necessitats i oferir el curs amb totes les mesures d’higiene i seguretat indicades pel departament d’educació. L’objectiu de l’equip directiu és organitzar-se per poder reprendre el curs 2020-2021, amb lamàxima presencialitat de tot l’alumnat i amb una certa normalitat.\nAquesta decisió ha implicat deixar de prestar el servei que donava el centre Cívic Tarraquet, el qual funcionava com un hotel d’entitats, allotjava activitats i reunions de diferents associacions, agrupacions i entitats del poble entre altres serveis. L’ajuntament treballa per poder oferir a les entitats un nou espai on poder realitzar les activitats.


Diumenge s'acaba el termini d'inscripcions a les 12 hores de Vòlei Platja a la muntanya d'Olot - Garrotxa Digital\nDiumenge s’acaba el termini d’inscripcions a les 12 hores de Vòlei Platja a la muntanya d’Olot\nComentaris tancats a Diumenge s’acaba el termini d’inscripcions a les 12 hores de Vòlei Platja a la muntanya d’Olot\nFins aquest diumenge es poden fer per internet les inscripcions a les 12 hores de vòlei platja a la muntanya. L’activitat, organitzada pel Club Vòlei Olot, modifica aquest 2018 les normes i demana que tots els equips siguin mixtes.\nÉs un dels esdeveniments esportius de l’estiu olotí, i molts garrotxins hi han jugat algun partit per passar una bona estona amb els amics. Són les 12 hores de vòlei platja a la muntanya del Club Vòlei Olot, una activitat que enguany suma 26 edicions, i que persegueix divulgar l’esport a tothom d’una forma divertida. Tot i que respecta les normes bàsiques del vòlei, la intenció principal és que el proper 1 de setembre sigui la gran festa de la disciplina a la ciutat.\nMarc Busquets, director tècnic de les 12 hores de Vòlei Platja a la Muntanya: “El nostre objectiu és que tothom s’ho passi bé tot jugant a vòlei. No volem ser molt estrictes amb les normes tret de respectar les principals, com l’impediment de blocar una pilota en un servei”.\nLes inscripcions es poden fer pel web del Club Vòlei Olot o el seu instagram fins aquest diumenge 26 d’agost, i tenen un cost de 15 euros per jugador. Una de les novetats d’aquesta edició és que tots els equips han de ser mixtes.\nTambé hi ha una categoria pels més joves de 12 anys, oberta a qui vulgui, i durant la jornada es viurà un concurs d’habilitats amb premis. Com no pot faltar a les 12 hores de Vòlei Platja a la Muntanya, també hi haurà música i festa per a tothom, per passar un fantàstic dia amb el vòlei com a element protagonista.\nOlot i Girona fan front comú contra l’ocupació incívica d’habitatges i reclamaran a la Fiscalia actuacions urgents\nL’incendi provocat en una casa al barri de Benavent és el cas més greu de la sèrie d’ocupacions que l’Ajuntament ha mirat de contenir des de la tardor del 2019, conscient que la seva actuació en habitatges de propietat privada és limitada. Tot i així,…\nLa Unió Esportiva Olot dona un cop d'autoritat i golejada espectacular a la Ciutat esportiva Dani Jarque. La Unió Esportiva Olot ha completat aquesta tarda un gran partit contra l'Espanyol B, després de vèncer per un gol a cinc amb una altra exhibició…


Valors d'inversió (definició) | Tipus de valors d'inversió\nQuè són els valors d'inversió?\nValors d'inversió són comprats pels inversors, amb o sense intermediaris o agents, només per a inversió i per mantenir-la a llarg termini. Es reflecteixen com a inversions no corrents en els estats financers i inclouen valors de renda fixa i de renda variable. D'altra banda, els títols de negociació són aquells valors que es compren per a transaccions intra-dia o que tenen com a finalitat guanyar amb canvis de preus a curt termini.\nNota: És la intenció del comprador de valors, el que importa mentre es classifica el valor com a seguretat d’inversió o de negociació. El títol té un període de venciment de deu anys encara es pot classificar com a títol de negociació si el comprador del títol té la intenció de mantenir-lo durant un període curt (potser només per guanyar-se del canvi de preu).\nTipus de valors d'inversió\nA) Valors d'inversió tradicionals\n# 1: or\nÉs la primera forma d’inversió del moment en què cap dels mercats d’inversió desenvolupats no estava disponible per als inversors. Es va utilitzar com a alternativa als diners a l’antiguitat i es començava a utilitzar com a inversió quan es va pertorbar el seu saldo demanda-oferta. Els bancs centrals i el Fons Monetari Internacional tenen un gran paper a jugar en la determinació dels preus de l'or.\n# 2 - Immobiliària\nComprar, desenvolupar, operar i mantenir, vendre i llogar immobles ha estat i és una de les formes tradicionals d’inversió. La inversió darrere d’immobles és guanyar en forma de lloguers (que és com un flux de caixa regular per gestionar les despeses d’explotació diàries) i guanyar amb l’augment de preus (benefici per mantenir la propietat a llarg termini).\n# 3 - Productes bàsics\nEls productes bàsics es van utilitzar com a inversió per guanyar del desajust de la demanda i l’oferta, ja que són estacionals. Els principals costos incorreguts són els costos d’emmagatzematge, i el benefici arriba del rendiment de la comoditat.\nB) Valors d'inversió moderns\n# 1 - Valors amb renda fixa\nAquells títols que generaran fluxos d'efectiu fixos a títol d'interès (especialment en obligacions / bons) o mitjançant un percentatge fix de dividend (en cas d'accions preferents) es consideren títols amb renda fixa. La rendibilitat d’aquests valors no es veuria afectada per cap factor de mercat. Aquest tipus de títols comporta un risc més baix.\n# 2 - Obligacions / Bons\nEs tracta d’opcions d’inversió a llarg termini amb ingressos fixos basats en el tipus d’interès. El risc d’aquest tipus de valors depèn del tipus d’emissor. El principal risc a què s’enfronta és el risc de crèdit de l’emissor d’aquests valors. En aquesta categoria hi ha diverses alternatives d’inversió disponibles:\nValors del Govern\nObligacions d’empreses del sector privat\nBons d’unitat del sector públic (UAB)\n# 3 - Accions preferides\nAccions preferents són les accions els titulars de les quals tenen drets preferencials sobre accions comunes o renda variable en dues circumstàncies:\nPagament de dividends, és a dir, aquests accionistes obtenen una taxa fixa de dividends i es paguen abans que es pagui cap dividend als accionistes comuns.\nEn cas de liquidació, aquests accionistes tenen drets preferents de pagament de capital abans que es distribueixi res als accionistes comuns, però després de l’obligació i dels obligacionistes.\n# 4 - Valors amb renda variable\nEls valors diferents dels valors amb renda fixa es consideren valors amb renda variable. El retorn d’aquests valors no és fix i varia a causa dels canvis en els factors del mercat.\n# 5 - Accions ordinàries o renda variable\nEls accionistes comuns són els propietaris de l’empresa. Significa que aquests accionistes tenen drets finals sobre els beneficis i actius de l’empresa. Els ingressos d’aquest estoc són variables segons el risc, la taxa de rendibilitat, la liquiditat, el creixement, la comercialització, etc. Aquestes inversions són més arriscades i les inversions més líquides. Aquests títols d'inversió es poden negociar fàcilment en mercats primaris i secundaris.\n# 6 - Fons d'inversió\nEls fons d'inversió, en termes senzills, són la cartera de diversos valors. És un fons creat per invertir en diversos títols de renda variable o deute o una combinació d’ambdós i finançat pels seus titulars de participacions. Els titulars de participacions són els inversors que són els propietaris finals del fons d'inversió. La idea és diversificar el risc a mesura que el risc es dilueix invertint en una cartera i no en una sola acció.\nFactors a tenir en compte abans de comprar valors\nFactors a tenir en compte per a l'adquisició de valors d'inversió:\n# 1 - Apetit pel risc\nLa gana de risc per a cada inversor és diferent a l’altra. La gana pel risc depèn dels ingressos, passius o despeses personals i de l’estalvi de l’inversor. Per a un inversor jove que no té responsabilitats personals per entretenir i que guanya i estalvia bé, la seva apetència pel risc és més que un inversor que té passius personals més fixos i, per tant, estalvia una quantitat menor de diners.\nEls inversors que tinguin una bona apetència pel risc poden invertir en valors més arriscats, diuen que la renda variable que els inversors amb poca gana. Poden considerar invertir en valors de renda fixa.\n# 2: període de bloqueig\nEls inversors que esperen la necessitat urgent de diners o liquiditat aviat invertiran en valors més líquids que els inversors que puguin bloquejar la seva inversió. El motiu per als inversors de bloquejar els seus valors a llarg termini és el retorn extra generat en nom de la liquiditat perduda.\n# 3 - Trets personals\nEls trets personals d’un inversor, com ara l’edat, la tradició, etc. també determinen el tipus de títols d’inversió que s’han d’adquirir. Un jove pot assumir el risc i invertirà en valors a llarg termini en lloc d’un empleat jubilat que té com a objectiu principal generar fluxos d’efectiu mensuals per fer front a les seves despeses quotidianes.\n# 4 - Objectiu d'inversió\nSi l’objectiu és obtenir fluxos d’efectiu regulars, aleshores els dividends o els títols que paguen interessos són millors opcions, mentre que si l’objectiu és guanyar amb l’augment de preus, cal tenir en compte les existències en creixement.


Pobles despoblats i ciutats sobrepoblades: on hem de viure? – Laura Cercós Tuset\nPobles despoblats i ciutats sobrepoblades: on hem de viure?\nAbril 13, 2019 Setembre 10, 2019\nViure a les zones rurals remotes o trobar pis a les ciutats superpoblades s’està convertint en el gran repte de les societats d’avui dia\n(Article d’Olga Folch i Miquel i Laura Cercós Tuset publicat a VilaWeb. Vídeo: Olga Folch. Fotografies: Laura Cercós)\nEls habitants del món rurals es queixen i diuen prou. El mes passat els crits en defensa de les tradicions i professions com l’agricultura o la ramaderia van omplir els carrers asfaltats de Madrid. I és que les diferències entre els pobles rurals i les grans ciutats són evidents, i amenacen en ser-ho més. Després d’anys de promeses polítiques, viure en el món rural segueix volent dir no tenir els mateixos serveis que a les ciutats. Guanyar-se la vida en aquestes zones més apartades és, a més, una tasca difícil si els oficis tradicionals ja fa temps que han deixat de ser rendibles. I sota aquesta hostilitat, pobles mil·lenaris van desapareixent amb el pas dels anys i la gent es va acumulant en ciutats cada cop més congestionades.\nLa vida en un poble abandonat: Solanell\nEntre les muntanyes i valls del Prepirineu català s’hi amaguen molts pobles que han anat quedant abandonats. Aquest és el cas de Solanell, un poble de l’Alt Urgell que havia arribat a tenir 107 habitants l’any 1857. Actualment, però, la majoria de cases estan a terra i les parets ensorrades només estan rodejades d’una natura que sembla que les acabarà devorant.\nQuan Solanell encara tenia habitants, la vida no era gaire diferent de la resta de pobles de la zona. La gent es dedicava bàsicament a l’agricultura i a la ramaderiasense pràcticament maquinària i amb la dificultat imposada dels terrenys empinats de la zona on es troba Solanell. Estem parlant concretament de fa més de setanta anys. I és que a finals dels anys 50 ja només hi quedaven tres famílies i la imminent despoblació de la vila ja s’intuïa. Finalment, l’últim habitant del poble, en Sisco Ricart, va marxar l’any 1973 després d’estar-s’hi un temps vivint sol.\nL’esbojarrada idea de tornar Solanell a la vida\nA partir del 2010, però, el poble va començar un pedregós camí per recuperar la vida que havia tingut. L’arquitecte tarragoní Saül Garreta va comprar dos terços del poble per rehabilitar-ne els edificis i aconseguir que s’hi tornés a viure. De seguida va veure, però, que la idea havia de ser comunitària o no tenia raó de ser. Inspirant-se en l’estil de vida que els antics habitants de Solanell li havien explicat, va decidir crear la cooperativa Reviure Solanell.\nSolanell havia de ser el primer poble cooperatiu de Catalunya. (Visita la galeria fotogràfica AQUÍ)\nAquesta iniciativa va omplir d’esperances algunes persones que de ben petites havien abandonat el poble. És el cas de la Flora, que en va marxar amb 6 anys i ara forma part de la cooperativa. Explica que, tot i viure lluny de Solanell, sempre ha mantingut el contacte amb el poble. La idea de reviure’l la va il·lusionar i van decidir reconstruir la propietat. Tot i això, ara veu molt difícil tornar-hi a viure perquè el seu marit és molt gran ‘i els accessos són molt difícils’, tot i això, hi seguiran pujant ‘per desconnectar’.\nLa cooperativa va néixer amb el propòsit de construir habitatges en cessió d’ússeguint el model Andel, molt estès en països nòrdics com Dinamarca, Noruega o Suècia.Solanell havia de ser el primer poble a Catalunya construït totalment a partir d’aquesta lògica que escapa de la venda o el lloguer. Tanmateix, el baix preu del sòl a Solanell i l’alt cost de la construcció ha fet que el model de cessió d’ús fosinassolible per la cooperativa. És per això que han hagut de reinventar la idea inicial i adaptar-se a les condicions. Així és com Saül Garreta, l’impulsor del projecte, explica l’evolució de la cooperativa:\nReactivar el poble en aquesta terra de càtars no està sent tan fàcil com es pensaven. De moment, però, han aconseguit obrir durant els mesos d’estiu el refugi del Gall Negre, que du aquest nom en honor a una anècdota que va succeir al poble.\nSolanell no és un cas aïllat\nA les valls i muntanyes de l’Alt Urgell hi ha desenes de pobles que comparteixen històries similars: segles d’història viva ara convertida en viles abandonades.\nL’historiador Albert Villaró explica que durant els anys 80, moment en què Solanell ja estava totalment deshabitat, es produeix una crisi de sistema que accentua el despoblament a gran part del territori català. D’entre les causes d’aquest despoblament s’hi troben la falta d’infraestructures bàsiques, especialment la manca d’escoles. ‘En aquell moment semblava la fi del model d’ocupació, que tots els pobles s’anirien extingint fins a no quedar-ne cap’. Villaró explica que no ha estat ben bé així, ‘la gent que guarda relació amb el seu poble d’origen, hi manté les cases i a l’estiu encara tenen certa vitalitat’.\nLa situació de despoblament de l’Alt Urgell es pot fer extensible a la de tot el Prepirineu català. Judit Pujadó denuncia la falta d’atenció i serveis cap a aquests pobles. ‘Cal pensar si en un futur volem un país buit o un país buidat. I apostar perquè el territori no es buidi requereix esforços’.\nEl geògraf Joan Manuel Soriano explica a ‘El procés de despoblament a les comarques de la Cerdanya i l’Alt Urgell’ que l’any 1991 el 3% de la població catalana vivia de forma permanent en el 35,8% de la superfície que representen les comarques de l’Alt Pirineu. Un desequilibri que no sempre havia estat tan profund i que es va accentuar molt a finals del segle XX. L’estudi assenyala ‘la nova estructuració de l’economia, consistent en el pas d’una economia tradicional a una economia de mercat i la vertebració territorial’ com a causes de la polarització entre camp i ciutat.\nPrenent com a exemple l’Alt Urgell, l’evolució demogràfica de la comarca mostra una clara davallada els anys 80 i 90. Tot i això, la tendència de despoblament dels municipis més petits va fer créixer La Seu d’Urgell, on es va concentrar gran part de la població de la comarca. La infografia mostra l’evolució del municipi de Montferrer i Castellbò respecte a la capital. Si a finals del segle XIX tenien un nombre d’habitants similars, el 2018 la Seu en tenia 12041, mentre Montferrer i Castellbò només en tenia 1074.\nEn altres pobles amb una situació similar a Solanell s’hi ha intentat aplicar models similars al de la cooperativa. Aquest és el cas d’Envall, un poble de la Vall Fosca on una cooperativa treballa per recuperar-lo ‘des del punt de vista poblacional, arquitectònic i socioeconòmic, després d’haver estat 30 anys abandonat’. Actualment Envall ja té 6 habitants permanents. Els socis de la cooperativa han adquirit pràcticament la totalitat dels solars del poble i ja n’han rehabilitat tres edificis.\nÈxode rural, ciutats superpoblades\nLa majoria de pobles que es troben avui en una situació com la de Solanell o Envall van perdre els últims habitants amb l’èxode rural de la segona meitat del segle XX. Moltes persones van abandonar el camp per guanyar-se la vida a les ciutats, que han anat creixent des d’aleshores i han provocat un desequilibri demogràfic entre les zones rurals i les urbanes.\nPerò aquesta tendència no és exclusiva de la península. Segons l’informe de l’ONU ‘Perspectives mundials d’urbanització’ (2018), més de la meitat de la població mundial viu en ciutats i s’estima que de cara al 2050 aquesta proporció augmenti fins a un 13%. D’aquestes grans urbanitzacions se’n derivaran problemes que ja es comencen a notar com la dificultat de fer arribar els serveis a tothom o la proliferació dels infrahabitatges.\nD’altra banda, dins de les ciutats també es produeix un altre tipus d’èxode: la gentrificació. Aquest concepte, molt en voga recentment, es refereix al desplaçament forçat de la població de classe baixa o mitjana, sigui per l’acció pública, sigui per l’increment de preus. Segons el geògraf Oriol Nel·lo, no es tracta d’un fenomen recent, sinó una situació de segregació consubstancial de les societats contemporànies. De fet, a Barcelona, aquesta situació fa temps que es nota. L’entrada de capital als mercats immobiliaris, l’impacte del turisme i la creixent presència de població temporal a la ciutat ha fet que, cada vegada de manera més determinant, ‘la capacitat d’escollir lloc de residència sigui en funció de la renda de les persones’. A grans trets, això provoca que els llocs més accessibles, amb millor urbanització i millors serveis siguin més cars i les persones amb més poder adquisitiu acostumin a concentrar-se allà. De nou, a les ciutats se’ns planteja el repte per aconseguir uns serveis i uns drets per a tothom, com és el dret a l’habitatge.\nSolucions cooperatives també per a les ciutats\n‘Les recerques dutes a terme en l’àrea barcelonina han verificat que efectivamentl’organització ciutadana pot esdevenir un fre als processos de segregació i gentrificació‘. Oriol Nel·lo planteja l’habitatge cooperatiu com una de les 28 propostes de polítiques en el camp de l’urbanisme i l’habitatge per fer front a la segregació i la gentrificació\nEls canvis de vida que ha portat la societat tecnològica i millenial han portat també dificultat de viure. Davant d’això fa temps que sorgeixen idees d’habitar de manera més cooperativa.\nLa Borda és un exemple de cooperativa d’habitatge en cessió d’ús. Es tracta d’un projecte vinculat a can Batlló que neix amb l’objectiu d’oferir un habitatge digne i assequible pels veïns i veïnes del barri. Compta amb 28 habitatges, on actualment ja viuen una cinquantena de persones. El solar és propietat de l’Ajuntament de Barcelona, que el cedeix durant 75 anys a canvi d’un cànon anual. Aquest sòl porta el qualificatiu d’Habitatge de Protecció Oficial (HPO), això comporta que hi hagi topalls de renda màxima per les unitats de convivència que hi vulguin viure. Per formar-ne part, els socis i sòcies han de posar-se en contacte amb l’organització i fer una aportació inicial de capital. A banda de tot això, ‘s’ha de tenir temps i moltes ganes de col·laborar-hi’ remarca Joan, soci de La Borda.\nEn Joan també explica que el projecte és complex i ha suposat un canvi respecte a les seves vides anteriors. Per exemple, s’han hagut d’organitzar pel que fa a la neteja, un servei que no volien externalitzar. ‘Abans netejaves casa teva i ja està, ara hi ha tota una sèrie d’espais comuns que també s’han de cuidar’.\nAra mateix tots els habitatges de La Borda ja estan adjudicats a una unitat de convivència, tot i això, hi ha una llista d’espera amb una sèrie de sòcies expectants, que han creat la seva pròpia organització. L’any passat, l’Ajuntament ja va signar la cessió de solars a cooperatives per construir 4 promocions de cohabitatge als districtes de Ciutat Vella, Sants-Montjuïc, Nou Barris i Sant Martí.\nLes cooperatives són al cap i a la fi una resposta natural a les dificultats de viure tant en pobles com en ciutats. Està per veure encara quin acabarà sent el model de vida en aquests llocs tant oposats en un futur ja no tan llunyà.\nPosted in: Reportatge | Tagged: Despoblament, Habitatge, Solanell\nEl reporterisme pioner i emancipador d’Irene Polo


La quarantena edició del Voluntariat per la llengua de Reus arriba a una xifra rècord amb cent parelles lingüístiques. | La Guia De Reus\nInici Actualitat La quarantena edició del Voluntariat per la llengua de Reus arriba a...\nLa quarantena edició del Voluntariat per la llengua de Reus arriba a una xifra rècord amb cent parelles lingüístiques.\nVoluntaris i aprenents es van conèixer en una sessió informativa que va tenir lloc al Casal Cívic Reus-La Rambla.\nEl dijous 6 de febrer es van constituir seixanta-sis parelles lingüístiques del Centre de Normalització Lingüística de l’Àrea de Reus (CNL) a la sessió de presentació de la quarantena edició del programa Voluntariat per la llengua (Vxl) a Reus. Entre aquestes, n’hi ha trenta-quatre de noves i trenta-dues que continuen de l’edició anterior, a les quals s’han de sumar les catorze noves parelles de la coral Canta amb el cor i les vint de les sessions en grup que s’organitzen al Casal Cívic Sant Josep Obrer. D’aquesta manera s’arriba a la xifra rècord de les cent parelles lingüístiques aquest trimestre.\nAnna Saperas, directora del CNL de l’Àrea de Reus, va obrir la sessió de presentació de les parelles i va agrair a tothom l’assistència i la implicació en el programa. Així mateix, va oferir als participants la possibilitat d’afegir-se a la coral Canta amb el cor, integrada per alumnes i participants del VxL i guardonada recentment amb un dels deu premis Imprescindibles 2019 que atorga Canal Reus.\nSeguidament, el director del Casal, Antoni Veciana, va detallar als assistentes els serveis que ofereix l’equipament i va convidar-los a aprofitar l’espai per trobar-se amb la parella lingüística.\nPer cloure la primera part de l’acte, el president del CNL i regidor de Cultura i Política Lingüística i d’Educació de l’Ajuntament de Reus, Daniel Recasens, va felicitar els voluntaris i els aprenents perquè amb la seva participació al programa demostren la seva estima per la llengua, i va destacar la campanya “Parla’m en català” que ha engegat el CNL de l’Àrea de Reus i que pretén convèncer la població catalanoparlant de mantenir-se parlant en català als nouvinguts i alhora animar els qui l’estan aprenent a demanar que se’ls parli en català.\nDesprés, les tècniques responsables del programa, Rut Ortiz i Mireia Romeu, es van encarregar de donar als participants informacions i instruccions perquè l’experiència com a membres d’una parella lingüística resulti ben positiva. En aquest sentit, van detallar alguns dels materials lliurats a les parelles que poden utilitzar a l’hora de conversar i van destacar el grup de conversa Fem un beure?, que té com a objectiu parlar en català en un ambient informal. Aquesta iniciativa és oberta a tothom, es formi part o no del Voluntariat per la Llengua, i el mes de febrer es durà a terme cada dimecres a les 18 h al Lizarran, al Raval de Sant Pere, 19, un establiment que va ser distingit amb el Premi Ganxet Llengua la darrera edició de la ruta de tapes Ganxet Pintxo.\nLes altres activitats complementàries que ofereix el programa durant aquesta edició són una nova edició de les sessions de fonètica, l’assistència a un concert de música clàssica i el taller de sensibilització lingüística “Tria el teu rol” ideat per la Direcció General de Política Lingüística.\nLes persones que estiguin interessades a col·laborar-hi com a voluntàries o com a aprenentes encara hi són a temps, i poden adreçar-se al CNL de l’Àrea de Reus, situat al carrer de l’Àliga de Reus, 1, personalment, per telèfon (977 128 861) o per correu electrònic ( vxl.reus@cpnl.cat ). També poden registrar-se directament al programa a través del web  www.vxl.cat , o fer el tràmit als punts d’inscripció del Voluntariat per la llengua distribuïts pel Baix Camp i el Priorat.\nVoluntariat per la llengua és un programa de la Direcció General de Política Lingüística del Departament de Cultura gestionat pel Consorci per a la Normalització Lingüística (CPNL). El CPNL va iniciar el programa l’any 2002, a Cornellà de Llobregat, amb 19 parelles participants. Des del 2003 ja hi ha participat més de 135.000 parelles.\nArticle anteriorLa Fira Centre Comercial tanca l’any 2019 amb un augment d’afluències i vendes\nArticle següentL’Orfeó Reusenc presenta la programació teatral del primer semestre de l’any


Olivier Messiaen: "Sant Francesc d'Assís"\nL'any 1983 Messiaen estrenava la seva única òpera, "Sant Francesc d'Assís", inspirada en els seus dos grans interessos, l'espiritualitat i la natura.\nEl reflex musical d'una vida del segle XIII, a través dels ulls del compositor de la "Simfonia Turangalila", originari d'Avinyó.\nL'any 1983 Messiaen estrenava la seva única òpera, "Sant Francesc d'Assís", inspirada en els seus dos grans interessos, l'espiritualitat i la natura. El reflex musical d'una vida del segle XIII, a través dels ulls del compositor de la "Simfonia Turangalila", originari d'Avinyó.\nAleksandr Glazunov: "De l'edat mitjana", op. 79\nEns acostem a una de les creacions del compositor rus Aleksandr Glazunov: la suite orquestral titulada "De l'edat mitjana", op. 79, escrita l'any 1902.\nDavood Tabrizi: "El navegant: una odissea medieval"\nL'any 1988, Vincent Ward va aconseguir el premi a la millor pel·lícula del Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Sitges per "The Navigator: a Medieval Odissey". Avui en descobrim la seva banda sonora.\nMagnus Lindberg: "Cantigas"\nEns acostem a una de les obres simfòniques del compositor finlandès Magnus Lindberg (1958), el cicle "Cantigas", un reflex contemporani inspirat en peces líriques del passat medieval.\nGiacomo Meyerbeer: "Robert le Diable"\nEl llenguatge de la "grand ópera" connecta amb l'edat mitjana gràcies a Giacomo Meyerbeer i "Robert le Diable". Descobrim una obra extensa i brillant, amb un fragment en què sentim la veu de la soprano Diana Damrau.\nMax Richter: "Consolations of the Philosophy"\nEns acostem a la banda sonora de la sèrie "Black Mirror" per descobrir la lectura particular que Max Richter fa de les "Consolacions de la Filosofia".\nLlenguatge musical del segle XXI, amb un missatge intemporal com a rerefons.\nEns acostem a la banda sonora de la sèrie "Black Mirror" per descobrir la lectura particular que Max Richter fa de les "Consolacions de la Filosofia". Llenguatge musical del segle XXI, amb un missatge intemporal com a rerefons.\nCarl Maria von Weber: "Euryanthe"\nUna nova incursió en el món de l'òpera inspirada per l'edat mitjana. En aquest cas, música de Carl Maria von Weber, "Euryanthe", basada en una llegenda francesa.\nGeorg Philipp Telemann: "Emma und Eginhard"\nUna òpera barroca situada en època carolíngia: "Emma und Eginhard", de Georg Philipp Telemann.\nBenedetto Marcello: "In omnem terram"\nAquest compositor del barroc italià va posar música a "In omnem terram", un cant pla de llarga tradició i d'origen medieval. Va fer-ho dins el seu rec\null "Estro poetico-armonico", dedicat als salms i escrit entre el 1724 i el 1726.\nAquest compositor del barroc italià va posar música a "In omnem terram", un cant pla de llarga tradició i d'origen medieval. Va fer-ho dins el seu recull "Estro poetico-armonico", dedicat als salms i escrit entre el 1724 i el 1726.\nJohann Strauss II: "Vi, dones i cançons"\nUn clàssic que no falta al Concert de Cap d'Any, aquest vals vienès recull una tradició curiosa: la que atribueix l'autoria de la dita "Vi, roses i cançons" al teòleg Martí Luter (1483-1546).\nIsao Tomita: "The Tale of Genji"\nDescobrim la fantasia simfònica "The Tale of Genji", en què el compositor japonès Isao Tomita va inspirar-se en la gran novel·la del segle X de Murasa\nki Shikibu. Tot un pioner de la música electrònica en un treball de textures orquestrals.\nDescobrim la fantasia simfònica "The Tale of Genji", en què el compositor japonès Isao Tomita va inspirar-se en la gran novel·la del segle X de Murasaki Shikibu. Tot un pioner de la música electrònica en un treball de textures orquestrals.\nSofia Gubaidulina: "El càntic del sol"\nSofia Gubaidulina va compondre aquest "Canticle of the Sun" per a violoncel sol, percussió, celesta i cor de cambra i la va dedicar al violoncel·lista\nMstislav Rostropóvitx, que, per cert, va ser l'encarregat d'interpretar-la en públic per primer cop, l'any 1998. Es va inspirar en el "Càntic de les criatures" de Francesc d'Assís i avui ens hi acostem als "Sons de l'edat mitjana".\nSofia Gubaidulina va compondre aquest "Canticle of the Sun" per a violoncel sol, percussió, celesta i cor de cambra i la va dedicar al violoncel·lista Mstislav Rostropóvitx, que, per cert, va ser l'encarregat d'interpretar-la en públic per primer cop, l'any 1998. Es va inspirar en el "Càntic de les criatures" de Francesc d'Assís i avui ens hi acostem als "Sons de l'edat mitjana".\nSalvador Brotons: "Cantata de Randa"\nL'any 2017 es va estrenar la "Cantata de Randa" de Salvador Brotons. Una obra simfonicocoral inspirada en la figura de Ramon Llull i sobre llibret de Neus Dalmau. Avui en sentim un fragment!\nIsaac Albéniz: "En la Alhambra"\nEl recull "Records de viatge" d'Isaac Albéniz inclou diverses peces inspirades en indrets. Entre elles s'hi inclou aquesta, "En la Alhambra", una vers\nió pianística de l'impacte d'aquest palau medieval nassarita de la ciutat de Granada escrita entre els 1886 i el 1887.\nEl recull "Records de viatge" d'Isaac Albéniz inclou diverses peces inspirades en indrets. Entre elles s'hi inclou aquesta, "En la Alhambra", una versió pianística de l'impacte d'aquest palau medieval nassarita de la ciutat de Granada escrita entre els 1886 i el 1887.\nHarvey Brough: "Requiem in blue"\nEntre els cants medievals que han sobreviscut el pas del temps, destaquen els de la missa de difunts. Ens acostem a la versió que en va fer el composi\ntor Harvey Brough, l'any 1998, i en què combinava influències d'estils diversos. Un rè En sentim el fragment "Lux Aeterna".\nEntre els cants medievals que han sobreviscut el pas del temps, destaquen els de la missa de difunts. Ens acostem a la versió que en va fer el compositor Harvey Brough, l'any 1998, i en què combinava influències d'estils diversos. Un rè En sentim el fragment "Lux Aeterna".


juny de 2013 – Pàgina 2 – Barberà del Vallès – Portal d'entitats\nLES PARETS DELS NOSTRES CARRERS ENS PARLEN 10(12)\nContinuant amb les aportacions rebudes a la pàgina web, recollides pels nostres amics i simpatitzants durant l’estiu 2012, incorporem una nova divertida observació Són parets que tenen orelles i ens parlen del que interessa al carrer. Reivindicatives, divertides, enamoradisses, inacabades,…\nGUÍA PER ORGANITZAR FESTES ECOLÒGIQUES A CASA.–\nLa Fundació “Centro de Recursos Ambientales de Navarra (CRANA)” ha elaborat una guía “Ecofiestas en el Hogar”, una recopilació de consells per organitzar una festa a casa, tenint en compte els criteris de respecte medioambiental. Aquesta guia conté els principis…\nSabies què? 50 curiositats de països de Sudamèrica 40(50)\n40 . VOLCANS DE MÈXIC.– Mèxic és zona de volcans i un d’ells és el Popocatépetl, que significa “la muntanya que fumeja”, ja que encara té activitat volcànica en l’actualitat. – Ampa Can Planas –\nLa Universitat Catalana d’Estiu se celebra a Prada (Catalunya del Nord), des de fa 45 anys i ha estat sempre un espai de llibertat i de trobada d’estudiants, professors, professionals, polítics i assistents en general dels vuit territoris que conformen…\nEn la cultura xinesa és incomprensible parlar de les quatre orientacions (Sud, Nord, Oest i Est) sense vincular-les al Centre, que desenvolupa la funció d’eix. Aquest ordenament de la realitat a partir d’un centre ha caracteritzat durant milenis a la…


El Partit Nacional Escocès convocara el referèndum l'any 2010\nHostilitat política i mediàtica al referèndum d’Escòcia\nEl Partit Nacional Escocès vol convocar el referèndum l'any 2010\nLes pressions que l'oposició i la premsa londinenca estan fent al primer ministre d'Escòcia, Alex Salmond, sembla que no frenen la voluntat d'aquest de convocar un referèndum per a la independència. Els grups de pressió s'emparen amb la crisi econòmica per intentar ajornar la consulta. De fet, ho argumenten agafant d'exemple el col·lapse que aquest estiu han provocat les obres del tramvia a Edimburg. El portaveu del govern escocès, però, ha declarat al diari Avui que "aquests suggeriments són un disbarat. Tirarem endavant la llei per al referèndum i ho farem l'any 2010". A més, segons una dirigent del governamental Partit Nacional Escocès (SNP), la formació que lidera Salmond té "ordres de treballar, no només per convocar el referèndum, sinó per guanyar-lo".\nEn els darrers dies s'han trobat múltiples mostres d'hostilitat per part de la premsa britànica de cara el referèndum. L'agència Press Association considera un "abús" la campanya Conversa Nacional d'explicació sobre el referèndum per afavorir el sí a la independència que defensa l'SNP. Per la seva banda, The Times considera que el primer ministre escocès haurà de "rebaixar les seves aspiracions i abandonar la independència" i defensa la unitat el Regne Unit com a fórmula per combatre la crisi. The Daily Telegraph directament creu que "la llei del referèndum per la independència no té cap opció de ser aprovada al Parlament escocès".\nPel que fa a l’espectre polític, el Partit Liberaldemòcrata ha manifestat que "els de l’SNP continuen capficats amb el referèndum mentre el mercat laboral s'evapora". Malgrat aquesta oposició política i mediàtica, el 58% de la població escocesa reclama el dret a votar sobre la independència i entre el 38 i el 42% ho farien a favor, segons la BBC.


El Síndic de Greuges manté el repte de fer un pla de divulgació a Valldoreix tot i el lleuger repunt d’atencions del 2021 - elCugatenc\nRamon Palacio ha presentat el seu darrer informe anual com a Síndic de Greuges | Jordi Pascual Mollá\nDe 7 queixes del 2020 a 11 del 2021. El Síndic de Greuges ha incrementat molt lleugerament l’atenció a la ciutadania de la vila de Valldoreix, evidenciant-se de nou la necessitat de donar a conèixer la institució. Amb aquest propòsit l’any passat ja es va acordar la implementació d’un pla de divulgació que ha de permetre donar a conèixer la institució, amb atenció presencial a la Casa de la Vila cada segon dimecres de mes.\nPer ara el Pla ha suposat la distribució de fullets informatius amb l'InfoValldoreix i tenir-ne a la Casa de la Vila. Està pendent fer entrevistes i reunions amb entitats de la vila. Segons Ramon Palacio, actual Síndic de Greuges, aquestes mesures han comportat un increment d'atencions al 2021, una tendència que preveu que creixi al 2022.\nNo és l’única reivindicació que es manté a l’informe anual del 2021, presentat en un Ple extraordinari aquest dijous per la tarda. Palacio torna a recollir a l’informe que “no es respon amb la celeritat correcta a la petició d’informació”, tot reconeixent que la situació és més greu a l'Ajuntament. En conseqüència, recull l’informe, l’Oficina del Síndic de Greuges ha fet “reiterades reclamacions de resposta durant aquest any, tal com ja passava al 2020”, una situació que torna a recollir-se per segon any consecutiu a l’informe anual de la institució.\nDe les 11 queixes de la ciutadania valldoreixenca, tres van ser desestimades per no haver esgotat la via administrativa. De les vuit restants, cinc feien referència a competències de l’EMD de Valldoreix: (1) desacord amb el nou doble sentit de circulació del passeig del Nard, (2) la intensificació dels problemes de circulació a l’avinguda Baixador arran de les obres al passeig del Nard, (3) la manca de resposta durant cinc anys a la petició de neteja d’un solar abandonat, (4) la manca de resposta a una petició de bonificació de l’IBI per la instal·lació de plaques solars i (5) la caiguda d’un mur de separació entre dos habitatges per la inclinació de dos arbres.\nLes tres queixes restants feien referència a l’Ajuntament: (1) manca de resposta pel tracta inapropiat d’un agent de la Policia Local, (2) endarreriment en la documentació per tramitar una llicència d’obres i (3) l’incompliment de l’ordenança de soroll, vibracions i olors per part d’un veí. Durant el 2021 Palacio també va fer tres assessoraments a veïns de la vila sobre la bonificació de l’IBI en cases catalogades, la mediació davant del desacord amb les obres efectuades per un veí i la devolució del pagament de dues mensualitats en un gimnàs privat, derivat a l’Oficina Municipal d’Informació al Consumidor (OMIC).\nL’informe anual de tot el municipi, que Palacio va presentar al febrer a Sant Cugat, repassa altres afers com ara l’adhesió a la campanya iniciada per la Coordinadora d’AFAs, la Unipau i altres entitats ecologistes contra de la presència d’armes als centres escolars. També es contempla com a objectius assolits el manteniment de la implicació del Fòrum de Síndics de Greuges de Catalunya, l’actualització de la carta de serveis, la presència als districtes, l’organització de les jornades del Síndic i la incorporació dels Objectius de Desenvolupament Sostenible.\nLa renovació del càrrec\nSeguint allò recollit al reglament de la institució, el Ple extraordinari per presentar l’informe anual està seguit d’un Ple ordinari amb un punt per donar compte de la candidatura d’Helena López Macho com a candidata a ocupar el càrrec. La candidata ja ha estat presentada en un acte a públic a representants d’entitats i de Consells de Barri, tal com recull el reglament, pas previ a la presentació al Ple de Sant Cugat, on s’ha de fer el nomenament. És la primera vegada que s’ha escollit mitjançant la presentació de candidatures i no com a proposta única de l’alcaldia. Vam explicar amb més detall la candidatura de López Macho en aquest article. Es preveu fer el nomenament al Ple de Sant Cugat del proper dilluns tot i que la competència final és de l'alcaldia i, per tant, després del Ple haurà de fer la designació formal.\nEl mandat de Palacio acabaria a l’octubre però el govern tripartit té el compromís d’acabar-lo abans després d’haver engegat un procés de presentació de candidatures per al seu relleu després de la jubilació de Palacio. El desacord sobre com resoldre la relació laboral amb l’Ajuntament arran de la jubilació de Palacio va accelerar la tramitació per buscar una persona que el substitueixi. Els representants de tots els grups polítics han aprofitat la presentació de l'informe per agrair la tasca feta per Palacio al capdavant de la institució.\nInforme anual del 2021 del Síndic de Greuges local (versió de tot el municipi) (1,7 MB)\nInforme anual del 2021 del Síndic de Greuges local (versió Valldoreix) (413,4 KB)\nDilluns, 7 de març de 2022 - 08:37h\nEl govern presenta Helena López Macho, primera dona candidata a la Sindicatura de Greuges\nEl passat 28 de febrer es va presentar la candidatura a representants d’entitats i dels Consells de Barri, pas previ a la votació al Ple\nper Jordi Pascual Mollá, Clàudia Arrufat Serrano\nDilluns, 8 de novembre de 2021 - 08:35h


Lectura primera Mi 7,14-15.18-20\nLlanceu al fons del mar tots els nostres pecats\nLectura de la profecia de Miquees\nSenyor, pastureu amb la vostra vara el vostre poble, el ramat que és la vostra heretat, i que ara viu dispers pels boscos i pels fruiterars. Que pasturin a Basan i a Galaad com en temps antics. Feu-nos veure els vostres prodigis, com el dia que ens vau treure d'Egipte. Qui és com vós, Déu nostre? Vós perdoneu les culpes, i a la resta de la vostra heretat, no li teniu en compte la infidelitat passada: no us obstineu a castigar, perquè estimeu la bondat. Torneu ara a compadir-vos de nosaltres, extingiu les nostres culpes, llanceu al fons del mar tots els nostres pecats. Sigueu fidel a Jacob, bondadós amb la descendència d'Abraham, tal com vau jurar als nostres pares des dels primers temps.\nSalm responsorial 102,1-2.3-4.9-10.11-12 (R.: 8a)\ni et sacia d'amor entranyable. R.\nNo sempre acusa,\nni guarda rancúnia sense fi;\ncom la distància del cel a la terra,\ncom l'Orient és lluny de l'Occident. R.\nVers abans de l'evangeli Lc 15,18\nAniré a trobar el meu pare i li diré:\nPare, he pecat contra el cel i contra tu.\nEvangeli Lc 15,1-3.11-32\nAquest germà teu, que ja donàvem per mort, ha tornat viu\nEn aquell temps, veient que tots els cobradors d'impostos i els altres pecadors s'acostaven a Jesús per escoltar-lo, els fariseus i els mestres de la Llei murmuraven entre ells i deien: «Aquest home acull els pecadors i menja amb ells». Jesús els proposà aquesta paràbola: «Un home tenia dos fills. Un dia el més jove digué al pare: "Pare, dóna'm la part de l'herència que em toca". Ell els repartí els seus béns. Pocs dies després, el més jove arreplegà tot el que tenia, se n'anà cap a un país llunyà i, un cop allà, dilapidà els seus béns portant una vida dissoluta. Quan ho hagué malgastat tot vingué una gran fam en aquell país i començà a passar necessitat. Llavors es llogà a un propietari d'aquell país, que l'envià als seus camps a pasturar porcs. Tenia ganes d'atipar-se de les garrofes que menjaven els porcs, però ningú no li'n donava. Llavors reflexionà dintre seu: "Quants treballadors del meu pare tenen pa de sobres, i aquí jo m'estic morint de fam! Aniré a trobar el meu pare i li diré: Pare, he pecat contra el cel i contra tu; ja no mereixo que em diguin fill teu; pren-me entre els teus treballadors". I se n'anà a trobar el seu pare.\nEncara era lluny, que el seu pare el veié i es commogué, corregué a tirar-se-li al coll i el besà. El seu fill li digué: "Pare, he pecat contra el cel i contra tu; ja no mereixo que em diguin fill teu". Però el pare digué als criats: "Porteu de pressa el vestit millor i vestiu-lo, poseu-li un anell i calçat, porteu el vedell gras per celebrar-ho, mateu-lo i mengem, perquè aquest fill meu, que ja el donava per mort, ha tornat viu; ja el donava per perdut i l'hem retrobat". I es posaren a celebrar-ho.\nMentrestant el fill gran tornà del camp. Quan s'acostava a casa sentí músiques i balls i cridà un dels criats per preguntar-li què era allò. Ell li digué: "Ha tornat el teu germà. El teu pare, content d'haver-lo recobrat en bona salut, ha fet matar el vedell gras". El germà gran s'indignà i no volia entrar. Llavors sortí el pare i el pregava. Però ell li respongué: "He passat tants anys al teu servei, sense haver desobeït mai ni un sol dels teus manaments, i no m'has donat mai un cabrit per fer festa amb els meus amics, i ara que torna aquest fill teu després de consumir els teus béns amb dones públiques, fas matar el vedell gras?" El pare li contestà: "Fill, tu sempre ets amb mi, i tot el que jo tinc és teu. Però ara hem d'alegrar-nos i fer festa, perquè aquest germà teu, que ja donàvem per mort, ha tornat viu; ja el donàvem per perdut i l'hem retrobat"».


About: Anna Fontcuberta i Morral\nAnna Fontcuberta i Morral (Barcelona, 1975) és una física catalana, especialitzada en física de la matèria condensada, cap del Laboratori de Materials Semiconductors de l'EPFL de Lausana. Les seves activitats de recerca se centren en enginyeria de nanoestructures semiconductores, en particular de nanofils i en aplicacions fotovoltaiques. Després de llicenciar-se en Física a la Universitat de Barcelona el 1997, feu el màster (1998) i doctorat (2001) a l'École Polytechnique (Palaiseau, França) sota el títol "Study of polymorphous silicon: growth mechanisms, optical and structural properties. Application to Solar Cells and Thin Film Transistors". Va fer una estada postdoctoral d'un any al California Institute of Technology, va obtenir una plaça permanent al CNRS basada a l'Ecole Polytechnique\nAnna Fontcuberta i Morral (Barcelona, 1975) és una física catalana, especialitzada en física de la matèria condensada, cap del Laboratori de Materials Semiconductors de l'EPFL de Lausana. Les seves activitats de recerca se centren en enginyeria de nanoestructures semiconductores, en particular de nanofils i en aplicacions fotovoltaiques. Després de llicenciar-se en Física a la Universitat de Barcelona el 1997, feu el màster (1998) i doctorat (2001) a l'École Polytechnique (Palaiseau, França) sota el títol "Study of polymorphous silicon: growth mechanisms, optical and structural properties. Application to Solar Cells and Thin Film Transistors". Va fer una estada postdoctoral d'un any al California Institute of Technology, va obtenir una plaça permanent al CNRS basada a l'Ecole Polytechnique el 2003, i una plaça de professora ajudant a l'EPFL el 2008. Del 2005-2010 va ser cap d'un projecte "Marie Curie Excellence" a l'Institut Walter Schottky de la Technische Universität München, i des del 2014 és professora associada a l'Institut des Matériaux del EPFL. El 2015 va rebre la distinció Emmy Noether de la Societat Europea de Física (ca)\nAnna Fontcuberta i Morral (Barcelona, 1975) és una física catalana, especialitzada en física de la matèria condensada, cap del Laboratori de Materials Semiconductors de l'EPFL de Lausana. Les seves activitats de recerca se centren en enginyeria de nanoestructures semiconductores, en particular de nanofils i en aplicacions fotovoltaiques. Després de llicenciar-se en Física a la Universitat de Barcelona el 1997, feu el màster (1998) i doctorat (2001) a l'École Polytechnique (Palaiseau, França) sota el títol "Study of polymorphous silicon: growth mechanisms, optical and structural properties. Application to Solar Cells and Thin Film Transistors". Va fer una estada postdoctoral d'un any al California Institute of Technology, va obtenir una plaça permanent al CNRS basada a l'Ecole Polytechnique (ca)\nAnna Fontcuberta i Morral (ca)


Museu Municipal de Nàutica i Espai d'Art Cinètic Jordi Pericot al Masnou - Fires, festes, oci i llocs per visitar.\nDijous, 16 de juliol de 2020 ON MENJAR AQUESTA SETMANA...\nMuseu Municipal de Nàutica i Espai d'Art Cinètic Jordi Pericot al Masnou\nÉs un lloc ideal per conèixer-hi la història de la costa catalana , ja que, a través dels diferents àmbits del Museu, es poden recórrer totes les etapes que ha viscut Catalunya d’una manera breu i didàctica:\n1. La mar blava : Aquest espai permet conèixer com és el nostre fons marítim i quines espècies s’hi poden trobar.\n2. L’antiguitat : El Museu conserva una col·lecció important de peces arqueològiques des del neolític i especialment de l’època romana, fruit de les excavacions realitzades en una rica vil·la romana de la població.\n3. El naixement d’un poble : A través de les restes locals es pot conèixer tota la història de la costa del Maresme, dels pobles de pescadors i les seves torres de vigilància.\n4. Les embarcacions del Masnou : A través de les peces del Museu es pot entendre el funcionament de les antigues drassanes, la importància de l’ofici de mestre d’aixa i totes les feines vinculades a la navegació: els boters, ferrers, corders, fabricants de veles, etc.\n5. La navegació : La col·lecció està relacionada amb la nàutica i destaca per la seva qualitat. S’hi poden trobar aparells de navegació, una pinacoteca de tema marítim i mostres de maquetes navals.\n6. El comerç : En aquest àmbit, es pot reviure l’època més rellevant de la nostra població, endinsar-se en la dura vida dalt d’un vaixell durant els viatges transatlàntics del segle XIX i conèixer quines eren les rutes més habituals.\n7. L’herència marinera : S’hi poden veure les diferents arts de pesca que han arribat fins als nostres dies a partir de tota una sèrie d’objectes relacionats amb aquest ofici.\n8. El Masnou del segle XX : A través d’imatges desconegudes i música inèdita del compositor Lluís Millet, es podrà gaudir d’un audiovisual de la història més recent de la població.\nL’Espai d’Art Cinètic Jordi Pericot és l’única col·lecció permanent d’art cinètic de l’Estat i és fruit de la donació feta per aquest artista a l’Ajuntament del Masnou. Aquesta sala, inaugurada a finals del 2011, és un espai modern en el qual es pot veure una mostra de tot el conjunt de l’obra de Jordi Pericot dividida en sis àmbits, segons les diferents etapes per les quals ha evolucionat la seva trajectòria:\n1. Les albors del cinetisme. París (1963-1972)\n2. El moviment per la reflexió. Miralls guerxos (1965-1968)\n3. El moviment per la refracció. Plàstic estriat (1966-1971)\n4. El mòdul cinètic T. Tronc de con (1968-1972)\n5. La tensió entre ésser i buit. Formes, colors i buits (1971-1974)\n6. El cinetisme orgànic. Les figures retòriques (1981-1984)\nVisites guiades per a grups al Museu (més informació: 93 557 18 30)


Saber més respecte al cognom Abatematteo és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Abatematteo sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Abatematteo.\nEl cognom Abatematteo en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Abatematteo, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Abatematteo és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Abatematteo\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Abatematteo en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Abatematteo, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Abatematteo que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Abatematteo, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Abatematteo. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Abatematteo és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Abatematteo del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Abatematteo en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Abatematteo poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Abatematteo és un cognom més freqüent, i en quins països Abatematteo és un cognom insòlit o inexistent.


Els poemes de David Figueres, en viu i amb una guitarra, a VilaWeb - VilaWeb\nEls poemes de David Figueres, en viu i amb una guitarra, a VilaWeb\nUs oferim el recital que el poeta ha fet aquesta setmana a l'Espai VilaWeb, acompanyat pel guitarrista Nadim Robert Majure\nEl poeta David Figueres, blocaire de +VilaWeb, ha presentat aquesta setmana a l'Espai VilaWeb el poemari que acaba de publicar, 'Derelictes', un recull que aplega poemes d'un llarg període de temps, entre el 1997 i el 2009, i que ha guanyat enguany el XVIII Premi de Poesia Miquel Martí i Pol. Figueres va dir uns quants poemes del llibre, entre els quals 'Sorella', 'Aquesta neu que cau' i 'Jardí de tànatos', a més d'un petit homenatge sorpresa final a Ovidi Montllor. Us oferim en vídeo el recital íntegre.\n'Quan vaig començar a escriure els primers poemes que són al llibre em sentia exactament com un derelicte, que segons el diccionari és una nau abandonada que sura a flor d'aigua i que no pot avançar ni anar endarrere; aleshores em vaig guardar la paraula', explicava Figueres poc abans de l'acte en declaracions a VilaWeb. El llibre explica diferents moments vitals, segons que relata el mateix autor, que en tot cas podrien emmarcar-se en 'el pas de la joventut a l'edat adulta, el pas de passar de viure a la meva ciutat, Reus, a Barcelona'.\nEl poeta Jaume Subirana acompanyà Figueres a l'acte, amb qui comparteix militància al PEN català.


Rúbrica: ordinadors i internet\nPower Bank: què és? Banc d’electricitat\nEl treball actiu amb dispositius descarrega la bateria ràpidament. Moltes persones s’han topat amb piles “mortes” en el moment més inoportú. Malauradament, no sempre hi ha accés a una presa de corrent o carregador. Com és així ...\nDe vegades, el propietari d’un ordinador personal s’enfronta a una tasca bastant difícil en les seves característiques: traduir el text escrit a format digital. Per descomptat, podeu fer aquest treball manualment. Tot i això, aquest mètode és rellevant ...\nQuan apareixes per primera vegada al món de Minecraft, no tens absolutament res. Haureu d’aconseguir els vostres primers recursos amb les mans nues i amb la vostra ajuda per crear els vostres primers dispositius que ...\nJuguem pel resultat, o Com desactivar les necessitats a Sims-3?\nQuè vol la gent? Aquesta pregunta es pot respondre de diferents maneres, però qualsevol resposta encara serà incompleta. Degut al fet que tots som diferents? No, perquè els objectius comuns són massa globals ...\nTothom que conegui aquesta plataforma comercial com Aliexpress pot estalviar diners en les compres. Per a molts productes d’aquest lloc xinès, els preus ja són substancialment inferiors als preus de mercat. Molts han estat durant molt de temps ...\nEl Witcher 3: pas de ruta. “Els tresors del comte Royven”, cerca de contes\n“The Witcher 3” és un joc de rol que ha sorprès a tothom. Per descomptat, la primera i la segona part del projecte ja eren obres mestres, però la tercera va resultar ser encara millor, donant al jugador una gran llibertat d’acció en ...\nAlguns usuaris de telèfon, aprofundint en la configuració, es troben amb una abreviació TTY incomprensible o amb la frase "Mode teletip". També a la barra d'estat del telèfon intel·ligent hi ha una icona característica. Què és el teletip al telèfon? Per què ...\nCom instal·lar Google Chrome en un ordinador. Instruccions per a principiants\nEt pot sorprendre, però avui no tots els usuaris saben instal·lar Google Chrome en un ordinador, i això malgrat que aquest navegador ha estat el líder indiscutible entre ...\nCrysis Aquesta paraula és molt més que el nom del tirador. Aquest joc sempre rep un títol honorífic a la nominació "Millors gràfics". Cada nova part estableix la barra següent, que tothom està guiat per ...\nEl comerç per Internet està creixent ràpidament i molts empresaris moderns d'Internet russos estan intentant no només cobrir els mercats nacionals, sinó també treballar amb clients estrangers. Per descomptat, això requereix la capacitat no només d’utilitzar la facturació nord-americana ...\nAvui aprendrem a registrar-se a Mail. En general, per als usuaris avançats no hi ha res difícil en aquest tema. A més, ells mateixos poden explicar a tothom el principi del registre, així com ajudar ...\nQuant al sistema de pagament QIWI al web, podeu trobar-hi milions de ressenyes. I no tots són positius, malgrat el simple procediment de registre. La pregunta més popular i sense límit entre els usuaris és "Com ...\nAl territori del nostre país, el líder entre els motors de cerca es pot anomenar el projecte Yandex nacional, amb el qual l’empresa internacional de Google lluita infinitament pel dret al campionat. Vegem com estan les coses en aquest àmbit ...\nSi traduïu literalment aquest terme de l'anglès, significa "screamer". Intentem simplificar l’explicació. Scrimer: què és? Es tracta principalment de vídeos com un escenari similar. En primer lloc ...\nQuin és millor: PS3 o Xbox 360? Buscant una resposta\nBé, finalment hem estalviat uns diners i estem preparats per complir el nostre vell somni i comprar una bona consola de jocs. Estem ansiosos de submergir-nos en el fascinant i emocionant món dels jocs i de cedir-lo ...\nOus de Pasqua al joc: què és? Ous de Pasqua amb jocs Outlast, Minecraft i GTA-5\n"Ous de Pasqua" és el nom d'argot per a "ous de Pasqua" en jocs, pel·lícules i programari. És una mena de secret, el contingut del qual no entra dins del contingut general, sembla implacable, ridícula i molt sovint ...\nCampanyes addicionals per a Warcraft 3: Frozen Thron van començar a aparèixer gairebé immediatament després del llançament del joc original. Fins i tot després de deu anys, continuen sent populars. Els fanàtics i les empreses de jocs es creen les campanyes ...\nCom prohibir una persona a "Contacte": aprendre a fer una "llista negra"\nAvui parlarem amb tu sobre com prohibir una persona a "Contacte". A més, intentem esbrinar amb vosaltres què ens oferirà aquesta funció. No seria superflu cridar l’atenció ...\nSi sou el propietari d’un dispositiu mòbil amb el sistema operatiu Android, haureu d’haver descarregat les aplicacions més diverses, incloent-hi jocs, més d’una vegada. Avui us hem decidit ...\nQuan es pregunta sobre el nom del programa per crear presentacions, la gent sens dubte s’associa amb el famós programa PowerPoint de Microsoft Corporation. Està dissenyat per crear materials de diferents ...\nConsultes de 22 a la base de dades generada en segons 5,728.


M' agrada cuinar: BACALLÀ AMB SAMFAINA (per barquetes, culleretes...)\nAvui us porto un plat molt de casa nostra, tradicional per la Quaresma, i també molt versàtil (jo us proposo tres presentacions) segur que vosaltres encara en trobareu més. Si feu les barquetes ( "montaditos) i una amanida, plat únic per un dissabte al vespre, perfecte. Si us decanteu per les culleretes és un excel.lent aperitiu i un segon plat contudent si en feu unes racions grans..Si us en sobra, també li trobareu sortida, amb pasta o amb patates o fins hi tot amb arròs blanc...\nAquesta recepta és adaptada del llibre que vaig agafar en prèstec a la bliblioteca la setmana passada. El vaig fullejar i em va semblar prou interesant per tenir-lo a casa uns dies. Després de repassar-lo a consiència veig que també és prou interesant com per comprar-lo!.Un llibre d' aquells de capçalera, dels que sempre pots consultar per trobar idees noves, o simplement per fer els àpats de cada dia. M' ha sorprès gratament i us el recomano! Receptes casolanes, senzilles, per menjar cada dia adaptades a pocs o molts comensals amb el pas a pas molt ben marcat i amb fotografies. El llibre: "Menjar de la família" de Ferran Adrià i l' equip elBulli.\n250 grs. de bacallà desalat.\n300 ml. de tomàquet triturat al natural\noli d' oliva, sal, pebre negre, oli de girasol\nOpcional: una branca de romaní per aromatitzar..\nPrimer cal tallar totes les verdures a daus :\nPeleu i talleu la ceba i els alls junts.\nTalleu el pebrot\nTalleu i peleu l' albergínia i el carbassó ( el carbassó no cal pelar-lo) .\nFregiu el carbassó i l' albergínia junts en abundant oli de girasol. Deixeu enrossir i retireu, deixant-ho damunt de paper absorbent.\nEn un paella al foc amb oli d' oliva hi poseu la ceba i els alls. Deixeu fer una mica i afegiu el pebrot. Després d' uns minuts més, afegiu l' albergínia i el carbassó i tot seguit el tomàquet. Si voleu, hi poseu la branqueta de romaní que retirareu a l' acabar la cocció. Hi poseu sal i pebre, i mig vas d' aigua. Deixeu coure durant 1 hora ( heu de remenar-ho tot sovint i en cas de fer falta hi aneu afegint petites quantitats d' aigua, també cal que ho tasteu per si hi heu d' afegir sal o pebre). Quan ja tingueu la samfaina apunt, hi incorporeu el bacallà tallat a tires d' uns dos cm. de llarg. Ho deixeu coure 3 o 4 minuts ( que el bacallà no quedi massa fet) i ja ho podeu servir.\nPublicat per ANNAFS a 18:11\nme encanta es uno de mis platos favoritos, bonisimmmmm!\n10 de març de 2013 a les 18:54\nOHHHHHHHHHHH que bo !! M'encanten les tres presentacions.\n10 de març de 2013 a les 19:57\nconec el llibre però no el tinc i això que em compro tot el que surt jejeje molt bona la recepta del bacallà amb samfaina\n10 de març de 2013 a les 20:18\njo també tinc el llibre, és fantàstic, i he fet alguna recepta.\nEl bacallà amb samfaina és buneisimos i la presentació genial. -\n10 de març de 2013 a les 20:30\nun clasico irresistible y bien en todas las versiones\n10 de març de 2013 a les 20:34\nA mi, es que el bacallà m'agrada de totes les maneres...!!!\n11 de març de 2013 a les 0:22\nPer mi en plat, encara que les culleretes o les barquetes queden amb una presentació molt bufona.\nJa he vist que coneixes el péssols negres, segur que es més fàcil de trobar-los que aquí.\n11 de març de 2013 a les 0:41\noh, quin plat més bo, anna. La tradició actualitzada amb aquesta preciosa presentació! Petons\n11 de març de 2013 a les 9:25\nM'encanten les tres presetnacions, sobretot la segona perquè és una forma moderna de reivindicar la cuina tradicional catalana.\n11 de març de 2013 a les 9:46\nAquesta és una d'aquelles receptes tradicionals que m'encanten! Té una pinta espectacular ;)\n11 de març de 2013 a les 13:38\nUn clàssic de tota la vida, amb unes presentacions excel·lents!\n11 de març de 2013 a les 20:03\nDoncs...triaria una de cada. M´agarda moltíssim la samfaina.\n11 de març de 2013 a les 20:38\nBoníssim en tots els casos, me l'apunto!\n11 de març de 2013 a les 22:29\nem semblen genials totes les teves propostes. I és que el plat és deliciós!!!\n12 de març de 2013 a les 10:57\nHola !!! que bè aquesta recepta que ara be molt de gust menjar un bon bacallá i aquet teu no te cap desperdici !!!\n12 de març de 2013 a les 15:40\nAnna; Aquest llibre, el meu germà va regalarme'l per reis, i moltes de les receptes, són fàcils de dominar, jo vaig fer d'aquest llibre i que vaig penjar; les trufes, unes de licor de nous, i les altres de cointreau.\nAquesta que presentes no té cap desperdici per el lloc, en cap de les tres versions que presentes.\nFelicitacions Anna¡¡ :O) :O)\n14 de març de 2013 a les 18:48\nM'agrada el bacallà de totes formes i amb samfaina es un dels meus preferits. L'idea de cuinar-ho ambbtires m'agrada i homorovare ja que semore he fet el tall sencer. D'aquesta manera sembla que sigui mes fàcil de menjar oer els nanos. Les tres formes que ens has presentat son magnifiques però el montadito, ummm m'ha robat el cor. Que bo!!!!!\n17 de març de 2013 a les 12:42\nEl bacallà tallat en tires esta molt bo i permet que els sabors de les salses que la'companyen penetrin més en la carn\n12 d’abril de 2013 a les 10:05


Les empreses cerquen talent a la UPC en l’edició del Networking Talent Day més exitosa — Sala de Premsa - Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)\nEsteu aquí: Inici > Més notícies > Les empreses cerquen talent a la UPC en l’edició del Networking Talent Day més exitosa\nAquest dijous, 9 de febrer, de 9 a 14.30 h, a la sala Àgora i a l’aula Màster del Campus Nord\nLes empreses cerquen talent a la UPC en l’edició del Networking Talent Day més exitosa\nAmb més de 300 persones inscrites, la quarta edició del Networking Talent Day de la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) supera la xifra de participants de les anteriors edicions. Aquest any, més de 30 empreses que busquen talent entre els titulats i estudiants de màster i doctorat de la Universitat es reuniran el proper dijous, 9 de febrer, de 9 a 14.30 h al Campus Nord, a Barcelona.\nLa quarta edició del Networking Talent Day té per objectiu facilitar el contacte entre les persones titulades a la UPC i les empreses vinculades als àmbits de coneixement de la Universitat, tot afavorint la contractació temporal. En aquesta edició del Networking Talent Day algunes de les empreses que hi participen són Nestlé, Cirsa, Ricoh, Simon, Deloitte, Procter & Gamble, Ficosa, i Decathlon, entre d’altres.\nL’esdeveniment se suma a una sèrie d’accions que està duent a terme la UPC per intensificar la relació amb el teixit empresarial, així com per establir noves connexions i sinèrgies. És, a més, una aposta de la Universitat per oferir una formació integral de les persones i acompanyament al llarg de la seva vida professional.\nLa jornada s’estructura en trobades de 15 minuts entre els representants de les empreses i grups petits de persones que escullen les empreses en funció de les seves preferències professionals. Més de 30 empreses rebran més de 300 persones que els lliuraran els currículums i podran conèixer, de primera mà, els perfils demandats per les empreses així com resoldre dubtes concrets sobre les companyies. Aquest any, el nombre d’inscrits supera el de les anteriors edicions. Les empreses presentaran la seva activitat, les necessitats d’incorporació de personal o els perfils demandats, entre d’altres. L’objectiu d’aquest format d’entrevistes és facilitar l’intercanvi d’informació i la comunicació directa i personalitzada entre els possibles candidats i les empreses.\nEs realitzaran trobades entre participants i empreses dels àmbits del motor, la informàtica, les telecomunicacions, l’enginyeria elèctrica, industrial o metal·lúrgica, la construcció, les energies renovables i la consultoria. A més, al llarg de les jornades hi haurà una sessió de networking lliure on les empreses podran contactar amb els possibles candidats de forma individual i les persones inscrites, per la seva part, podran apropar-se a les empreses i resoldre dubtes.\nEl servei d’UPC Alumni, que organitza el Networking Talent Day, articula el potencial dels titulats i titulades d’aquesta universitat, i els proporciona serveis i oportunitats per desenvolupar la seva carrera professional. Actualment, unes 50.000 persones i 200 empreses formen aquest col·lectiu i configuren una rellevant xarxa de contactes amb interessos professionals comuns i que troben un espai de connexió.\nA més de les possibilitats de networking, els membres d’UPC Alumni tenen accés a serveis d’orientació a la carrera professional, a la borsa de treball de la UPC i assessorament específic i personalitzat. Això suposa un valor afegir especialment per als recent titulats i titulades de la Universitat que volen dissenyar el seu perfil professional.


Som Tècnics de l’Espectacle intermitents, assalariats, autònoms, etc, que sovint ens trobem amb contractes que es basen en la més pura eventualitat i discontinuïtat (Obra i Servei).\nAixò junt amb la falta d’un conveni col·lectiu dins del nostre sector, fa que la nostra professió sigui un ofici maltractat de cara a les Institucions, Empreses i Patronals, deixant-nos en total vulnerabilitat en front dels abusos que es produeixen durant el desenvolupament de la nostra feina, com per exemple\n- Horaris laborals abusius i inestables.\n- Falta constant d’equips i sistemes de seguretat.\n- Molts cops ens trobem subcontractats/des (i sub sub subcontractats/des) per empreses que es queden més del 30% del nostre salari.\n- En el nostre Sector es pateix una notable discriminació de gènere en la que s’infravalora a les dones professionals al·ludint qüestions de força física.\n- No tenim cap conveni col·lectiu que englobi la totalitat de les nostres tasques al que poder recorre en cas de conflicte laboral.\n- Des d’ATECAT pretenem crear un espai on podem trobar-nos i generar eines que ens serveixein per visualitzar la nostra realitat, denunciar els abusos i dignificar la situació de precarietat laboral en que ens trobem.\nA la vegada, també treballem per a la creació d’una xarxa solidària i activa entre Tècnics i Associacions del Mon de L’Espectacle.