El Barça i el Liceu fomentaran el coneixement de l’òpera entre els residents de la Masia - FC Barcelona\nHomeClubNotíciesEl Barça i el Liceu fomentaran el coneixement de l’òpera entre els residents de la Masia\nEl Barça i el Liceu fomentaran el coneixement de l’òpera entre els residents de la Masia\nwww.fcbarcelona.cat - 30/01/2018 | 14:02\nEl FC Barcelona i la Fundació Gran Teatre del Liceu signen un acord per impulsar diverses activitats culturals, entre les quals donar a conèixer als esportistes de l’Entitat aquesta art escènica\nJosep Maria Bartomeu i Salvador Alemany, durant la signatura de l’acord. | GERMAN PARGA-FCB\nL’esport i la cultura tornen a donar-se la mà. En aquest cas l’esport formatiu i l’òpera. El FC Barcelona i la Fundació del Gran Teatre del Liceu han establert aquest dimarts un acord de col·laboració per desenvolupar durant l’any 2018 activitats culturals vinculades a aquesta art escènica. L’entesa s’ha signat al despatx de presidència del FC Barcelona amb la presència de Josep Maria Bartomeu i de Salvador Alemany, president de la Fundació del GranTeatre del Liceu.\nEls principals beneficiaris d’aquest acord seran els residents de la Masia, que podran gaudir de l’activitat educativa ‘L’Òpera, una emoció’. Es tracta d’una visita guiada pels espais més emblemàtics del Teatre del Liceu que es completa amb el visionat d’un audiovisual que dona a conèixer als més joves els oficis que desenvolupen els professionals que es dediquen a aquest tipus de representacions.\nA més d’aquesta activitat, el Barça i la Fundació del Gran Teatre del Liceu oferiran sessions formatives sobre òpera als educadors i monitors del projecte Masia 360, així com altres activitats vinculades a aquesta especialitat artística que donin a conèixer els seus valors i ajudin a entendre la seva complexitat.\nEl FC Barcelona i la Fundació del Gran Teatre del Liceu ja han col·laborat plegats en activitats vehiculades a través de la Fundació Barça i del projecte FutbolNet. En aquesta nova etapa, el lligam s’estableix directament amb el Club, que ha volgut enfocar les activitats als esportistes de la Masia, que engloben el futbol formatiu i els esports professionals.\n“Estem molt satisfets d’aquest acord que subscrivim en el marc del compromís que té el Barça amb la cultura i amb Barcelona. El Gran Teatre del Liceu és una entitat molt arrelada a la ciutat de Barcelona i volem que els nostres esportistes de la Masia puguin descobrir el món de les arts escèniques i en concret de l’òpera, dins de la formació dual que els oferim des del Club, com a esportistes i com a persones”.\nDeclaracions de Salvador Alemany\n“Em plau firmar aquest acord que uneix dues institucions de referència a la ciutat de Barcelona. Conservo un gran record de la meva estada al Barça, on hi vaig dedicar temps i il·lusió, el mateix que ara al Liceu. Per això penso que establir llaços més estrets ens permetrà que dos sectors aparentment separats es nodreixin l’un de l'altre, especialment quan es tracta de joves, de creixement, de Masia i d'aprenentatge. Hem d'encoratjar aquest tipus d'iniciatives, que enriqueixen la vida dels nostres esportistes i que els fan estar més a prop de la cultura. Recentment, la nostra directora artística presentava l'inici d'un projecte anomenat “La Masia de l'òpera”, i és que l'esport i l'òpera no estan tan allunyats com semblen i, des del Liceu, continuarem obrint les nostres portes al futur, continuarem apropant l'òpera als nostres joves”.\nEls Barça Legends jugaran contra la Juventus a l'Índia\nEl Barça, premiat en la 25a nit de l’esport de Mollet\nEl ral·li Dakar, protagonista a la Llotja President Suñol


El POUM serà el gran protagonista del ple d'aquest dijous - Política - Rubí TV\nEl POUM serà el gran protagonista del ple d'aquest dijous\nEls regidors també debaran sobre el Punt d'Informació de l'Antiga Estació i la transparència econòmica dels grups municipals\nEl Pla d'Ordenació Urbanística Municipal (POUM) protagonitzarà el ple d'aquest dijous, que es preveu llarg i tens, i que s'iniciarà a les 17h. L'equip de govern portarà a aprovació el text refós del document, que s'espera que compti amb el suport del govern municipal, C's, PP i els dos regidors no adscrits Mariola Marín i José Manuel Mateo. El gran dubte a hores d'ara és conèixer el sentit del vot del regidor Víctor Puig (PDeCAT). Ana Maria Martínez, alcaldessa de Rubí, afirmava dilluns que l'aprovació del POUM és 'vital' per adequar la normativa a l'actualitat (veure notícia).\nEl POUM també es debatrà al ple en forma de moció. ERC, AUP, ICV i VR demanaran a la resta de regidors que desestimin el document i es redacti un des de zero (veure notícia). Si no hi ha canvis de darrera hora, el text no podrà prosperar.\nDurant la sessió, ERC demanarà la reobertura del Punt d'Informació de l'Antiga Estació (veure notícia) i el PDeCAT sol·licitarà que Rubí sigui una ciutat lliure de venda ambulant il·legal i de competència deslleial.\nC's, VR i l'AUP exigiran al ple una major transparència econòmica dels grups municipals (veure notícia) i ICV demanarà la gestió municipal dels pisos de la SAREB per evitar l'especulació immobiliària als municipis.\nFinalment, els regidors no adscrits Mariola Marín i José Manuel Mateo demanaran que s'implanti el sistema de seguretat Ikanguro, una polsera intel·ligent des de la qual es pot accedir a les dades del responsable del portador de la polsera, molt útil per a infants i gent gran.\nA la sessió d'avui també s'iniciaran els tràmits per licitar el nou servei de transport públic urbà, es farà l'aprovació definitiva del projecte de reforma interior de l'edifici Rubí Forma i es donarà compte de l'aprovació de les línies fonamentals del pressupost de l'any 2018, entre d'altres tràmits.\nEtiquetes: mocions, POUM, ple


Porta industrial seccional Sectiolite ST40 / ST40S | Angel Mir | Àngel Mir\nPorta seccional Sectiolite ST40 / ST40S\nLa porta seccional de fibra de vidre Sectiolite ST40 està especialment indicada per a usos intensius en construccions amb petites llindes ja que durant l'obertura, els diferents panells de la porta són desviats i guiats al llarg del sostre cap a l'interior de l'edifici. Ha estat dissenyada sense components com les molles de torsió, cables d'acer i cables d'espiral que són susceptibles de fallar i requereixen un manteniment intensiu, per tal d’aconseguir un sistema més fiable i que requereix un menor manteniment.\nEl valor afegit d’aquesta porta seccional per a ús industrial és que està fabricada amb panells de fibra de vidre, un material d’extraordinària versatilitat, durabilitat i robustesa que ofereix molta lluminositat. Aporta llum natural, sense ombres a l'interior i un estalvi d'energia gràcies als panells de fibra de vidre translúcid, que opcionalment poden ser amb vidre panoràmic transparent. Gràcies a les nombroses opcions de disseny, que inclouen diversitat de panells amb tres colors iguals que el color dels perfils d'alumini o la porta de pas a conjunt, és possible subministrar la porta que vostè necessita.\nLa velocitat d'obertura standard és 0,25 m/s. Amb el kit de velocitat és fins a 1 m/s. En cas de tenir porta peatonal és fins a 0,6 m/s.\nVariant de les portes seccionals de fibra de vidre:\nSectiolite ST40S: es fabrica amb panells més estrets. És una evolució del model ST40 per aconseguir més rapidesa i seguretat.\nExisteixen tres models diferents d'aquesta porta:\nST40S Sprint: alta velocitat d’obertura i fiabilitat en el temps. Permet l’estalvi de temps i un tràfic sempre fluït.\nST40S Security: antirobatori classe WK3 (segons DIN EN 1627). Protegeix els objectes de valor i permet economitzar en costs d’assegurances.\nST40S Storm:: preparada per a huracans. Aconsegueix una resistència al vent de classe 5 i fins i tot amb una força de vent 12 segueix sent operativa i fiable.


Assignació d’impostos entre períodes\nUna assignació d’impostos entre períodes és la diferència temporal entre els efectes de la política fiscal sobre la informació financera d’una empresa i la seva informació financera normal, tal com ho exigeix un marc comptable, com ara els PCGA o les NIIF. Per exemple, el Servei d’Ingressos Interns pot exigir que s’utilitzi un període de depreciació específic per a un actiu fix, mentre que les polítiques comptables internes d’una empresa dictaminen l’ús d’un nombre diferent de períodes. La diferència resultant és temporal, ja que l’actiu finalment s’amortitzarà totalment tant a efectes fiscals com comptables. Durant els períodes en què hi ha una diferència temporal, es diu que hi ha una assignació d’impostos entre períodes.\nHi ha quatre tipus de transaccions que poden provocar una diferència temporal, que són:\nRetard del reconeixement de la renda imposable\nReconeixement accelerat de la renda imposable\nReconeixement retardat de les despeses a efectes fiscals\nReconeixement accelerat de les despeses a efectes fiscals\nLa majoria de les empreses tindran una sèrie continuada de diferències temporals que finalment es resoldran, cosa que significa que sempre hi haurà algun tipus d’assignació d’impostos entre períodes. El comptable fiscal hauria de mantenir registres dels imports d’aquests elements conciliadors com a part de l’esforç en curs per construir declaracions d’impostos.\nHi ha diferents punts de vista sobre l'import de l'assignació d'impostos entre períodes a reconèixer. En un extrem, l'import de la despesa per impost sobre la renda reconeguda coincideix exactament amb l'import actual de l'impost sobre la renda, el que significa que no hi ha assignació. La visió contrària és assignar els efectes fiscals de totes les diferències temporals, sense tenir en compte la probabilitat de la seva reversió. Una visió a mig camí és assignar només aquelles diferències que és probable que es reverteixin a curt termini.


alcaldes.eu | La Diputació de Barcelona posa a disposició dels ajuntaments el dispositiu web i telefònic “Tornem a l’escola”\nAquest curs s’inicia en una situació sense precedents: es comença el curs en un context de pandèmia i d’“emergència educativa”\nAquesta situació ha generat alarma social, preocupació entre les famílies, els docents, els responsables educatius del territori i, per descomptat, entre els ajuntaments. Són molts els interrogants i moltes les incerteses que es troben i cal, ara més que mai, unir esforços per trobar solucions, per compartir informació, inquietuds, necessitats i dubtes i per trobar respostes entre tots. És per això que la corporació presenta aquest dispositiu que a més d’atenció directa telefònica i un formulari de consulta inclou quatre grans àmbits de suport que es divideixen en: manteniment, seguretat, neteja i desinfecció de centres educatius; Ús d’espais municipals i comunitaris en horari lectiu; Organització d’activitats extraescolars i Absentisme i acompanyament a les famílies.\nEl diputat d’Educació de la Diputació de Barcelona, Alfredo Vega, ha afirmat que «iniciem un curs escolar sense precedents. Per primera vegada en la història començarem el curs en un escenari de pandèmia i d’emergència educativa. Això ha produït molta alarma social i molta preocupació en les famílies, els docents, el personal educatiu, i també en els ajuntaments». I ha afegit que «hi ha molts interrogants i moltes incerteses. Per això, ara més que mai és necessari unir esforços per trobar solucions. Compartir informacions i necessitats, i d’aquesta manera entre tots i totes trobar respostes».\nVega ha recordat com des de la Diputació de Barcelona, «estem compromesos amb una educació de qualitat, equitativa i presencial i és en aquests en aquests moments que posem a disposició dels ajuntaments un dispositiu que serà gestionat per les àrees de Salut, Serveis Socials i Educació de la Diputació de Barcelona amb l’objectiu d’acompanyar els ajuntaments».\nUn espai on trobar respostes, normativa i es podran formular també preguntes, per tal que sigui útil. Bon començament de curs!.


El soroll del trànsit provoca tanta malaltia com la contaminació atmosfèrica - Notícia - ISGLOBAL\nUna millor planificació urbana i del transport evitaria un 13% de la càrrega total de malaltia a Barcelona\nLa ciutat de Barcelona podria evitar cada any el 13% de la seva càrrega de malaltia si es complissin les recomanacions internacionals d'activitat física i exposició a la contaminació de l'aire, el soroll, la calor i l'accés als espais verds. D'entre tots aquests factors, el soroll procedent del trànsit és el que provoca més malaltia, per sobre de la manca d'activitat física i la contaminació atmosfèrica.\nAquestes són les principals conclusions d'un nou estudi d'ISGlobal, centre impulsat per la Fundació Bancària ”la Caixa”, que ha estimat, per primera vegada, la càrrega de malaltia provocada per la planificació urbana i del transport a Barcelona.\nLa recerca, publicada a la revista Environment International, s'ha realitzat a partir de l'eina “Avaluació d'Impactes en Salut de la Planificació Urbana i del Transport” (UTOPHIA, per les seves sigles en anglès), que ha estat desenvolupada per un equip d’ISGlobal. Aquesta metodologia ja es va utilitzar l'any passat per estimar la càrrega de mortalitat a Barcelona i va concloure que es podrien posposar gairebé 3.000 morts prematures a la ciutat amb una millor planificació urbana i del transport.\nEn aquesta ocasió, el treball ha estimat la càrrega de morbiditat i els costos econòmics anuals que això suposa per a la salut pública. S'han comparat les recomanacions internacionals amb els nivells d'exposició anuals d'1,36 milions de residents de Barcelona de més de 20 anys d'edat.\nSi es complissin les recomanacions internacionals per al desenvolupament de l'activitat física, l'exposició a la contaminació de l'aire, el soroll, la calor i l'accés als espais verds, Barcelona podria evitar cada any gairebé 1.700 casos de malalties cardiovasculars, més de 1.300 casos d'hipertensió, prop de 850 casos d’ictus i 740 casos de depressió, entre d’altres.\nPel que fa a les exposicions estudiades, el soroll del trànsit contribueix amb un 36% a la càrrega de malaltia provocada per la planificació urbana i del transport, un percentatge superior fins i tot a l'atribuïble a la contaminació de l'aire. La ciutadania de Barcelona està exposada a una mitjana diària de 65,1 decibels (dB) durant el dia i de 57,6 decibels a la nit , superant així els nivells recomanats per l'Organització Mundial de la Salut (OMS), que són de 55 dB i 40 dB, respectivament.\nNatalie Mueller, investigadora d’ISGlobal i primera autora de l'estudi, destaca que “els resultats de la recerca assenyalen que el soroll del trànsit és un problema de primer ordre per a la salut que causa molèsties i alteracions del son a moltes persones”. “Existeixen evidències que l'exposició al soroll durant la nit és particularment nociva, perquè afecta als processos de regeneració que es produeixen en el cos durant la fase de son. A més, el soroll del trànsit s'associa amb la hipertensió, malalties cardiovasculars i ictus”, afegeix.\nAl seu torn, la contaminació de l'aire contribueix amb un 19% a la càrrega de malaltia provocada a la ciutat per la planificació urbana i del transport. Les persones residents a Barcelona estan exposades a una mitjana anual de 16,6 µg/m3 de partícules fines (PM 2,5), quan els nivells màxims establerts per l'OMS són de 10 µg/m3.\nQuant a l'activitat física, el 70% de les i els barcelonins no arriben al mínim recomanat per l'OMS (150 minuts d'activitat física moderada o 75 minuts d'alta intensitat per setmana). Respecte a la calor, en els mesos d'estiu se superen les temperatures adequades per a la salut; i un terç de la població no viu prop d'espais verds.\nLa recerca també estima que la càrrega de malaltia provocada per una mala planificació urbana i del transport té un impacte econòmic de més de 20 milions d'euros en costos per al sistema de salut.\n“La ciutat de Barcelona no compleix amb les recomanacions internacionals d'activitat física, exposició a la contaminació de l'aire, el soroll, la calor i l'accés als espais verds”, apunta Mark Nieuwenhuijsen, coordinador del treball i director de la Iniciativa de Planificació Urbana, Medi ambient i Salut d’ISGlobal. L'investigador subratlla també l'impacte del soroll a la ciutat: “S'acostuma a dir que Barcelona és una ciutat sorollosa, però no es relaciona amb la salut. L'estudi mostra aquesta associació, per la qual cosa és necessari actuar de forma urgent”.\n“La càrrega de malaltia de Barcelona es podria fer descendir de manera dràstica aplicant dues mesures: la reducció del trànsit motoritzat a través de la promoció del transport actiu, i l'increment dels espais verds. Això donaria lloc a majors nivells d'activitat física per part de la ciutadania i a menys contaminació atmosfèrica, soroll i calor”, conclou Nieuwenhuijsen.\nMueller N, Rojas-Rueda D, Basagaña X, et al. Health impacts related to urban and transport planning: A burden of disease Assessment. Environment International, 2017 Oct;107:243-257. doi: 10.1016/j.envint.2017.07.020. Epub 2017 Aug 1.\n Les dades corresponen al mapa del soroll de 2006 de la Generalitat de Catalunya, molt similars a les xifres oficials disponibles més recents, de l'any 2012.\nInforme digital interactiu: 5 claus per a ciutats més saludables\nL'exposició perllongada al soroll del trànsit podria incrementar el risc d'obesitat\nCardiopatia isquèmica, demències, ictus i MPOC se situen com les principals causes de mort a Espanya\nSet ciutats comparteixen les seves experiències i plans per a una planificació urbana més sostenible\nL'exposició al ferro present en l'aire podria afectar a la motricitat fina


“Segons Steiner, Europa neix de l’obsessió de comprendre les coses que tenen els seus ciutadans” - CENT PER CENT\n“Segons Steiner, Europa neix de l’obsessió de comprendre les coses que tenen els seus ciutadans”\n– El text original és teatral o és un assaig?\n– Steiner no té cap text teatral, perquè s’ha dedicat a l’estudi de diverses humanitats. I això que fem nosaltres és precisament una conferència que li van encarregar a l’institut Nexus d’Holanda, sobre temes europeus. Ell la va fer, i la van trobar tan ben explicada, que la van publicar, en moltíssimes llengües, inclosa la catalana. Aleshores jo, que sóc actor, però també persona i ciutadà, un cop llegit el llibre, en lloc de desar-lo em va tornar a cridar. I se’m va acudir una manera de fer-lo en teatre, justament pel propòsit que em va dur a llegir el llibre, que és el de comprendre aquest continent complex que és Europa, amb tantes coses que arrossega del passat, amb el present tan fascinant, i també amb el futur, tot i que Steiner hi dóna poques respostes.\n– Com ho has fet per fer la dramatúrgia del text? L’expliques com una conferència com va fer el mateix Steiner?\n– El text és el mateix, l’he esporgat, hi he retallat alguns passatges massa carregats de noms propis, o que redundaven en el que ja havia dit. Però la línia del text és la mateixa. De tant en tant, trec alguna cosa. Allò era una conferència per a un auditori de savis o de gent entesa, però està tan ben explicat que em va semblar que el podia dir qualsevol des d’un cafè, des d’un bar. Com un client d’aquests que aixequen la veu per començar a parlar del món per arreglar-lo. De fet, el mateix Steiner parla d’Europa a partir dels cafès que ha tingut, perquè han suposat el punt de partida revolucions, de conxorxes, on els intel·lectuals han treballat… A la Viena de Freud, per exemple, l’àgora intel·lcctual estava repartida en tres cafès. A més, em sembla un lloc idoni per plantejar aquesta teatralització. Hi ha dues taules, i a l’altra hi apareixerà un segon personatge, interpretat per l’acordionista Ferran Martínez. Jo hi sóc una mena de xerraire, que la fa petar amb un músic ambulant, que veurem que és de l’Est d’Europa, que se’ns presenta com un mosaic de llengües diferents, però que malgrat tot podem compartir coses, intercanviar somriures…\n– Hi ha sovint la idea que els europeus som el centre del món, una idea de superioritat respecte d’altres civilitzacions i cultures. Es critica això a l’obra?\n– El text d’Steiner va més en clau d’adreçar-se als mateixos europeus, apel·la a la humilitat dels europeus. Però també fa referència als grans avenços que s’han produït a Europa. No menysté altres cultures, però manté que hi ha hagut un interès per la filosofia, per la poesia, per l’art… no podem oblidar que Europa neix d’aquest interès, d’aquesta obsessió per la comprensió de les coses. No diu que sigui millor model, sinó que la defineix. Europa és el bressol de la democràcia i no hem de renunciar a tot allò que hem aconseguit, en drets individuals, socials, laborals i humans, perquè de vegades oblidam que Europa és també un espai de molta barbàrie. Cal que continuem insistint en l’ensenyament i en el pensament especulatiu, desinteressat, recercant la utilitat de la inutilitat, per això Steiner aborda el tema de la poesia, de les coses humanes inútils, de la música, de les matemàtiques…\n– Hi ha aquesta Europa econòmica, també…\n– Sí. Steiner alerta de l’excessiva americanització del món. S’està globalitzant i hem de saber posar-hi certs murs de contenció. Europa ja no pesa, està enmig dels Estats Units i Àsia i l’únic que es pot fer per resistir és insistir en el coneixmeent i la recerca de major tolerància entre els diferents valors de la il·lustració i de certs pensadors i estar a l’aguait davant el possible retorn de la barbàrie. El llibre va ser escrit el 2005, ja hi havia hagut l’atemptat de les torres bessones, però encara no sentíem tot el soroll d’ara amb la islamofòbia…\nLa idea d’Europa de George Steiner, a càrrec de la companyia Inútil Mots, amb Óscar Intente i Ferran Martínez. Dissabte 3 de setembre, a les 20:0, a la Sala La Fornal (c. Coves dels Hams,4). En acabar hi haurà sopar-col·loqui.\nprevious post: La Policia Local intervé a Cala Varques per fer front a la venda ambulant il·legal i als aparcaments en zones prohibides


El PSC reclama al Govern que el 50% de l'impost de les nuclear\nLa formació socialista presenta mocions als ajuntaments i una proposta de resolució al Parlament\nActualitzada 30/03/2016 a les 18:22\nEl PSC creu que el nou impost de la Generalitat a les centrals nuclears és una oportunitat perquè el territori obtingui uns recursos extraordinaris per tirar endavant un pla de reindustrialització. D'aquesta manera, els socialistes presentaran mocions als ajuntaments i una proposta de resolució al Parlament perquè el 50% de l'impost reverteixi als territoris afectats per les nuclears i, en concret, a la Ribera d'Ebre i al Baix Camp. Els 24 MEUR que corresponen a la meitat de la recaptació de l'impost es dividirien en dos terceres parts, uns 16 MEUR per la Ribera d'Ebre; i una tercera part, uns 8 MEUR, pel Baix Camp. Des del PSC, es considera «inassumible» que el territori afectat per «l'impacte ambiental» de les nuclears només es quedi amb el 10% com està establert actualment.Segons ha explicat la diputada socialista per Tarragona, Rosa Maria Ibarra, la proposta de resolució instarà al ple de Parlament a demanar al Govern que la meitat dels diners que ingressarà de l'impost sobre les centrals nuclears s'inverteixi a les comarques tarragonines, en especial, en aquelles comarques que les acullen: Ribera d'Ebre i Baix Camp. «Necessitem reactivar l'economia, sobretot de les Terres de l'Ebre, i especialment després de l'anunci de tancament de la planta de clor d'Ercros», ha afegit Ibarra.\nAixí, el PSC reclama que els 24 MEUR -la meitat de l'impost- s'incloguin als pressupostos per a aquestes comarques, amb l'objectiu que, en el cas de la Ribera d'Ebre, es pugui dur a terme un pla de reindustrialització. «Davant de l'estancament del Govern demanem que el territori pugui rebre el 50% de l'impost. Acceptar el 10% és inassumible», ha manifestat. El secretari adjunt de Política Municipal del PSC i regidor de l'Ajuntament de Tortosa, Manel de la Vega, ha assegurat que «l'origen de l'impost és l'impacte ambiental de les nuclears i això afecta al territori i no a la plaça Sant Jaume de Barcelona».\nEl PSC ha reclamat a Junts pel Sí que se sumi a la proposta del Parlament. «Esperem que les forces polítiques que van al ple de l'Ajuntament de Flix a donar suport en la lluita contra el tancament d'Ercros també donin suport a la solució que proposem des dels socialistes amb l'impost a les nuclears», ha afegit Ibarra.\nSobre el pla de reindustrialització, De la Vega ha assegurat que cal tirar-lo endavant ara ja que quan hagin de tancar les nuclears la pèrdua de llocs de treball al territori serà més important. «Hem d'actuar ara, i no es pot mirar sempre a Madrid. Fa falta un pla de reindustrialització i això és responsabilitat de la Generalitat», ha manifestat.


Malalties Minoritàries | Parc Taulí I3PT\nInici > Àrees de recerca > Malalties Minoritàries\nEstà constituïda per quatre grups de recerca formats per professionals que es caracteritzen per la seva multidisciplinarietat i cohesió, amb un important recorregut de treball conjunt: biòlegs, genetistes, pediatres, fisioterapeutes, psicòlegs clínics i infermeres, que comparteixen com a objectiu millorar el coneixement d’aquestes malalties a partir de la recerca bàsica i l’aplicada a la clínica.\nGrup A5G3 - Discapacitat intel·lectual associada a trastorns psiquiàtrics d’origen genètic i Síndrome d’Angelman\nGrup A5G5 - Fibrosi Quística\nEl nostre grup neix en el context del grup de malalties minoritàries amb l’objectiu de consolidar un grup d’investigació pediàtrica. Som, predominantment, pediatres amb interès per les hipòtesis que sorgeixen en la clínica assistencial diària. La pertinença a diferents societats científiques ens genera les xarxes que ens permeten participar en estudis col·laboratius multicèntric nacionals i internacionals. Per altra banda, el ser centre de referència de SPW, tractem de difondre l’evidència que anem acumulant en l’atenció d’aquests infants.\nHormona de creixement en pacients amb síndrome de Prader-Willi (SPW) menors de 2 anys d’edat.\nRegistre Nacional de Pubertat Precoç Central PUBERE.\nHormona de creixement: farmacovigilància, assaig GH setmanal inicial el 2018.\nCortisol salivar en insuficiència suprarenal.\nEcografia pèlvica: Obtenció de valors de referència en longitud uterina i ovàrica en nenes sanes de 6 a 10 anys.\nDisruptors hormonals i telarquia.\nQualitat de vida en el nen amb diabetis mellitus tipus 1.\nMª Mar Marcos Ratón\nGrup A5G3 – Discapacitat intel·lectual associada a trastorns psiquiàtrics d’origen genètic i Síndrome d’Angelman\nIdentificació de nous gens candidats responsables de la síndrome d’Angelman i desenvolupament d’una nova eina de diagnòstic.\nGenotipus i patrons de son en nens amb diagnòstic genètic de Síndrome de Angelman.\nEstudi de la patogenicitat d’una nova regió 7q31 associada a trastorn psiquiàtric i discapacitat intel·lectual.\nMiriam Guitart Feliubadaló (Cap de grup)\nDefinició d’un fenotipus cognitiu-conductual el nenes amb SXF i detecció de trastorns adaptatius a nivell escolar en nenes amb SXF.\nEstudi del trastorn del son en SXF:\nEstudi de les diferències entre nens i nenes i valorar resposta psicològica (història, còmic) vs farmacològica combinada.\nEstudi de la relació del trastorn de l’alimentació en SXF amb un component compulsiu/reiteratiu.\nKaty García Nonell\nEugènia Rigau Ratera\nMontserrat Torras Mañà\nGrup A5G5 – Fibrosi Quística\nValoració de resultats e la Vitamina D en pacients FQ.\nEficàcia i seguretat d’una pauta cluster en nens amb alèrgia respiratòria a àcars.\nEficàcia d’Omalizumab en nens amb asma greu.\nValoració d‘una plataforma per valorar l’elastasa en pacients amb FQ.\nCystagón com agent per augmentar la funció de la CFTR.\nMontserrat Bosque García (Cap de Grup)\nNeus Combalia Soriano


Informació ESPECÍFICA - Empresa al dia\nCOMERÇ i SERVEIS \_ Informació ESPECÍFICA\n– Ordenances i Reglaments de l’Ajuntament d’Olot.\n– Regulació Comercial.\n– Pla Estratègic de Comerç.\n– Carpeta “Tot aquí”:\nLa gestió d’un establiment comercial està vinculada essencialment a tres àmbits regulats: la normativa comercial, els drets i deures del consumidor i els efectes causats per la mateixa activitat. Per fer més propera i senzilla tota aquesta informació es dissenya i edita la carpeta “Tot aquí!” amb un recull explicat de forma clara i entenedora d’aquells drets i obligacions que suposa la gestió d’una activitat comercial a la nostra ciutat i els serveis on podeu adreçar-vos si necessiteu resoldre qualsevol dubte.\n* Horaris comercials.\nL’ horari general d’obertura al públic de 72 hores setmanals com a màxim, entre les 7h i les 22h de dilluns a dissabte, amb l’obligació de tancar diumenges i festius no específicament autoritzats.\nEls dies 1 de gener i 25 de desembre els comerços en general han de romandre tancats.\nDiumenges i festius d’obertura permesa al 2015:\nEl Departament d’Ocupació i Empresa de la Generalitat de Catalunya ha aprovat el calendari de festius amb obertura comercial autoritzada per l’any 2015.\nCom a novetat a l’Ordre EMO/36/2014, es varen afegir dos dies festius anuals més d’obertura autoritzada als vuit que ja estableix la Generalitat de Catalunya.\nPer tan, la normativa del comerç a Catalunya estableix un màxim de deu diumenges i festius anuals d’obertura comercial autoritzada. Els ajuntaments poden substituir fins a dues dates del calendari previst per qualsevol diumenge o dia festiu, de caràcter general o local, sempre i quan ho comuniquin a la Direcció General de Comerç.\nEls deu diumenges i festius que els establiments comercials d’Olot poden romandre oberts al públic durant l’any 2015 són els següents:\n– 4 de gener (diumenge), campanya de reis.\n– 11 de gener (diumenge), campanya de rebaixes d’hivern.\n– 1 de març (diumenge), campanya OlotX2.\n– 5 de juliol (diumenge), campanya de rebaixes d’estiu.\n– 12 d’octubre (dilluns), dia de la hispanitat.\n– 1 de novembre (diumenge), Festivitat de tots Sants.\n– 6, 8, 13, 20 (diumenge, dimarts, diumenge i diumenge) de desembre, campanya de Nadal 2015/2016.\nA més, cal recordar que enguany el dia de tancament per les Festes del Tura és el dia 7 i 8 de setembre (dilluns i dimarts). Tanmateix, coincidint el dilluns dia 7 de setembre amb la celebració del Mercat dels marxants a Olot, els comerços que estan situats a l’entorn del mercat de marxats, podran obrir durant l’horari de mercat (de 9h a 14h).\nL’Ajuntament d’Olot també pot autoritzar l’obertura als establiments comercials, que estiguin situats a l’entorn de l’àrea d’influència comercial del mercat setmanal o extraordinaris, durant l’horari del mercat. Pel 2015, podran obrir el 6 d’abril (dilluns – setmana santa), l’1 de maig (divendres – mercat extraordinari de roba del Primer de Maig), el 7 de setembre (dilluns – Festes del Tura) i 18 d’octubre (diumenge – Sant Lluc – mercat extraordinari).\nPer veure l’àrea d’influència del mercat setmanal podeu descarregar-vos el següent plànol:\nPLÀNOL DE L’ ÀREA D’ INFLUÈNCIA COMERCIAL DEL MERCAT D’ OLOT\n* Calendari actes de notorietat.\n* Calendari Firal.\n* Mapa recollida selectiva de cartró i paper.\nLa Associació de Comerciants d’Olot (ACO) des de fa més de 25 anys treballa dinamitzant el comerç amb l’objectiu de crear un entorn més atractiu, competitiu i d’actualitat per aconseguir un comerç millor i una ciutat més agradable pels nostres clients i visitants.\nEls beneficis que podem oferir-te com a COMERÇ OLOT, són la organització de campanyes i activitats comercials que atreguin els clients, participació en projectes de millores dels nostres carrers i places, il·luminació nadalenca, cursos de formació, gestió de subvencions i assessorament als associats.\nC/ Tomàs de Lorenzana, 15 – 17800 Olot\nT. 972 269 301\nF. 972 270 056\nM. 603 243 915\nDe dilluns a dijous de 9:00 a 14:00 i de 16:00 a 18:30\nDivendres: 8:30 a 15:00\nJuliol i Agost: de 8:30 a 15:00\nPLAÇA MERCAT D’OLOT\nTel. 972 26 47 03\nHoraris del Mercat d’Olot:\n– De dilluns a divendres de 8 a 19 hores.\n– Dissabtes de 8 a 15 hores.\n– Diumenges i festius: tancat.\nHoraris del MERCADONA:- De dilluns a dissabtes de 9.15 a 21.15 hores.\nNou Mercat d’Olot\nL’edifici consta de 3.900 m quadrats, repartits en tres plantes: la baixa, amb 15 parades i 7 locals i un espai polivalent apte per a demostracions i tallers a la part superior; la planta -1, amb la primera botiga de Mercadona a la comarca; i la -2, amb una vuitantena de places d’aparcament.\nEl nou mercat ha suposat l’ocupació d’una cinquantena de garrotxina, repartits entre la botiga de Mercadona i reforços dels mateixos placers.\nTambé s’ha aprofitat per reorganitzar l’entorn: s’ha obert comercialment la façana del c. Antoni Llopis amb nous locals i s’ha limitat l’accés de vehicles a la plaça de l’Hospital.\nLa reordenació de l’antic aparcament, ara en sentit únic i amb entrada per la plaça de l’Hospital i sortida per la plaça dels Coloms, que es remodelarà completament amb la incorporació d’un parc infantil amb elements inspirats en la faràndula, ha estat una altra millora que s’ha introduït al projecte inicial.\nA banda de la innegable proximitat en el tracte que ofereixen els mercats, un dels distintius de qualitat del d’Olot és la seva àmplia i variada oferta i la seva especialització, d’acord amb un mix comercial en què conviuen productors directes de làctics, carns i embotits, verdures i hortalisses, peix fresc i salat, conserves, croquetes d’autor, fruits secs, pastisseria per emportar-se, fleca artesanal, pasta fresca, pesca salada, confitats…\nLa Nevateria: Brioxeria, cakes, cookies i cafès.\nDelicat by Croquetes d’Autor: Croquetes d’autor, montaditos i plats per emportar.\nFleca Descamps: Pa artesà.\nCan Vallès: Fruits secs i llaminadures.\nCa l’Helena: Fruites i verdures.\nPorcs Casolans Corominas: producció i elaboració de carn.\nBacallaneria Mercè: Pesca salada.\nJordi Vilarrasa: Carnisseria. Criança i producció pròpia.\nMas Puqui. Producció pròpia de vedella, xai, embotits i pernil ibèric.\nAviram Antònia: Especialistes en Aviram. Elaboració i producció pròpia.\nEl Fesolaire petit: Llegums cuits.\nMas Quintana: Carn de vedella nascuda i criada a la Garrotxa, i xai de ramat de la Vall d’en Bas.\nCarnisseria Garrido: Carnisseria amb pollastres, porcs, vedella, xais i embotits.\nPeixos Plaça: Peixateria. Majoritàriament peix procedent de Roses.\nPeixos Olot: Peix Fresc i Marisc.\nEl Racó de la Llum: Productes per a la salut i benestar.\nGranja Armengol: Aliments naturals d’elaboració artesana. Nata, iogurts i llet.\nEl Racó de la pasta: Pasta fresca acabada de fer, pasta del dia.\nLa Recuiteria de làctics Peralada: Especialistes en l’elaboració de recuits i iogurts naturals ecològics d’ovella.\nQuiosc El Gurn.\nLa Cuina del Merca: restaurant.\nAmb motiu de l’entrada en servei del nou Mercat d’Olot, els placers amplien l’horari d’obertura al públic, que de dilluns a divendres serà de 8 del matí a les 7 de la tarda ininterrompudament, i els dissabtes, de 8 del matí a 3 de la tarda.\nUn mercat energèticament eficient i sostenible.\nUn altre atractiu més del nou Mercat d’Olot és la seva eficiència energètica.\nA banda de l’estructura de vidre que embolcalla l’edifici i que ajuda a regular la temperatura interior deixant entrar un 28% de la calor solar i aïllant-lo durant els mesos més freds de la temperatura exterior, l’altre aspecte bàsic per a la sostenibilitat del Mercat és l’ús de tres fonts d’energia renovables per a la generació de la calefacció i de l’aigua calenta sanitària.\n“Espais Actius” és un projecte municipal per la dinamització de l’eix comercial de la ciutat d’Olot a través de la recuperació dels locals buits com a aparadors al comerç de la ciutat.\nUn projecte amb la finalitat de millorar l’atractivitat i la dinamització comercial, contribuint així, a la reactivació econòmica.\nEls propietaris o immobiliàries cedeixen el local a l’Ajuntament amb el compromís que, tant bon punt el lloguin o el venguin, es deixa lliure.\nPer tant, els propietaris tenen la oportunitat de que li revitalitzen els espais que tenen immobilitzats, els hi donen vida, en milloren la imatge i així augmenten les possibilitats de que el local entri al mercat de lloguer o la venda.\nAlhora, els comerciants que estiguin associats a l’ACO poden disposar d’aparadors al centre de la ciutat per promocionar la seva activitat comercial a canvi de mantenir net i en condicions el local; obtenen un espai addicional al del seu local (és a dir, amplien la seva zona d’afluència).\nLa única despesa que han d’assumir, és el consum de la llum.\nAls locals s’hi ha de poder veure un missatge clar que el local és per llogar o per vendre, i mentrestant, estaran arreglats, il·luminats i nets provocant que la gent s’acosti a veure els aparadors, i es desperti interès per llogar el local, en definitiva, obrir un nou comerç.\nL’Ajuntament, a través de l’IMPO ha de realitzar la tasca de facilitadors, amb la signatura de convenis amb els propietaris i amb els comerciants, on s’estableixen les condicions de cessió i d’utilització de l’espai.\nTanmateix, es dóna una continuïtat comercial a l’eix comercial d’Olot, aportant valor afegit a determinats carrers de la ciutat que en l’actualitat tendeixen a perdre competitivitat comercial.\nPer altra banda, dels locals que no és possible fer-hi cap tipus d’aparador, hi ha la possibilitat de posar-hi un vinil amb una imatge i un missatge d’informació conforme l’edifici està en venda.\n(adjuntar pdf amb informació , resultats i imatges)\nL’Ajuntament d’Olot, a través de l’IMPO, treballa activament des de fa anys en la dinamització comercial del municipi.\nEl comerç tradicional conjuntament amb operadors externs que s’instal·len al municipi, esdevenen d’Olot una potencial locomotora comercial.\nDes de l’IMPO posem en contacte a franquiciadors i franquiciats.\nEts una franquícia i et vols instal·lar a Olot?\nEt facilitem informació comercial. (falta link)\nDemana’ns informació. (falta link)\nLlistat de franquícies a Olot:\n(adjuntar pdf amb llistat de franquícies )\n(A) Borsa d’espais disponibles per activitat econòmica\nT’ajudem en la cerca d’espai per la teva activitat empresarial.\nLa nostra voluntat és facilitar la implantació de noves empreses a la ciutat d’Olot, per aquest motiu des de l’IMPO disposem d’una borsa d’espais disponibles per poder-hi implantar el teu negoci.\nDisposem d’informació, tant de locals comercials per a comerços i serveis, com de naus i parcel·les per indústries o altres activitats econòmiques.\nProtecció de dades. Us comuniquem que les vostres dades s’incorporen al fitxer automatitzat del’Institut de Promoció d’Olot i s’utilitzaran per gestionar els serveis sol·licitats i/o oferir-vos informació sobre activitats i serveis, seguint la Llei Orgànica 15/1999 de 13 de Desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal. Podeu fer ús del dret d’accés, rectificació o cancel·lació, adreçant un correu a suport.empresa@olot.cat indicant-ne el motiu.\nLes vostres dades també seran incorporades al fitxer “Subvencions de la Direcció General d’Economia Social i Cooperativa i Treball Autònom”, del qual és responsable la Direcció General d’Economia Social i Cooperativa i Treball Autònom. La finalitat és gestionar, tramitar i atorgar les subvencions. Podeu exercir els drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició mitjançant un escrit adreçat al Servei d’Emprenedoria: carrer de Sepúlveda, núm. 148 – 150, 08011 Barcelona.


Iniciativa aprova per unanimitat que Compromís vote en contra en la sessió d’investidura de Pedro Sánchez de la setmana que ve – Iniciativa del Poble Valencià\nPublicat el 27 Febrer 2016 en General\nIniciativa del Poble Valencià ha celebrat este matí a València una reunió de la seua Mesa Nacional, oberta a tota la militància, com a conclusió del procés assembleari de consulta a les bases de la formació ecosocialista realitzat durant esta setmana. Mitjançant este procés els militants d’Iniciativa han pogut debatre i votar sobre quin hauria de ser el posicionament dels diputats de Compromís al Congrés en el debat d’investidura de la setmana que ve.\nTant en les sis assemblees supracomarcals com en la Mesa Nacional oberta de hui la militància d’Iniciativa ha votat per unanimitat que els diputats de Compromís voten la setmana que ve en contra de la investidura del candidat socialista Pedro Sánchez.\nSegons s’ha explicat des d’Iniciativa “￼davant la proposta d’investidura de Pedro Sánchez, Compromís ha mantingut des del primer moment un postura coherent d’aposta per una majoria de canvi i de diàleg i arribar a donar consistència a aquesta proposta amb un programa de consens. Aquest acord s’havia d’acompanyar d’una majoria de canvi i progressista amb les forces que, a més de Compromís, han obtingut representació i que es reclamaven d’aquesta orientació com PSOE, Podemos, IU i PNB i oberta a suports externs d’altres actors polítics”.\n“El pacte entre PSOE i Ciudadanos ha truncat esta possibilitat, ja que entenem que no compleix amb el canvi de les polítiques que ens han portat a la situació d’emergència social i democràtica que patim”.\nNo obstant açò des d’Iniciativa s’aposta perquè si en el futur s’abandona per part del PSOE l’opció d’un pacte de dretes i es considera l’opció d’un pacte progressista, Compromís continue amb la negociació amb la resta de forces polítiques que aposten pel canvi.\nDes d’Iniciativa s’ha volgut recordar que les recents eleccions generals han donat pas a un escenari polític de fort pluralisme, on cap força política té una majoria que li permeta governar en solitari i amb una presència molt protagonista de Compromís en la configuració d’alternatives de govern que permet exercir una influència important en el procés de negociació per la investidura d’un President que encapçale un govern plural de canvi que atenga les prioritats socials, econòmiques i democràtiques que venim plantejant i que també tinga en consideració les necessitats del poble valencià.\n← Iniciativa comença el procés assembleari per consultar les seues bases sobre un possible pacte per al govern de l’Estat\nIniciativa organitza un cicle de taules redones per a debatre sobre el canvi polític i el valencianisme →


Signat el conveni amb Govern per a la creació de l’app que calcularà el consum energètic dels immobles\nL'aplicació substituirà l'actual motor càlcul en format Excel, el qual es mantindrà actiu fins que la nova eina digital estigui a disposició dels usuaris.\nMillorar el motor de càlcul del consum de calefacció en les comunitats de propietaris i fomentar la transició cap a les energies renovables. Aquests són els principals objectius de la nova aplicació que ahir dilluns es va ratificar amb la signatura del conveni per part del president de l'Agia, Jordi Galobardas, i la ministra de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat, Sílvia Calvó.\nDurant l'acte, que també va servir per materialitzar la signatura d'un primer acord marc, la ministra va realçar la col·laboració per part del col·legi, recordant que aquesta nova eina digital veurà la llum gràcies a una col·laboració publico-privada on l'Agia finançarà el 40% i el ministeri el 60% restant sobre un cost total de 30.000 euros.\nControl més acurat dels consums com a incentiu per a la transició energètica\nTot i que el principal objectiu serà el de millorar l'actual motor de càlcul i oferir unes dades més acurades, amb la nova aplicació també es pretén conscienciar les comunitats de propietaris per tal que aquestes redueixin el seu consum energètic i, al mateix temps, incentivar la transició energètica cap a energies renovables.\nEn aquest sentit, el president de l'Agia, Jordi Galobardas, va recordar que actualment un 90% dels edificis del país utilitzen calefacció amb gasoil, la qual emet gasos d'efecte hivernacle i suposa una important despesa per a les comunitats durant els mesos d'hivern.\nPer la seva banda, Calvó va recalcar que "la informació és clau per poder analitzar possibilitats d'estalvi energètic" i, en aquest sentit, va detallar que amb aquesta nova aplicació es podrà "sensibilitzar a la població sobre la necessitat d'implementar millores d'eficiència energètica i apostar per mesures d'aïllament o altres accions que originin una disminució del consum".\nMillorar el procediment actual\nLa nova eina digital serà un recurs de gran utilitat per als agents immobiliaris del país, ja que no només permetrà consolidar el motor de càlcul existent, sinó que també el millorarà afegint funcionalitats que facilitaran la gestió de finques, especialment en tots aquells àmbits relatius als consums energètics.\nAquesta nova aplicació respon, per tant, a la voluntat del col·legi i del Govern per continuar fent passos cap a la transició energètica i, alhora, anar reduint les emissions de CO2 provocades pels consums energètics dels habitatges.


Arxius de Cultura - Pàgina 2 de 13 - Ona de Sants Montjuïc\nQuarta edició de la Festa de la primavera a la Rambla Badal\nAquest cap de setmana la Rambla Badal acull la festa de la primavera, aquesta quarta edició proposa tallers per a infants i joves, música en directe, xocolatada i tabalada. Demà diumenge, al matí, hi trobareu mostra de danses, talls de cabells i tatuatges\nRoberto Lucha publica “Evoluciona”, un senzill dedicat a la lluita pels drets LGTBIQ+\nMan Hoh Tang Serradell 4 maig 2022\nEl artista catalán que está cambiando los valores del género urbano-pop. Roberto Lucha presenta “Evoluciona”, un himno de la tolerancia y el amor libre. A la canción la acompaña un videoclip donde aparecen dos parejas del mismo género a las que unas cuerdas (que representan la sociedad) les imposibilitan estar juntas, mientras que una pareja […]\nTorna Sant Jordi a la ciutat i s’estrena la superilla de Sant Jordi\nMan Hoh Tang Serradell 23 abril 2022\nTorna la diada després de dos anys de pandèmia i ho farà amb certa normalitat, malgrat la pluja. 1400 llicències s’han expedit per part de l’ajuntament de Barcelona per ocupar l’espai públic per vendre llibres a la ciutat. Si heu de circular, enguany es tallarà la mobilitat pel passeig de gràcia, rambla de Catalunya i […]\nMan Hoh Tang Serradell 1 abril 2022\nLa sala BARTS del Paral·lel de Barcelona, de propietat municipal, però gestionat per l’empresa The Project i que ofereix concerts i espectacles teatrals, tancarà el 17 d’abril per “discrepàncies amb el contingut de les bases del nou concurs convocat per l’Ajuntament de Barcelona”. Segons ha informat The Project en un comunicat, el projecte de sala […]\nEls VMA són un cicle d’espectacles musicals orientats a donar a conèixer nous talents i projectes musicals. Durant la primera hora s’oferirà el concert al teatre i seguidament es farà un vermut on el públic podrà acostar-se als intèrprets en un ambient distès. “Volem esdevenir un espai de referència per donar a conèixer les iniciatives […]\nAfosants reparteix els premis del primer memorial Dolores Bañón\nS’han entregat els premis del primer memorial Dolores Bañón, el certamen estava organitzat per Afosants amb la col·laboració de Sants Establiments Units. En el mateix acte s’ha donat per inaugurat l’exposició on es poden veure totes les obres al mateix espai. L’acte s’ha traslladat a la seu dels comerciants de Sants Establiments Units a causa […]\nAnna Rodà: “A Art i Dona volem reivindicar a través de l’art el nostre paper a la societat”\nMan Hoh Tang Serradell 7 març 2022\nAquest dimarts s’ha estrenat a la Sala de Lluïsa Franch de Cotxeres de Sants una exposició amb el títol DONA. Es pot visitar fins al 12 de març. Tractarà de temes com el maltractament, solitud, precarietat laboral… Per parlar-ne, hem tingut a la comissària de l’exposició Anna Rodà, presidenta de l’associació col·lectiu d’artistes de Sants […]\nConvocada la 28a edició del Certamen Literari Francesc Candel, que organitza anualment amb la col·laboració de les tres Biblioteques del Districte: Francesc Candel, la Francesc Boix i la Vapor Vell. El certamen, que va néixer amb el propòsit d’homenatjar la figura de Francesc Candel a través d’incentivar la participació en activitats culturals, consta de tres […]\nAdrià Patiño Gadea 26 febrer 2022\nLa rua que surt de la plaça del Sortidor segueix en peu. Això vol dir que podreu donar la benvinguda al Rei Carnestoltes més terraplanista de la història, gaudir d’una meravellosa orquestra i ballar a ritme de samba com si estiguéssiu a la platja de Copacabana a Rio de Janeiro. Per contra, per segon consecutiu, […]\nNúria Feliu torna als escenaris de la mà de les entitats santsenques\nMan Hoh Tang Serradell 19 febrer 2022\nSegueixen els homenatges a la cantant i actriu santsenca Núria Feliu, malgrat que l’artista continua recuperant-se d’un ictus cerebral que es va produir al març d’ara fa un any. Veïns i seguidors han iniciat un festival d’homenatge que començarà amb un concert el 25 de febrer, dins del marc del BarnaSants, anomenat MIREIA CANTA FELIU, […]


Revisió del 16:12, 22 feb 2017\nRevisió del 16:10, 22 feb 2017 (modifica)\nm (Slastic ha mogut Harmonia a Harmonia (música))\nRevisió del 16:12, 22 feb 2017 (modifica) (desfés)\nEn [[música]], lL''''harmonia''' (del [[llatí]] ''harmonia'') [[musical]] és tot el que es relaciona amb els sons[[so]]ns simultanis[[simultani]]s ([[acords]]). Es pot entendre com l'aspecte "vertical" de la música, mentre que la [[melodia]] en seria l'aspecte "horitzontal". Molt sovint l'harmonia és el resultat de tocar diverses línies melòdiques o motius alhora (conegut com a [[contrapunt]]). ▼\n▲En [[música]], l''''harmonia''' (del [[llatí]] ''harmonia'') és tot el que es relaciona amb els sons simultanis (acords). Es pot entendre com l'aspecte "vertical" de la música, mentre que la [[melodia]] en seria l'aspecte "horitzontal". Molt sovint l'harmonia és el resultat de tocar diverses línies melòdiques o motius alhora (conegut com a [[contrapunt]]).\nEls fonaments fisiològics de l'harmonia es basen en el fenomen dels [[harmònics]]. Col·lecció de sons sinusoïdals que tot so, de qualsevol instrument, posseeix. Com que el patró intervàl·lic dels harmònics és sempre el mateix, això crea la identificació inconscient per part del sistema auditiu d'acords més o menys "agradables", depenent de la major o menor semblança a aquest patró universal.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/18165722»


George Catlin (26 de juliol de 1796 – 23 de desembre de 1872), pintor estatunidenc que es va especialitzar en retrats de nadius americans dels Estats Units en el Vell Oest. A més va ser escriptor i viatger. Després d'un temps breu com advocat, va produir dos importants col·leccions de pintures d'indis americans, i va publicar una sèrie de llibres sobre els seus viatges entre els pobles nadius d'Amèrica del Nord, Centreamèrica i Sud-amèrica. El seu interès per la 'raça en extinció' d'Amèrica es va iniciar per la visita d'una delegació índia a Filadèlfia. Açò va motivar la seva dedicació a la recollida de l'aparença i costums dels pobles nadius d'Amèrica. Va començar el seu viatge el 1830, acompanyant al General William Clark en una missió diplomàtica en territori nadiu al llarg de l'alt riu Mississipí. Dos anys més tard va remuntar uns 3000 quilòmetres al llarg del riu Missouri fins a Fort Union, on va passar algunes setmanes entre pobles indígenes que gairebé mai no havien contactat amb la civilització europea. Aquí va produir els retrats més vívids i penetrants de la seva carrera. Posteriors viatges al llarg dels rius Arkansas, Red i Mississippí, així com visites a Florida i als Grans Llacs van donar com a resultat més de 500 pintures i una substancial col·lecció d'objectes. El 1837 va muntar la primera exposició de la seva 'Galeria Índia', va publicar el seu primer catàleg i va començar a donar conferències, les quals estaven dedicades a les seves experiències entre els indis americans. A partir de llavors va dedicar la seva vida a vendre la seva col·lecció de pintura índia al govern. Quan el Congrés va rebutjar la seva petició inicial, es va emportar la seva Galeria Índia fora del país, i el 1840 va començar una gira europea a Londres. El 1841 va publicar Conductes, Costums i Circumstàncies dels Indis Nord-americans, en dos toms, amb prop de 300 il·lustracions. Tres anys més tard va publicar 25 làmines, titulades Carpeta Índia Nord-americana de Catlin i, el 1848, Vuit Anys de Viatges i Residència a Europa. De 1852 a 1857 va viatjar per Amèrica del Sud i Amèrica Central, i després va tornar per a continuar l'exploració del Llunyà Oest. El registre d'aquests últims anys es recull en Últims passejos entre els indis de les Muntanyes Rocoses i els Andes (1868) i en La meva vida entre els Indis (ed. by N. G. Humphreys, 1909). Dels seus 470 retrats d'escenes natives, la major part constitueix la Catlin Gallery del National Museum, a Washington DC; hi ha uns 700 esbossos al Museu Americà d'Història Natural, a Nova York.\nÍtems per George Catlin


Carme Portaceli: ‘He estat molt emprenyada perquè no hi ha hagut ni un sol cas de contagi a cap teatre ni a cap concert'\nCarme Portaceli: ‘He estat molt emprenyada perquè no hi ha hagut ni un sol cas de contagi a cap teatre ni a cap concert’\nLa directora valenciana serà la primera dona a dirigir el TNC en 24 anys\nCanvi d’era, i també al TNC. L’apocalipsi cultural veu com broten algunes esperances per al futur. Carme Portaceli (València, 1955) serà la primera dona a dirigir el Teatre Nacional de Catalunya, vint-i-quatre anys després de la inauguració. Haurà d’enfrontar-se a la gestió de l’equipament després d’un dels períodes més excepcionals de la història contemporània, però Portaceli, com ella mateixa diu, està acostumada a resistir. Agafarà el relleu el 31 de juliol de 2020 per programar la temporada a partir del setembre del 2021-22. La directora, que va ser acomiadada encara no fa un any del Teatro Espanyol per la delegada de Cultura de l’Ajuntament de Madrid Andrea Levy, havia estat una opció moltes vegades per a dirigir equipaments de renom a Catalunya, però mai no l’havien elegida. Feminista històrica, arriba després dels mandats de Josep Maria Flotats, Domènec Reixach, Sergi Belbel i, el darrer, Xavier Albertí, i es proposa d’obrir el TNC a Europa i fer-lo més inclusiu amb col·lectius tradicionalment invisibles a l’escenari. La veiem a la pantalla d’una videoconferència que atén des de l’Alt Empordà, on ha passat tot el confinament i ha gestat No passa cada dia que algú ens necessiti (de fet, no és gens habitual que algú ens necessiti), l’obra que s’ha estrenat aquest mes al Grec, sorgida de les reflexions durant aquest període de crisi sanitària.\n—Pregunta obligada. Una situació excepcional, que mai no havíem imaginat. Com la viviu?\n—Professionalment, és un desastre. S’ha cancel·lat tot. Hem perdut moltes feines i diners. Jo era a Madrid i just abans del confinament vam venir a l’Empordà a passar quatre dies amb dues samarretes, dos pantalons i un jersei. Quan vèiem que ens anaven a confinar vam pensar: ‘Què fem? Anem a Barcelona?’ Perquè a Madrid ja ni pensar-ho, per la manera com estava tot. Ens vam quedar a l’Empordà. Així que hem sobreviscut quatre mesos amb dues samarretes, dos pantalons i un jersei. Rentar, assecar, rentar. Ha estat interessant de veure que vivim amb moltes més coses de les que necessitem. I, per primer cop, he vist créixer la primavera explosiva, malgrat la Covid-19. La naturalesa sempre fa el seu camí. Ha plogut, i era preciós veure com creixien les cireres i els albercocs.\n—Heu continuat treballant o, si més no, preparant l’espectacle del Grec.\n—Els primers dies em costava molt concentrar-me. Jo sóc molt treballadora, però em costava. Crec que era una qüestió emocional. Era la incertesa de no saber si això duraria quatre dies o quaranta mil. Per la meva professió, he llegit moltes coses sobre societats distòpiques que, de fet, ara he utilitzat per a l’espectacle del Grec. La pesta d’Albert Camús que parlava de l’epidèmia de còlera a la ciutat algeriana d’Orà i el Diari de l’any de la pesta de Daniel Defoe sobre la pesta de 1656, i coses sobre la mal anomenada grip espanyola. T’adones que és la mateixa situació, l’únic que nosaltres tenim molts més recursos, ara. De fet, a l’espectacle del Grec trèiem aquelles màscares que són com un bec de corb que utilitzaven els metges de l’època per no encomanar-se quan anaven a veure els malalts de pesta. Nosaltres som generacions que hem tingut molta sort perquè no ens ha tocat viure ni guerres ni pandèmies. Però el món real no és tan bonic com el que hem viscut fins ara. De la manera com tenim la natura, aquesta és la primera pandèmia, però no serà l’última.\n—Potser encara no som conscients de les conseqüències. Com creieu que afectarà el món del teatre? Tant quant a la programació com a la creació?\n—S’ha viscut molta por. Jo conec actors de Madrid que han estat molt malalts. Era un moment de por. La gent no s’atrevia a anar als hospitals i hi anaven molt tard. Com he llegit a Camus i Defoe, la pesta comença molt fort i després es debilita. Per exemple, la pesta espanyola va tenir un rebrot a la tardor que es va emportar cinquanta milions de persones, que se sàpiga, però a la primavera següent va desaparèixer. Jo espero i confio que ara passi el mateix.\n—Amenaça aquests dies de suspensió de tota l’activitat cultural. Sector cultural emprenyat i mobilitzat amb el lema CulturaSegura. És evident que la cultura encara ocupa un lloc prescindible en l’imaginari dels governs. Què hi podem fer?\n—Sí, d’aquest govern, i de l’altre, i de l’altre. En aquest país encara es creu que la cultura és un luxe, i nosaltres sabem que és una necessitat, igual que menjar. Lorca ja va dir fa molts anys que el pa i la fantasia eren la mateixa cosa. De fet, hi ha una companyia que s’ha creat a Itàlia, la Brigada Brighella, inspirada en La Barraca, la companyia de teatre ambulant del poeta de Granada. Aquesta companyia va als llocs on es reparteix el menjar a la gent que no en té i fa un petit espectacle de mitja hora. Jo crec que ha passat una cosa extraordinària, que és que s’ha aturat la vida econòmica per preservar la salut de la gent. Per exemple, Trump i Bolsonaro no l’han volguda aturar. I aquesta tria voldria pensar que també ens posa davant d’una altra era on hi ha valors que són una mica diferents, i les dones sabem què diem quan parlem d’això.\n—Les cures i la cultura com a valors de primera necessitat.\n—La gent necessita la fantasia i el contacte per a continuar sent persones. Que no ets una màquina! Per exemple, durant aquesta pandèmia, una de les coses més humanes que tenim, acomiadar-te dels teus, ha estat negada. Si aquests rituals que ens fan ser una comunitat es perden, es perdrà tot. Ara ens comuniquem per Internet, però com més et comuniques per Internet, menys comunitat fas. L’ego és al centre. I la comunitat n’és el costat contrari, és perdre’t amb l’altre. És existir perquè l’altre et mira, l’altre et parla, i això passa amb el teatre.\n—Finalment, el Govern va fer-se enrere i molts dels espectacles programats no s’han suspès, encara.\n—He estat molt emprenyada perquè no hi ha hagut ni un sol cas de contagi a cap teatre ni a cap concert. Hem entrat al Grec i a tot arreu amb una disciplina i un civisme absolut. Hem sortit sense parlar amb els nostres de què havíem vist, el factor més important després d’un espectacle. I com diu l’Isaias Fanlo, quan sortíem vèiem cafeteries plenes de gent sense mantenir distàncies i sense dur màscara. El virus és a les discoteques.\n—Em pregunto si els polítics al cap i a la fi només reflecteixen allò que som com a societat.\n—A veure, però què és primer, l’ou o la gallina? Els polítics, ens agradi o no, són el nostre model. En el capitalisme hi ha moltes coses amb les quals no pots trencar, però sí que hi ha estils, i no és el mateix un estil que un altre. Jo sóc més gran que tu i ho he viscut. No és el mateix Aznar que Zapatero. D’insolent, de prepotent… I clar, la gent aprèn dels polítics perquè els tenim tot el dia a la televisió. El Fabià Puigserver es quadrava molt davant els polítics, mira que et parlo dels anys vuitanta. Em deia: ‘Carme, volen sortir a saludar ells! I som nosaltres qui hem de sortir a saludar.’ Ells són allà per a fer un servei públic, no hi ha protagonisme que valgui.\n—Temeu ingerències en aquest càrrec al davant del TNC?\n—No tinc ni idea les ingerències que pugui tenir al TNC. Crec que té un consell d’administració vàlid, crec que té una directora gerent de primera categoria. Jo que he treballat allà molt sovint, sé que té un equip brillant. Treballen amb amor, i amb absoluta dedicació al teatre. Tenen la consciència que això és un servei públic.\n—Com us imagineu aquesta nova etapa?\n—Me la imagino molt oberta. Vull recollir l’herència bona de les anteriors etapes i vull obrir les portes a més artistes i públics. Vull que sigui un TNC més divers encara, quant al gènere, a la classe i a l’ètnia.\n—La vostra programació començarà el 2021. Seran moments durs, econòmicament.\n—Jo entro amb un 84% d’ocupació, que és una xifra meravellosa. I em comprometo a no baixar. Vull un teatre ple. I no vull un teatre ple per una qüestió econòmica, que també, el vull ple perquè vull obrir-me a més públics. Crec que el Nacional ha de ser una porta al món. Una porta d’entrada i de sortida. L’hospitalitat ha de ser la nostra línia de conducta, i això vol dir que nosaltres hem d’obrir-nos que entrin artistes i obrir-nos als barris, als territoris de parla catalana, i a Europa, és clar. Barcelona ha de liderar aquesta hospitalitat. Hem de convertir-nos en el teatre de referència del sud d’Europa. Ho tinc claríssim.\n—El fet de ser la primera dona determina també aquesta inclusió. Canviarà la manera de dirigir?\n—Jo he estat feminista tota la vida i, fins fa dos anys, encara m’escopien a la cara. Sóc una dona integradora perquè no puc fer viure als altres l’exclusió que he viscut en les meves pròpies carns.\n—En quins aspectes us heu sentit més exclosa?\n—Jo he viscut una exclusió de ben petita i, especialment, professional. Això no vol dir que no m’hagi obert camí, jo ho he fet perquè sóc molt tossuda, però hi ha moltes dones que no han aguantat tant. Estar sotmès a tanta invisibilitat és molt dur. Un exemple simple que m’invento: poses música en viu a l’escenari per primera vegada i, al cap de set anys ho fa un home, i diuen: ‘Quina meravella posar músics en viu a l’escenari.’ Llavors, penses: ‘Com pot ser?!’\n—Per exemple, Maria Jesús Valdés era una gran actriu que era la dona del metge de Franco. Però quan el seu home va ser nomenat metge del Franco, va haver de deixar la carrera. Imagina’t una actriu dona del metge de Franco! I quan va morir el seu home va tornar a la professió. Ella va dir una frase que em va encantar: ‘Els homes no és que no ens estimin, és que no ens veuen.’\n—La nova directora veurà també les noves generacions. Hi haurà relleu generacional al TNC?\n—Crec que s’ha d’anar amb molt de compte amb això. Evidentment, la gent que comença a treballar hi ha de ser, i hi serà al TNC. Jo la tinc programadíssima. I no tan sols els programem, sinó que els acompanyem quant als recursos, però també en l’àmbit artístic. Perquè facin les seves residències, perquè okupin amb k el Nacional, perquè és seu, però, en una professió com la nostra, l’experiència i la vida són molt importants. I no ho dic per mi, ho dic en general. No és tan sols el relleu generacional, sinó el fet de tenir en compte que hi ha gent més sàvia que una altra.\n—Trajectòria de resistència. Innovadora amb propostes com la Factoria Escènica Internacional (FEI) en el seu moment. Què pesa més, l’experiència acumulada o l’entusiasme per innovar?\n—Si jo tinc alguna cosa a la vida, és que sóc una entusiasta i que tinc la mateixa il·lusió que quan tenia onze anys. No m’ha baixat ni un mil·límetre. En algun moment de la meva vida que no he tingut entusiasme, m’he espantat i tot. Perquè jo, sense entusiasme, em moro. Sempre investigo i intento buscar llenguatges per a explicar les coses.\n—Si hagués de dir la cosa més important que heu après durant els vostres seixanta-quatre anys, quina seria?\n—En el món del teatre, el factor més important és saber arribar al cor. És quan arribes al cor que canvies la ment. Encara que siguis un malalt intolerant, si tens un fill homosexual, com que l’estimes, l’acceptaràs. L’amor és l’únic capaç de canviar les idees. Si vas a veure un espectacle sobre la xenofòbia, encara que sigui durant una hora i mitja no seràs xenòfob. Jo vull que quan la gent surti del teatre, senti que aquestes dues hores l’ha abduït un marcià i l’ha portat a un altre món.\n—Abans parlàveu d’herència bona i de coses a millorar. Què milloraria?\n—La part internacional. Si tu vols fer projectes europeus, necessites uns anys d’aprenentatge per a poder-los gestar. Jo ja els porto. Vénen amb mi. De fet, quan em van nomenar, em va fer molt de riure perquè el teatre KVS de Brussel·les ja havia anunciat futures col·laboracions amb el Teatre Nacional de Catalunya, i jo encara no havia començat! A més, farem col·laboracions amb Oporto, Atenes, Itàlia, París…\n—Què s’ha de mantenir?\n—Crec que s’ha de continuar donant l’oportunitat a la nova dramatúrgia catalana a néixer i créixer. Ho mantindré d’una manera semblant, encara que no la mateixa. Crec que un país amb la seva dramatúrgia té molta més riquesa, perquè ens poden explicar què passa més directament. Són autors i autores que conviuen amb nosaltres. També una herència bona és tota la recerca que hi ha hagut sobre el patrimoni cultural català, perquè nosaltres hem tingut una història estroncada i hem de fer la recerca d’aquestes autories que són importants i que no coneixem. Ara bé, des del respecte absolut, les hem de portar al llenguatge del segle XXI. També crec que ha estat molt bé la política de gires que s’ha fet perquè crec que el teatre ha d’anar a l’últim racó del món. Ara, jo vull sistematitzar quines obres van de gira i quines no hi van. I fer-ho abans que comenci la temporada.\n—Teniu sis anys per a fer tot això. Al Teatre Espanyol no vau poder acabar el contracte perquè us van fer fora. És greu que per qüestions polítiques no es pugui desenvolupar tot el mandat.\n—És especialment greu quan és una cosa capritxosa. Vaig entrar amb un 28% d’ocupació i després de tres anys amb un teatre ple i sold out, va canviar l’ajuntament, i mira. Podria arribar a entendre que algú pensés: ‘Aquesta persona té una ideologia contrària a la meva i no la vull aquí’, però quan és el capritx d’una persona que diu: ‘Aquesta persona l’ha posat el meu antecessor i jo ara vull la meva’, això crec que és tremend. Perquè estàs subjecte als seus capritxos! Jo crec que aquestes coses no passen a molts llocs més d’Europa, però tal com estan les coses, podrien començar a passar… En parlàvem abans, en lloc de tenir consciència de servei públic, es té consciència que el món és meu, no?\n—No passa cada dia que algú ens necessiti (de fet, no és gens habitual que algú ens necessiti). El vostre primer espectacle del Grec, el vostre primer espectacle post-confinament. Aquests últims dies, les comunitats de veïns en moltes ocasions s’han convertit en grans teatres improvisats.\n—Això també ho hem après. No podem viure els uns sense els altres. I ho hem vist a les comunitats de veïns. Es deia a les senyores grans: ‘Vostè no surti a comprar, que ja hi vaig jo!’ I a les vuit de la tarda, tothom aplaudia els sanitaris. Al marge del teatre, aplaudir als sanitaris en lloc dels futbolistes ja és un gran avenç.


Gran cap de setmana biker a la Vall de Lord - Federació Catalana de Ciclisme\nEl 4 de maig, Assemblees ordin�ria i extraordin�ria FCCSistema de gesti� d� inscripcions per competicions de la FCCHORARIS D� ATENCI� al vel�drom de BCN i les delegacions\tGran cap de setmana biker a la Vall de Lord\nNotícia publicada el 06-05-2012\nAquest cap de setmana uns 220 bikers han disputat la tercera prova de Copa Catalana Internacional a la poblaci� de Sant Lloren� de Morunys (Vall de Lord). La organitzaci� havia preparat un circu�t d'uns 7km amb forts desnivells i amb zones t�cniques, nom�s aptes pels m�s fidels a la bicicleta de muntanya. Destacar les novetats d'enguany amb un parell de baixadors t�cnics per tal d'aconseguir un circu�t exigent i t�cnic.El basc I�aki Lejarreta(Orbea) era un dels candidats a la vict�ria final, i no ha fallat en aquesta cita a la Vall de Lord, en un circu�t on ja ha aconseguit vict�ries en altres ocasions. Lejarreta s'ha destacat dels seus perseguidors a partir de la segona volta per tal de poder realitzar les dues �ltimes voltes a un fort ritme per� sense pressi� de cap rival directe a pocs segons. Finalment aconseguia creuar la l�nea de meta amb un temps de 1h18' amb un clar avantatge de m�s de 3'. La segona posici� se l'ha guanyat el franc�s Vuillemoz (Lapierre) despr�s de realitzar una cursa molt regular situant-se durant totes les voltes en segona posici� per davant de Ivan D�az, que aconseguia pujar al tercer gra� del podi. El l�der del Campionat, Ismael Ventura acabava en sisena posici� per darrere de Crisopher Bosque (Tomas Belles), el primer classificat sub-23. Adri� Noguera (Tomas Belles) despr�s d'una exel�lent contra-rellotge, acabava primer sub-21 i tretz� a la general.En categoria femenina Anna Villar (Tomas Belles) no donava opci� a les seves rivals realitzant una cursa de menys a m�s per tal de refermar-se en el liderat del Campionat. La segona f�mina en creuar la l�nia de meta era Miranda Agust� (Tomas Belles) que guanyava en categoria sub-23.El japon�s Toki Sawada (Cycling Team) s'imposava en la categoria j�nior ja marcant un fort ritme des de la primera volta de les 3 que havien de completar al circu�t. Per darrera entrava el corredor del Pla de l'Estany Jordi Quintanas (Chain Reaction) i Adri� Llaus�s (Daro CC).Pau Egeda (Tomas Belles) s'imposava en categoria master-30 i es retrobava amb la vict�ria despr�s de realitzar una cursa exel�lent. La segona i tercera posici� era per Felix Martinez (Fa-Sol) i Christian Collados (Bicis Esteve).Fco Javier Salamero (Oki-Orbea) guanyava amb master-40, Francisco Guerra (Puntfred.bike) amb master-50 i Miquel Parera (Ravet Bikes Paret) amb master-60.La ciclista gironina Laia For�s (BiciOci Niner) guanyava en categoria j�nior femen�, i Sara Gay (Basoli) en categoria cadet femen� (Basoli) per davant de Silvia Roura (Chain Reaction) i Claudia Zarco. Destacar la pres�ncia de corredores cadets, que enguany estan fent una exel�lent campanya.\nTota la informaci�: http://www.ocisport.com Opcions per aquesta notícia\nGran paper del Tom�s Ball�s a la Copa Regional de Fran�a Joan Llordella guanya a l� Open T�ctic que bat registres d participaci� de promoci� Arriba l�Open T�ctic de BTT a Blanes\tGuillem Mu�oz i N�ria Espinosa esdevenen l�ders de l� Open Silverback BCN\tLa Copa Catalana celebra els 20 de la Copa del M�n de Llinars del Vall�s Vídeos\nCampionats de Catalunya de BTT d� Aiguaviva Campionats de Catalunya XC de Tavascan


Culebrots eròtics: la darrera frontera – Enric Pineda\nCulebrots eròtics: la darrera frontera\nagost 20, 2008 by epineda No hi ha comentaris\nLa majoria dels (pocs) lectors que tinc s’enrecorden dels primers culebrots sud-americans que van arribar a la televisió espanyola: Rubí, Cristal, etc. Després d’aquests pioners (sense comptar els culebrots “Made in USA” que triomfaven com Dallas o Santa Bárbara) la tele es va anar omplint poc a poc de culebrots, la majoria veneçolans, que ens explicaven les aventures i desventures d’un/a noi/a, generalment pobre i desgraciat, que al llarg dels 1500 episodis de la sèrie anava passant dificultats fins que es casava amb el/la nen/a ric/a i demostrava al món que qualsevol pot aconseguir els seus propòsits si s’hi esforça (toma ya, moralina!).\nLa majoria d’aquests culebrots (incloent la iconoclasta Betty la Fea) acaben més o menys igual, i es desenvolupen també de forma més o menys semblant: els dolents són molt dolents, els bons són molt bons, i els patètics… són tots. Però des de far un temps, a la cadena de televisió Veo TV podem disfrutar d’un nou concepte de culebrots molt més atractiu de cara al telespectador masculí: els culebrots eròtics.\nReconec que la primera vegada que vaig veure un d’aquests culebrots va ser de forma casual, fent zàping un dia qualsevol cap als volts de tres quarts de dotze de la nit. Mentre anava passant els canals de forma apàtica, vaig poder veure la imatge d’una parella físicament perfecta, movent-se i gemegant de forma bastant suggerent. En un primer moment em vaig quedar parat del fet que Veo TV (que forma part del grup del diari El Mundo) s’atrevís a fer porno tan aviat, però quan em vaig quedar a veure una mica més, vaig veure de què es tractava: estaven fent guarrerides, sí, però no es veia res. Poc després, l’escena canviava i apareixien els “chévere” i “mi amol”, tan típics d’aquest tipus de sèries.\nEm vaig quedar tan astorat de veure l’escena i em vaig posar a investigar. Resulta que la primera de les dues sèries que aquesta cadena ha emès es diu Latin Lover (un nom encertadíssim), i tracta dels amors i lluites de poder que es donen en el rodatge d’una telenovela (o sia, és una sèrie autorreferent). És una producció entre una cadena de televisió més aviat normal de Veneçuela i PlayBoy TV, de manera que no és d’estranyar que les noies estiguin molt bones (ells se suposa que també) i que no es vegi res.\nPer no quedar-se aquí, quan es va acabar aquesta primera sèrie va començar Bellas y ambiciosas, una sèrie de producció peruana que també deixa veure força “chicha”. Aquesta sèrie té l’alicient de veure a la model peruana Karen Dejo, que es veu que es va enfadar força perquè la gent no para de recordar-li el que va fer en aquesta sèrie. Aquesta sèrie comparteix amb l’altra una curiositat: que se n’han rodat dues versions, una d’elles eròtica per emetre durant la nit, i una sense escenes de carn per emetre durant el dia. Així, no és d’estranyar que les escenes més aviat fortetes sembla que estiguin enganxades sense solta ni volta enmig de l’acció principal.\nEn resum: si no teniu gaire criteri, i us fa mandra anar a l’ordinador a buscar porno de veritat, sempre podeu sintonitzar la vostra TDT a Veo TV i delectar-vos. Això sí, recordeu netejar el mando de la tele després, marranots!\nbellas y ambiciosas culebrots eròtic latin lover veo tv\nagost 20, 2008\nM’estreno a la ràdio!


Bort-Hotel Vnukovo Vnukovo Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 2 allotjaments a Vnukovo.\nVnukovo Village 85, Vnukovo, Vnukovo, Rússia, 142750 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Vnukovo, Bort-Hotel Vnukovo és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nBort-Hotel Vnukovo també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Vnukovo. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, transport hotel/aeroport, restaurant, saló són només algunes de les comoditats que fan que Bort-Hotel Vnukovo sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nL'ambient de Bort-Hotel Vnukovo es reflexa en cada habitació. banyera hidromassatge, aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent sauna, piscina coberta. Bort-Hotel Vnukovo és una elecció inteligents per a viatgers a Vnukovo, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nCal que informeu el Bort-Hotel Vnukovo de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (188) Parelles (32) Viatgers en solitari (62) Famílies amb infants petits (68) Famílies amb infants grans (10) Grups (16)\nAllotjaments a Vnukovo


L’Ajuntament de Vilafranca guanya el Premi Ciudad Sostenible en la categoria de residus - El Cargol - El setmanari del Penedès\nL’Ajuntament de Vilafranca guanya el Premi Ciudad Sostenible en la categoria de residus\nPublicat el Dijous, 02 Març 2017 12:04\nL’auditori del Ministeri d’Agricultura, Alimentació i Medi Ambient acull aquesta tarda l’acte de lliurament dels Premis Ciudad Sostenible, que atorga la fundació Fòrum Ambiental, amb el suport del Ministeri de Medi Ambient i la col·laboració d’Ecoembes, com a reconeixement als municipis i ens locals supramunicipals d'Espanya que hagin apostat per projectes i actuacions adreçades a potenciar la sostenibilitat.\nAquest any, l’Ajuntament de Vilafranca del Penedès ha guanyat en la categoria de gestió de residus amb el projecte de valorització energètica dels residus de poda de les vinyes com a biomassa, per a la generació d’energia i reducció de l’ús de consums fòssils. El projecte guanyador es basa en la transformació de l’energia continguda en el recurs local de biomassa sòlida, la biomassa resultant de la poda dels ceps, per obtenir-ne energia calorífica i de refrigeració (energia tèrmica). Actualment aquesta biomassa majoritàriament es crema sense cap aprofitament energètic, tractant-la com un residu.\nL’objectiu és promoure l’aprofitament d’aquesta biomassa sobrant per generar bioenergia de manera descentralitzada i propera, reduint les emissions de CO2, abaratint la factura de l’energia i generant llocs de treball. La iniciativa és una estratègia local per mitigar els efectes del canvi climàtic alhora que permet a les empreses del sector del vi i del cava ser més competitives contribuint a aconseguir una àrea econòmica baixa en emissions de carboni i alta en valor afegit al territori de la DO Penedès. Els participants del projecte són l’Ajuntament de Vilafranca, (coordinador), COVIDES, cooperativa vitivinícola (garanteixen el subministrament de la biomassa); NOUVERD, cooperativa d’iniciativa social- Centre especial de treball (gestors de la biomassa); I INNOVI, clúster de les empreses del vi i el cava (consumidors de la biomassa).\nA l’acte de lliurament de premis hi ha assistit l’alcalde de Vilafranca del Penedès, Pere Regull, acompanyat, entre d’altres, del regidor de Medi Ambient, Josep Maria Martí. La ministra de Pesca, Alimentació y Medi Ambient, Isabel García Tejerina, ha entregat els premis, acompanyada per Ramon Roca, president de la fundació Fòrum Ambiental, Òscar Martín, director general d’Ecoembes, i María García Rodríguez, secretària d’Estat de Medi Ambient.


Santi Vidal assegura que només va llançar meres hipòtesis i demana que s'arxivi la seva causa\nRedacció Catalunyapress | dissabte, 17 de març de 2018\nEl CGPJ nega el retorn de Santi Vidal a l'activitat judicial\nLa defensa de l'exjutge i exsenador d'ERC Santi Vidal ha demanat al magistrat que investiga els fets relacionats amb el referèndum de l'1 d'octubre, Juan Antonio Ramírez Sunyer, el sobreseïment de la causa argumentant que les seves declaracions sobre que el Govern havia obtingut les dades fiscals dels catalans de forma il·legal van ser hipòtesis i "meres proclames".\nSanti Vidal recorre la seva exclusió de la carrera judicial\nEl CGPJ denega el reingrés de Santi Vidal a la carrera judicial\nEn un escrit remès al titular del Jutjat d'Instrucció número 13 de Barcelona i al qual ha tingut accés Europa Press, el lletrat de Vidal fa seves les conclusions exposades pel Tribunal Superior de Justícia de Catalunya al febrer de l'any passat quan va dir que les declaracions l'acusat "no van passar de ser plantejaments de futur en el context d'una sèrie d'actes polítics relacionats amb el seu càrrec de senador".\nEs refereix seu advocat als plantejaments que va defensar l'exsenador de la formació independentista a un seguit d'actes celebrats el 2016 a Catalunya en els quals va dir que el Govern havia tingut accés de forma il·legal a les dades fiscals dels catalans per crear una Hisenda pròpia o que comptava amb una partida "camuflada" de 400 milions d'euros per finançar el referèndum il·legal.\nManifestacions totes elles que van motivar una querella del partit polític Vox i l'obertura de diligències per part del titular del Jutjat 13 al febrer de 2017 i que han derivat en una investigació contra exalts càrrecs del Govern pels preparatius del referèndum i la deriva sobiranista.\nREVELACIÓ DE SECRETS I MALVERSACIÓ NO PROVATS\nEn el seu escrit, el lletrat recorda que en la seva declaració en qualitat de investigat el passat mes de febrer, Vidal ja es va desdir reconeixent que no podia mantenir que fos cert. També recull la correcció que li va fer el llavors vicepresident del govern català Oriol Junqueras ha afirmat que les úniques dades fiscals que disposava el seu equip s'havien obtingut de manera lícita i el malestar d'altres membres d'ERC davant aquestes afirmacions, que van qualificar d ' "error" .\nLa seva defensa insisteix a més que no ha existit per part de Vidal intromissió legítima alguna en les dades reservats dels ciutadans ni tampoc distracció de cabals públics que li sigui imputable; per això considera que al llarg de la instrucció de la causa no ha quedat provat que cometés revelació de secrets i malversació de cabals, delictes pels quals se l'investiga.\nA més nega igualment que Vidal hagi participat en el desenvolupament de les 'lleis de desconnexió' aprovades al Parlament de Catalunya ja que aquestes s'haurien elaborat per l'Institut d'Estudis per al Autogovern de Catalunya, institució de la qual no pertany i amb la qual no ha treballat.\nEL CGPJ NO HO readmet A LA JUDICATURA\nPrecisament per la seva implicació en la redacció d'una constitució catalana va ser suspès de les seves funcions com a jutge pel Consell General del Poder Judicial (CGPJ) pel termini de tres anys. Complerta la sanció aquest mes de març, la Comissió Permanent de l'òrgan de govern de jutges li ha denegat el reingrés al servei actiu en la carrera judicial per les manifestacions abans esmentades.\nEls magistrats van exposar que tot el que s'ha dit en les seves intervencions públiques mentre estava suspès en funcions revela la seva "falta de lleialtat a les institucions de l'Estat ia la Constitució". Vidal, per la seva banda, va anunciar que recorria la decisió del CGPJ i que la seva ideologia independentista no hauria de ser un impediment per tornar al seu treball.


Compromís-Equo critica que l’agenda oculta de Rajoy la porten patint molts anys els alacantins amb les retallades en Sanitat – Compromís\nPublicat el 16 de Novembre de 2011 en Sanitat i Benestar\nCompromís-Equo ha criticat hui que “l’agenda oculta de Rajoy, la de les retallades en benestar social, la portem patint des de fa molts anys els alacantins, que comptem unes infraestructures sanitàries clarament deficients que generen saturació, llargues cues d’espera i una pitjor atenció dels pacients”.\nEl número dos de la candidatura de Compromís-Equo al Congrés, David Navarro,i els candidats al Senat Ignasi Bellido, Ismael Vicedo i María José Espuig han realitzat aquestes declaracions durant una roda de premsa que han ofert davant el centre de salut pendent de construir-se al barri de Benalua d’Alacant.\n“Les obres d’aquest centre de salut, que porta 11 mesos licitat, però que la Generalitat encara no ha construït després d’anys de reivindicacions són un dels millors exemples per a evidenciar el nul compromís del Govern valencià amb la salut”, ha explicat David Navarro.\nEl número dos de la candidatura de Compromís-Equo al Congrés ha assegurat que “els alacantins no ens creem cap promesa del PP i podem dir amb coneixement de causa que si Rajoy arriba a ser president del Govern, no comptarem amb cap garantia de mantenir el nostre Estat de Benestar i patirem, com ho estem fent ara aquí, la precarització del nostre sistema sanitari”.\nIgnasi Bellido ha apuntat que “només en la ciutat d’Alacant es troben paralitzades les obres de quatre centres de salut –Francisco Álvarez, Garbinet, Condomina i aquest de Benalua que, damunt porta licitat des de desembre-, però també estan pendents de construcció els centres de Benidorm, Petrer, Castalla i Sant Joan”.\n“No entenem com poder haver diners per a saraos, per a aeroports sense avions, per a AVEs que després han de tancar-se, com es poden haver malbaratat els diners de CAM i després no hi ha recursos per a construir infraestructures tan necessàries com són els centres de salut pendents a les comarques d’Alacant”.\nAixí doncs, Ismael Vicedo ha afirmat que “Compromís-Equo defensa una xarxa forta de serveis socials, especialment necessaris en un context de crisi com aquest en el que ha de primar salvar a les persones i no als bancs, garantir als ciutadans el seu benestar i no posar-nos als peus dels mercats i per això farem a Madrid serem una veu contundent contra les retallades”.\nalacant centres salut compromís-equo sanitat


El jurat l'hi atorga "per haver creat una nova expressió poètica en la gran tradició nord-americana de la cançó"\nJORDI NOPCA Barcelona Actualitzada el 13/10/2016 13:03\nEl músic nord-americà Bob Dylan guanya el premi Nobel de literatura 2016 "per haver creat una nova expressió poètica en la gran tradició nord-americana de la cançó", segons ha anunciat aquest dijous la secretària de l'Acadèmia sueca, Sara Danius. La decisió ha estat una sorpresa, i Danius ha hagut d'aturar-se un moment abans de poder continuar per anunciar el motiu pel qual se li donava el guardó a Dylan, ja que durant les dues últimes dècades l'Acadèmia sueca només ha recompensat dos poetes, Tomas Tranströmer (2011) i Wyslawa Szymborszka (1996). Uns minuts després, Danius ampliava el missatge inicial: " Dylan mereix el Nobel perquè és un gran poeta en llengua anglesa. Durant una trajectòria de 55 anys ha estat constantment reinventant-se i creant-se una nova identitat". "Espero que no hi hagi polèmica sobre aquest premi Nobel –afegia la secretària permanent de l'Acadèmia sueca–. Potser els temps estan canviant".\nBob Dylan va debutar l'any 1962 amb un elapé homònim, que va ser seguit un any després per 'The freewheelin Bob Dylan', que conté tres de les seves cançons més conegudes, 'Blowin in the wind', 'Masters of war' i 'A hard rain's a-gonna fall'. Nascut a Minnesota el 1941, la trajectòria del nord-americà va ser meteòrica, i amb només 25 anys ja havia publicat discos com 'The times they are a-changin' (1964), 'Another side of Bob Dylan' (1964), 'Bringing it all back home' (1965), 'Highway 61 revisited' (1965) i 'Blonde on blonde' (1966), el disc que des de l'Acadèmia sueca recomanen com a porta d'entrada "al seu eclecticisme": 'Blonde on blonde' conté mostres del millor Dylan gràcies a cançons com 'Visions of Johanna', 'Just like a woman' i 'Stuck inside of Mobile with the Memphis blues again'.\nUn músic i lletrista camaleònic\nLa trajectòria de Dylan, però, acabava de començar, i el cantautor va dedicar la dècada següent a reinventar-se: tan aviat podia encarregar-se de la banda sonora de 'Pat Garrett & Billy the kid' (1973) com oferir una imatge més elèctrica –cas de 'Planet waves' (1974)– i, immediatament, tornar a la cançó d'autor ( 'Blood on the tracks', 1975). A finals de la dècada dels 70, Dylan va fer evident la seva recent filiació cristiana amb una trilogia de discos que va arrencar amb 'Slow train coming' i va continuar amb 'Saved' (1980) i 'Shot of love' (1981). En aquells anys va empeltar la cançó d'autor amb el gospel.\nA la dècada dels 90, després de dos discos irregulars –'Good as I been to you' (1992) i 'World gone wrong' (1993)– Dylan va publicar un dels seus àlbums més celebrats, 'Time out of mind' (1997), amb ressonàncies de blues, igual que el següent lliurament, 'Love & Theft' (2001). Durant l'última dècada, Dylan ha publicat un disc de nadales –'Christmas in the heart' (2009)–, l'ambiciós i shakespearià 'Tempest' (2012) i dos discos de versions d'estàndards nord-americans, 'Shadows in the night' (2015) i 'Fallen angels' (2016).\nEn la producció de Dylan també hi ha llibres, entre els quals destaquen el volum de prosa poètica 'Tarantula' (1966) i un primer llibre de memòries, 'Chronicles' (2004), que en principi havia de tenir continuació en dos volums més que encara no han estat publicats.\nLes apostes no l'encerten\nEls quatre candidats que encapçalaven les apostes eren el kenià Ngũgĩ wa Thiong'o, el novel·lista japonès Haruki Murakami, el poeta sirià Adonis i el novel·lista nord-americà Don DeLillo.\nEl Nobel és el guardó literari més ben dotat del món –enguany està valorat en uns 820.000 euros– i una de les cites més esperades cada any, anunciada amb una gran expectació per l'Acadèmia sueca.\nL'any passat el Nobel de Literatura va ser per a la bielorussa Svetlana Aleksiévitx –la catorzena dona que l'aconseguia des del 1901, primer any que es va donar el guardó–, i la primera en llengua russa, precedida per cinc homes: Ivan Bunin, Boris Pasternak, Mikhaïl Xólokhov, Aleksandr Soljenitsin i Joseph Brodsky. En les cinc convocatòries anteriors, el Nobel va ser per a Patrick Modiano –França és el país amb més guardonats en la categoria de literatura–, Alice Munro, Mo Yan, Tomas Tranströmer i Mario Vargas Llosa.\nAl llarg de la història del guardó, el jurat del Nobel ha premiat autors d'una popularitat remarcable com Albert Camus, Günter Grass i José Saramago, però també ha ajudat a posar sobre la taula veus compromeses o perseguides –cas de Gao Xingjian, Aleksandr Soljenitsin i Wole Soyinka– i valors que, gràcies al guardó, han aconseguit una rellevància internacional important, com va passar amb els casos de Czeslaw Milosz, Naguib Mahfouz, Ivo Andric i Halldór Laxness.\nQui guanyarà avui el Nobel de Literatura (segons les apostes)?\nBob Dylan captiva els Jardins de Pedralbes (2015)\nEl blues Bob Dylan omple de poesia Cap Roig (2012)\nEls premis Nobel del 2016 tornen a ignorar les dones\nBob Dylan publica un disc triple\nAcusen Bob Dylan de plagiar el discurs del Nobel


Les tesis més ideològiques de Hayek contràries al New Deal de Roosevelt i a la teoria de Keynes estan alineades amb un opuscle de Mises titulat Bureaucracy (1944), en què aquest defensa que entre el capitalisme de mercat i l’economia soviètica no existeix una tercera via. La contesta de Keynes al llibre de Hayek està recollida en una carta personal entre ells del 28 de juny de 1944 amb l’argumentació, primer, que Hayek no defineix bé quin és el límit real en què una proposta passa del mercat capitalista al constructivisme econòmic totalitari: “Admet vostè aquí i allà que és qüestió de saber on traçar la línia. Accepta que la línia s'ha de traçar en algun lloc i que l'extrem lògic no és possible. Però no ens dona cap orientació respecte d'on traçar-la (…). Malgrat això, des del moment en què admet que l'extrem oposat no és possible, i que s'ha de traçar una línia de separació, vostè mateix està perdut en el seu propi argument, ja que no fa més que intentar persuadir-nos que tan aviat com un es mou una polzada en la direcció planificada necessàriament es llança pel relliscós camí que amb el temps el durà al precipici”. Keynes remata la seva contesta a Hayek dient: “La qüestió és si estam preparats para sortir de l'estat del laissez-faire del segle XIX i entrar en una era de socialisme liberal, terme amb el qual faig referència a un sistema en el qual puguem actuar com una comunitat organitzada amb finalitats comunes i guiada per l'objectiu de promoure la justícia social i econòmica, respectant i protegint a la vegada l'individu: la seva llibertat d'elecció, les seves creències relegioses, la seva mentalitat i la seva expressió, la seva empresa i la seva propietat”.\nDes dels anys cinquanta la tasca de Hayek es va focalitzar en la discussió ideològica i política que criticava aferrissadament l’estat del benestar i la democràcia i proposava un mercat i uns agents econòmics ideals distints del capitalisme regulat existent i la gran empresa oligopolista. La crisi capitalista de final dels anys seixanta i dels setanta del segle passat fou l’oportunitat per a la seva bel·ligerància econòmica i ideològica; alhora que justificava Pinochet, inspirava el discurs de Thatcher, i rebia el premi Nobel d’economia el 1974 que atorga el Banc de Suècia aleshores compromès amb el suport al neoliberalisme.\nLa forta ofensiva dels grans capitals i de la dreta política, acadèmica i mediàtica, privatitzadora, liberalitzadora, propietarista i individualista, contrària a les polítiques fiscals i socials de l’estat del benestar i al paper dels sindicats, propiciaren un “reviscolament” del codificat argumentari hayekià en els grans mitjans de comunicació, en els thing thanks empresarials, a les escoles de negocis, a les principals facultats d’Economia dels EUA i Europa, a les revistes d’economia de l’establishment que filtren els treballs de recerca de la disciplina per tal de seleccionar les elits acadèmiques de l’economia, a les grans institucions econòmiques nacionals i internacionals, als bancs centrals, en els nous manuals del management, entre cercles de grans finances i les corporacions, etc.\nAls atacs de Hayek al constructivisme keynesià i a l’estat del benestar s’hi afegia una hostilitat envers la democràcia basada en la idea d'igualtat associada a la idea de sobirania popular, que per a ell assentaven la prioritat del dret públic sobre el dret privat; l’àmbit de la llibertat de mercat, els contractes lliures i la propietat privada. Afirmava que la sobirania popular és una idea perversa que posa en perill la llibertat individual i confereix a la democràcia un poder il·limitat en nom de l’interès públic, un altre concepte que titllava d’il·lusori. Per a Hayek és millor un règim autoritari que defensi l’àmbit d’allò privat que un règim democràtic en el qual la voluntat majoritària promogui la intervenció pública per tal de redistribuir la riquesa produïda apel·lant a la justícia social, una idea tòxica que distorsiona l’ordre espontani que la competència en els mercats ha generat i condueix a un ordre totalitari.\nPer a Hayek la societat no existeix, existeixen els individus. Allò social és una noció perillosa que remet a vincles il·lusoris entre individus que se sobreposen a les relacions de mercat i als valors consuetudinaris espontanis; així, quan es parla de justícia social s’introdueix un principi coercitiu arbitrari en mans de l’Estat per sobre del mercat i sobre els valors en nom del bé comú, una altra noció tòxica que no existeix a la realitat. Per la qual cosa, l’àmbit privat ha de limitar i subordinar l’àmbit públic a tasques exclusives de garantir les condicions de llibertat de mercat i la moralitat espontània sedimentada. Per això, Hayek proposava eliminar les assemblees democràtiques i crear una cambra específica que defensi l’imperi de la llei basada en el dret privat, els electors de la qual han de ser majors de 45 anys.\nPer a Hayek, la desigualtat és necessària, el progrés deixa enrere els perdedors en la competència, sigui per debilitat o per atzar. El progrés és desigual, no és ni just ni injust. La llibertat de competència en el mercat selecciona els innovadors, els emprenedors, que duen a terme el seu propòsit guanyador en el mercat. La seva llibertat val més que la dels molts que es limiten a seguir el que ja està establert, els assalariats, que no tenen iniciativa ni responsabilitat, el propòsit dels quals és obeir els que manen per obtenir un salari. En tots els àmbits, la competència selecciona els guanyadors que disposen de riquesa i poder, la qual cosa es lliga a l’herència i a la vida cultivada. Les elits dirigents no poden sorgir de bell nou a cada generació.\nLa llibertat de Hayek és la dels emprenedors capitalistes. Els discursos dels neoliberals hayekians s’apropien el significat de 'llibertat', oposant-lo a democràcia i a justícia social, i els que no comparteixen aquesta significació són potencials totalitaris. Contràriament, des del pensament econòmic crític i democràtic no existeix un ordre de mercat espontani en el qual es realitza la llibertat. Existeix una realitat econòmica, social i política contradictòria sobre la qual, des d’un enfocament democràtic, caldrà trobar millores i solucions viables per a les grans majories a les quals la llibertat, la justícia social i la igualtat han de ser complementàries, tot respectant els drets de les minories.\nBernat Riutort i Ferran Navinés són membres del Col·lectiu Alternatives\nOpinió neoliberalisme autoritarisme democràcia


Mútua Universal participa en les jornades de treball de la Intervenció General de la Seguretat Social - Mútua Universal\nMutua Universal participa en les jornades de treball de la Intervenció General de la Seguretat Social\nL'Interventor General de la Seguretat Social, Manuel Rodríguez, va clausurar les jornades de treball de la IGSS (Foto: Revista Activa)\nMútua Universal ha participat en les jornades de treball de la Intervenció General de la Seguretat Social sobre l'eficàcia del model actual de control intern, que es van dur a terme els passats 6 i 7 de juny. En les jornades es va abordar el tema central, tant des de la perspectiva dels òrgans de gestió com des de la de les intervencions delegades a través de taules rodones que fomentessin el debat. En concret, Mútua Universal va participar en la taula “L'eficàcia del model actual de control intern. Perspectiva dels òrgans de gestió”, amb la presència de Josep Campamà, director economicofinancer de l'entitat.\nL'Interventor General de la Seguretat Social, Manuel Rodríguez, va clausurar les jornades de treball de la IGSS fent especial recalcament en les possibilitats de reorganització del control financer, amb l'impuls imparable de les noves tecnologies i de l'administració electrònica. En aquest sentit, va argumentar que la Intervenció ha d'estar oberta a liderar i participar d'aquests processos, creant un nou model de gestió i control intern adaptat als estàndards internacionals.\nEn les jornades va participar el secretari d'Estat de la Seguretat Social, Tomás Burgos, qui va reconèixer la tasca de la IGSS, com exemple d'eficàcia i bona gestió davant una creixent exigència dels ciutadans cap a la gestió del públic, exigint millors serveis i majors compromisos.