FORO FALLA L'AMISTAT - L'EIXERCICI DEL 30 ANIVERSARI - FALLES I FESTES\nL'EIXERCICI DEL 30 ANIVERSARI\n#1 · 26/Abr/2010, 15:39\nAra hem de començar un nou cami cap a atres 30 anys, per tant es hora de fer un breu resum de tot l'eixercici faller del 30 aniversari.\nEIXERCICI FALLER 2009-2010\nPer a començar l’eixercici varem triar als nostres Presidents i a les nostres Falleres Majors per a les falls de 2010. L’honor va recaure en:\nFALLERA MAJOR: Marta Gil i Guillem\nFALLERA MAJOR INFANTIL: Aida Blanco i Núñez\nPRESIDENT INFANTIL: Miguel Zamora i Pardo\nPRESIDENT: Juan José Gimeno i Chinillach\nL’apuntà va estar molt be i d’eixa forma començarem un nou eixercici faller, molt important per a la nostra entitat, al cumplir els nostres primers 30 anys.\nINTERNET - FACEBOOK I TUENTI\nDonat la creixent força d’estos portals, la falla va obrir els seus corresponents en cada u d’estos espais d’internet, els quals han tingut molt d’exit, ya que tambe molts fallers estan incorporats a estes noves formes de comunicació que permitixen estar comunicats i disposar de fotos i videos molt rapidament.\nTambe hem mantes tots els espais que teniem en internet, aixi com les nostres direccions de correu electronic i el nostre domini.\nEl proiecte de la creu de maig de 2009, resulta espectacular i confirma la nostra tendencia d’anar pel mateix cami que van els disenys de les creus de maig en la ciutat de Valéncia.\nEn l’otorgament dels premis per part del jurat designat per la Junta Local Fallera d’Alfafar, enguany nos correspon el segon premi.\nHem d’agrair el treball realisat pel grup encarregat de fer la creu enguany, al front del qual estava Elena\nEsta primera activitat de l’eixercici va obtindre molts bons resultats.\nContinuant en la nostra tradició mes proxima, hem tornat a tindre l’acte de nomenament del President Infantil, donant aixi la mateixa relevancia que li donem a les falleres majors. L’acte va quedar molt be i Miguel va començar el seu eixercici.\nEsta tradició va començar al mateix temps que la anterior, d’esta forma a la comissió reunida en assamblea general se’ls presenta el projecte de monuments per a l’eixercici, al mateix temps que’ls artistes fallers.\nPer tercer any consecutiu contem en Miguel Angel i José Maria per a fer els dos monuments. Enguany el tema de la infantil tractava de l’amor oriental i en la gran lo que s’ha fet es un homenage a la nostra comissió i a tots els nostres simbols i tradicions.\nTot es excelenment acollit per la comissió, confiant en que anem a tindre dos grans monuments, dignes d’un aniversari.\nFESTES DEL BARRI DE EL TREMOLAR\nCom es habitual varem acodir a les festes d’este barri d’Alfafar, on participem a titol particular i com a uns veïns mes del poble.\nPiscines per als menuts, activitat i molta diversió es lo que ha carecterisat el Sant Joan de 2009.\nVarem tindre dinar i sopar popular, aixi com musica.\nVISITA AL CAPITULET PER AL BESAMANS DE LA MARE DE DEU DELS DESAMPARATS\nPer primera volta en la historia de les falles d’Alfafar hem pogut acodir al Capitulet i fer el besamans a la mare de Deu dels Desamparats. L’acte va contar en la presència de molts fallers i fallers de la nostra comissió, al mateix temps que d’atres comissions del nostre poble. Varem deixar constancia de la nostra visita per mig de la insignia d’or que varem otorgar a la Mare de Deu dels Desamparats, imposant-la en l’estandart dels Seguidors.\nNostra particiapció enguany va ser un poc mes ampla de lo habitual, ya que al celebrar el nostre 30 aniversari, volguerem estar presents per mig del nostre barracó.\nDe fet aixi va ser i nostre BARRACÓ va estar en les festes del BARRI ORBA per a celebrar tambe aixi el NOSTRE 30 ANIVERSARI\nLa nostra participació ha segut similar a la de tots els anys. Es a dir en la Presentació de la Regina, en la Festa de la Font, en la Cavalcada, en l’Ofrena, en la Processó i en el nostre barracó, aixi com activament en tots els actes.\nLA REGINA I BONA PART DE LA CORT D'HONOR de 2009 SON DE LA NOSTRA COMISSIÓ, lo qual nos resulta molt satisfactori, alegrant-nos per totes elles.\nEn este mes es on apareix a la llum el logo del nostre 30 aniversari, el qual ha segut disenyat en el consens de tota la comissió.\nMantenint-nos fidels a la nostra tradició varem organisar la celebració del 9 d’Octubre, al mateix temps tambe varem participar en la celebració organisada per l’ajuntament d’Alfafar.\nEnguany hem tingut celebració infantil i celebració major.\nLa celebració infantil es va juntar en el cumpleanys d’Aicha, la nostra Fallera Major Infantil de 2009, on va dur un grup d’animació i junt a tot lo atre, va quedar una vesprada molt bona, on tots els infantils seu varen pasar en gran.\nLa celebració dels majors nos va dur una nit terrorifica, on varen acodir molts fallers i tots varem disfrutar a lo gran.\nL'AMISTAT EN LA RADIO EN EL PROGRAMA FUNDADORS (EN MUSICA Y FALLAS RADIO)\nVarem participar en este programa, on es va raonar sobre diferents fets al llarc de la historia de la nostra comissió.\nNOMENAMENT I DEMANÀ DE LES FALLERES MAJORS DE 2010.\nEnguany hem incorporat un nou aspecte a est acte i al protocol del mateix, es tracta de no sols nomenar a les Falleres Majors, tambe demanar-los si volen ser nostres falleres majors. Per tant el pergami ara no sols inclou el nomenament i la firma del President, ara tambe du el text de la demanà i deu ser firmat per la Fallera Major corresponent.\nEn esta ocassió i al igual que l’any passat ho hem celebrat en el frontó del Cultural.\nEnguany hem construit un nou Belem i en esta ocassió el jurat nos ha concedit el primer premi, tant del poble com de les falles. El diseny del grup de Treball, al front del qual esta Mª Dolores, ha tornat a deixar el nivell del nostre Belem a una altura excelent. En esta ocassió el numero de visites ha segut encara mes gran que en els anys passats i el hem tingut en el casal fins a finals de febrer.\nPRESENTACIÓ DE LES MAQUETES I ELS ESBOSSOS\nHem fet una nova presentació dels nostres esbossos i maquetes, on els esbossos del nostres artistes fallers es han juntat en les maquetes que nos ha fet Cristina Jiménez i Gil. L’acte torna a ser del gust de tots, contant en una excelent participació. Com a novetat enguany el vi d’honor el tinguerem que fer en el casal, al estar la Sala Edgar Neville ocupada per les obres de l’ajuntament.\nEl Sopar de Nadal va seguir la dinamica dels darrers anys i nos juntarem bona part de la comissió per a celebrar en la nostra familia fallera estes festes tan especials.\nSOPAR SOLIDARI A FAVOR DE CARITAS\nPero enguany el sopar de nadal tenia un marcat carácter solidari, ya que tots els que varen acodir ho varen fer en productes per a dur despres a Caritas d’Alfafar. Es una experiència nova i que segurament tornarem a repetir, degut a l’excelent acollida.\nTEATRE PER ALS INFANTILS EN EL RIALTO\nOrganisat per la Delegació d’Infantils i en l’expecial col.laboració d’Amparo (la mare d’Aicha), els menuts de la falla i sons pares varen acodir al Rialto per a vore una obra de teatre.\nEn esta ocassió els Reixos varen distribuir els regals casa per casa. Encara que el temps no acompanyà, el resultat final va ser molt bo i els menuts i no tant menuts, varen quedar gratament sorpresos.\nPer la nit varem tindre el Sopar de l’amic invisible, on hi haguren regals per a tots.\nD’aci varen eixir les parelles per a representar-nos en els campionats organisats per la Junta Local Fallera, els quals lamentablement no varen conseguir cap dels premis en joc.\nPRESENTACIO I EXALTACIÓ DE NOSTRES FALLERES MAJORS\nEst acte es un dels mes importants per a la comissió i per tant per a la celebració del nostre 30 aniversari i aixi va resultar, tots varen quedar encantats, ya que varem ser capaços de fer teatre, una globotà, un correfocs i ball en el mateix acte de la presentació, sense talls i sense donar temps a que la gent es poguera distraure. Enguany es va triar un nou lloc (L’Auditori de la Banda Primitiva de Paiporta) i el resultat general baix la direcció de Lorena Vila i Gómez va encantar a tots..\nIMPOSICIÓ D'INSIGNIES DE L'AJUNTAMENT A LES NOSTRES FALLERES MAJORS\nAbans de començar l’acte d’Imposició de les bandes a les Corts d’Honor de les Falleres Majors d’Alfafar, l’Alcalde va imposar les insignies d’or del M.I. Ajuntament del nostre poble a les Falleres Majors de la nostra comissió. Subsanant d’esta forma el mal entes que havia impedint que ho hagueren fet en la nostra presentació. Dit fet va serde l’agradt de la nostra entitat, deixant l’asunt solucionat.\nPRESENTACIO FALLERES MAJORS I PRESIDENT INFANTIL D'ALFAFAR\nEl President Infantil d’Alfafar d’est eixercici es Guillermo Aliga i Gil, faller de la nostra comissió, per lo que estavem mes implicats si cap en l’acte. Per a esta edició es va triar els cines de MN4.\nEnguany ha tingut lloc en el centre comercial MN4 i com sempre hem dut els nostres ninots.\nDespres del dinar oferit per la JLFA, es va donar pas a l’acte de la Cridà, oficialisant d’esta forma el inici de les festes falleres de 2010.\nCom es tradició, els fallers no podem començar les nostres festes sense anar a l’esglesia per a l’acte de la SALVE i la nostra especial visita a la Mare de Deu del Dó.\nCom estem d’aniversari, tot es especial i lo mateix li ha passat al nostre llibret. Hem ficat en el carrer un llibret faller que ha segut calificat com excelent per tot aquell al que li ha arrivat un eixemplar a les seues mans. Aci hem d’agrair l’especial col.laboració de Miguel Angel Gascón i Rocha, aixi com les diverses aportacions dels fallers en fotos, articuls i publicitat (on cal destacar el treball de Merche).\nEls fallers i falleres de la nostra comissió han preparat enguany uns grans projectes per a la Cavalcada del Ninot, la gent ha col.laborat molt i ho ha pasat de lo mes be, que al fi i al cap es de lo que’s tracta. De fet les diverses aportacions dels implicats baix la direcció de Marta han obtes un reconeiximent del jurat i del public.\nEl dia de germanor va estar passat per aigua, pero per lo manco nos va donar temps a fer les paelles i despres tinguerem que acodir al nostre casal per a menjar-se-les\nLa semana cultural va ser un exit total, per tres motius: pel seu carácter realment cultural, pels temes triats i pels participants (public i tertulians). La veritat es que la gestió realisada per Bati per a la seua organisació ha estat molt be.\nCELEBRACIÓ DEL 30 ANIVERSARI\nEl 14 de març va ser el dia establit per a fer la celebració central de l’aniversari, va ser un dia molt complet, on hi hague de tot. Armorsar, jocs, dinar, dia dedicat als animals, mascletà (per gentilea de la pirotecnia recreativa EL TRÓ), castells, bou mecanic, etc.\nPer decició de l’ajuntament, especialment per motius de seguretat (tal i com ya varem explicar en el seu moment) nos han canviat la ubicació dels nostres monuments i de la carpa fallera. Des d’ara ho tindrem que instalar en l’Avinguda de l’Albufera del creuament en el carrer Francisco Vila, al creuament en el carrer Juan Puertes. Hem d’agrair la total col.laboració i comprenssió per part de la falla Hort del Conde, ya que eixe tros de carrer corresponia a la seua demarcació.\nLa veritat es que al principi varem tindre els habituals problemes d’adaptació a un lloc nou, tant per nostra part com per la dels veïns i comerços, pero rapidament tot es va anar solucionat i al final tot ha eixit be, inclos el tindre que fer una nova instalació electrica.\nEst acte es un dels que mes agrada a la nostra comissió, ya que son molts els que volen participar i estar en eixe moment que tots veuen com van ocupant els monuments el seu lloc en el carrer. Especialment per part de tota la joventut. Enguany hi hava un interes especial en el monument gran, ya que era un homenage a la propia comissió i a la seua historia com a entitat. Al final tots quedaren satisfets pel resultat que estava plantat. Aci hi ha que agrair als nostres artistes fallers Miguel Angel i Josep Maria, per la seua especial implicació en els monuments i en el nostre aniversari.\nYa hem comentat en algunes ocassions lo especial, anecdotica i historica que va ser l’entrega dels premis dels monuments, aixi com atres detalls de premis i jurats, que poden quedar per a una tertulia. Al final nos quedem en lo mes important que’s lo satisfets que tots estavem en tot lo que haviem fet per a est trenta aniversari i que per tercera volta conscutiva els nostres monuments, tant gran com infantil es havien alçat en els premis a les MILLORS FALLES d’Alfafar. Sense oblidar el gran reconeiximent que ha obtès la nostra participació en la cavalcada del ninot i com no el eixir de la plaça en 11 palets es tambe un gran exit.\nEstos son els premis:\nPREMI A LA MILLOR FALLA D’ALFAFAR\nPREMI A LA MILLOR FALLA INFANTIL D’ALFAFAR\nSEGON PREMI A LA FALLA INFANTIL\nPREMI INGENI I GRACIA INFANTIL\nSEGON PREMI CAVALCADA NINOT “COMPARSA”\nTERCER PREMI CAVALCADA DEL NINOT "GRUP"\nPRIMER PREMI CAVALCADA NINOT “FIGURA”\nTERCER PREMI CAVALCADA NINOT “FIGURA”\nQUART PREMI PRESENTACIÓ\nNITS DE LA FALLA\nNIT DE LA PRIMERA JOVENTUT\nNIT DE LA TERCERA JOVENTUT\nNIT DE LA SEGONA JOVENTUT\nTotes ells han estat molt be, deixant el nivell molt alt. Si l’any passat tots varen quedar molt satisfets per les festes montades, enguany els tres grups es han superat, deleitant a tots els presents.\nCom no podia ser d’atra forma nostra comissió va participar en l’ofrena a la Mare de Deu del Dó (que es a qui fem l’ofrena en Alfafar encara que hi ha algun mig de comunicació que pensa que’s a atra verge), lo que no esperavem es que fallers de la nostra falla tingueren que ser els que ficaren la flor, menys mal que estaven ahí per a que l’ofrena puguera transcorrer en certa normalitat, aixó deixa damunt de la taula moltes interrogants d’organisació i atres detalls.\nPer atra part va ser un acte de molta participació, on nostres falleres i fallers varen lluir les seues millors gales.\nLA MISSA EN HONOR DE SANT JOSEP\nCom tenim per costum nostres Falleres Majors i els Presidents, acompanyats de membres de la comissió varen acodir a l’esglesia d’alfafar per a participar en la missa en honor a Sant Josep.\nEnguany no hi hava mascletà per part de la JLFA, pero nosatres teniem la nostra, al igual que l’any 2009 es va montar en funció del nostre espai i del nostre sistema. Quedant molt be i del gust de tots els fallers.\nDespres de sopar els infantils donarem pas a la cremà de la que havia segut la Millor Falla Infantil d’Alfafar de 2010. Nostra Fallera Major Infantil acompanyà del President Infantil i de tota la comissió infantil varen donar pas a eixe moment magic on el foc ho finalisa tot per a poder tornar a començar.\nLa falla gran tenia establit que a les 12 de la nit tindriem als bombers per a donar pas a la Cremà de la Millor Falla d’Alfafar de 2010 i aixi va ser, els bombers puntuals, l’equip encarregat de preparar la cremà en Bai al seu front va estar a l’altura i tinguerem una CREMÀ excelent, per l’hora, pels focs artificials i per com va transcorrer tota ella.\nHi ha que destacar el excelent treball realisat per la practica totalitat dels fallers i falleres a l’hora de deixar lliure la carpa, ya que en molt poc de temps pasa d’estar sopant a no quedar res dins.\nBe, com es tractava de l’any d’un aniversari tan important, hem pensat que no estaria mal fer un resum de tot l’eixercici faller, que encara que breu en els detalls, pot resultar extens al referir-se a 365 dies d’activitat.\nLa veritat es que hem tingut un any molt carregat d’actes, especialment al voltant de la semana fallera i on hem demostrat tot lo que som capaços de fer i organisar.\nPero com sempre diguem, tots els anys son importants, ya que a ells arrivem gracies als anteriors i cada any es el principi del següent, per tant ara toca treballar per l’eixercici faller de 2010-2011, es a dir per a les falles de 2011.\n#2 · 29/Mar/2011, 09:08


QUINA LA FEM?: Carrer del Carme\nEs mostren els missatges amb l'etiqueta de comentaris Carrer del Carme. Mostrar tots els missatges\nMeravellosa imatge de la ciutat lleidatana amb la Seu Vella al fons. La presa és feta des de damunt la teulada de l'antiga primera estació de ferrocarril de la ciutat.\nEl turó pelat de la Seu Vella amb el vell Canyeret als peus. S'aprecien bé els baluards defensius de la fortalesa, amb el de la Reina en primer terme.\nL'estat de degradació de la Seu Vella era notori, fruit dels avatars històrics i empitjorat per l'ocupació militar espanyola, que a punt estigué de tombar l'antiga catedral i tot, per reemplaçar-la per una ciutadella militar a l'estil de la barcelonina. S'hi veuen bé les parets murallades que pujaven des de la Magdalena per tancar el turó.\nS'observa a mig aire del turó com el caminet que des del darrere del carrer Magdalena pujava a la Seu des de temps molt reculats va zigzaguejant. Aquest pas existí fins als anys 1950 i potser fins al decenni posterior i tot: la meua mare l'havia fet algunes vegades.\nEl barri de la Magdalena i del Carme havia estat molt castigat, primer pel setge de 1707, després pel de 1810. Molts edificis desaparegueren sota els bombardejos i assalts, com la magnífica església gòtica de la Magdalena, amb un preciós i esvelt campanar d'agulla. La ciutat emmurallada s'acabava aprox. a l'alçada de l'actual carrer Democràcia.\nLes velles cases de tàpia del Canyeret, sorgit de l'enderroc del barri universitari lleidatà perpretat pel primer Borbó (espanyol). Allà s'hi refugiaren les famílies més pobres i marginals de la ciutat, gitanos majorment, i allà nasqué el Garrotín lleidatà, amb aquelles cobles procaces i obscenes, que alegraven la festa popular:\nAI Garrotín, al garrotan,\nEncara que tu me posis\ntres olives en un plat,\nla festa major d'Alguaire.\nI també la de Seròs\nque les noies d'aquest poble\nLes galeries obertes destaquen damunt les teulades rogenques de la ciutat, eminentment agrícola encara a final del segle XIX. El segle següent anirà expulsant la pagesia de dins la ciutat moderna fins al punt d'arribar a oblidar-la amb un elevat punt d'autoodi i tot. I com ja deien els nostres clàssics medievals: qui oblida el passat, oblida a si mateix.\nEntre el Carme i l'estació només hortes i trossos. Una albereda a la vora del riu feia de passeig, de terra, perquè els carruatges arribessin fins a l'estació i, així. la burgesia local i l'alta oficialitat de la militarada (espanyola) destacada a Lleida poguessin passejar-hi amb sensació de seguretat.\nUna vista de la ciutat cap a l'oest, amb Sant Llorenç en primer terme i el turó de Gardeny al fons. Al fons, l'horta de Rufea i Butsènit, amb una fugissera vista del meandre del riu. La presa sembla feta des del baluard de la Llengua de Serp.\nL'antiga fortificació templera lleidatana, molt abaluardada en segles posteriors, malgrat que anà perdent la seua posició militar determinant en els segles del desenvolupament de l'artilleria i dels setges amb trinxeres i mines, que tantes vides costaven entre la soldadesca. S'hi aprecien bé els antics camins que pujaven fins a la porta superior, quan encara cap carrer ni carretera passava als seus peus, i només hi havia camps conreats.\nDarrere el campanar original de Sant Llorenç (molt refet després de la Guerra d'Espanya del 1936), la gran mola de l'edifici de la Maternitat, actual Biblioteca pública. Consta de dos claustres i fou aixecat a la línia de muralla del passeig de Boters a partir del 1860, època en què la reina (espanyola) Isabel II va autoritzar l'enderroc dels murs. L'edifici del Seminari Conciliar, el primer a l'altra banda de la muralla, futura rambla d'Aragó, encara no estava aixecat.\nAmb motiu de la visita de la dita Borbona a la ciutat, el fotògraf de la cort, Charles Clifford, va retratar Lleida per primera vegada. Onze anys després, els cunyats Moliné i Albareda, la tornaren a retratar amb motiu de la visita d'Amadeu I, després que la Revolució de 1868 hagués portada la nefasta dinastia (espanyola) a l'exili.\nPer damunt les teulades del barri de Sant Llorenç veiem un trosset del carrer que sorgia de la cantonada de la Rambla d'Aragó cap a Gardeny, actualment carrer Lluís Companys. També hi veiem la façana i claustre posterior de l'antic Convent de Sant Josep dels carmelites descalços.\nDetall del primer cos de l'edifici de l'Acadèmia Mariana, del 1862, amb el campanaret de què disposava al capdamunt.\nDetall dels edificis i teulades de la ciutat vella lleidatana al voltant de Sant Llorenç.\nEtiquetes de comentaris: Canyeret, Carrer del Carme, Gardeny, Rambla d'Aragó, Sant Llorenç, Seu Vella\n1709. Setge de Lleida a la Guerra de Successió,\ndins «Espagne, Recueil de cartes geographiques», de Nicolas Fer, París, 1709. (BDH).\nEl plànol de la ciutat fins a Gardeny amb l'emplaçament de les bateries d'artilleria que castigaren la ciutat l'estiu i tardor d'aquell nefand any. Diu la llegenda, que el mapa fou fet pel Duc d'Orléans, Felip, que poc després de finida la guerra fou regent del nostre regne veí del nord durant la minoria d'edat de Lluís XV.\nEls plànols i mapes de Nicolas de Fer (1646-1720), cartògraf molt prolífic i de gran influència a la cort francesa en aquell tombant de segle, tenien un estil molt propi, que encara avui exerceix forta fascinació per la simplicitat del traç, per la forta coloració, per l'elegància del resultat. Des del 1690, rebé el suport del Delfí de la corona francesa, i amb l'arribada per via militar dels Borbons al tron del nostre regne veí de l'oest, esdevingué també geògraf oficial de Felip V. D'aquesta manera, els mapes que edità es convertiren en una mena de 'mapes oficials' de les dos corts borbòniques europees del moment.\ndins «Espagne, Recueil de cartes geographiques», de Nicolas Fer, París, 1709 (BDH).\nEl volum recollit per Nicolas de Fer, «géographe de sa Majesté Catholique et de Monseigneur le Dauphin» sobre Les noves observacions dels membres de l'Académie Royale des Sciences francesa.\n1707. Setge de Lleida a la Guerra de Successió,\ndins «Espagne, Recueil de cartes geographiques», de Nicolas Fer, París, 1709.\nLa ciutat emmurallada, a la marge dreta del Segre, al peu de la Seu Vella, i amb la fortificació de Gardeny riu avall, a l'altre costat de la riera de la Mariola, que desguassava al riu.\nLa riera de la Femosa desguassant al Segre per la marge esquerra, amb els camins que partien des dels convents dels Agustins i dels Trinitaris als afores del cappont.\nEl setge de la ciutat s'efectuà per la nord-est, lluny de l'abast defensiu de Gardeny.\nLa catedral vella i el castell de la Suda foren sotmesos a un fort bombardeig des de diversos angles i punts d'artilleria, protegits per les trinxeres d'atac excavades pels assetjants des de l'altra banda del Noguerola i de la muralla nord, que anava de Sant Martí a Sant Andreu, en l'actual Camp de Mart, llavors despoblat.\nDetall del fort de Gardeny, sense cap feina ni paper en el setge artiller. S'aprecia com entre els dos turons principals de la ciutat, la petita vall de la riera de la Mariola baixava dreta cap al Segre, davant per davant de la muralla de Sant Antoni. D'aquest portal sortia el camí de Fraga que travessava aquesta riera per un pontet i continuava cap al camí de Butsènit.\nMés enllà del baluard de Cappont, hi havia el convent dels Agustins i el dels Trinitaris. Probablement també alguna posada per als viatgers que, arribats tard o de nit a la ciutat, se'n trobaven les portes tancades.\nEl secular perfil emmurallat de la capital lleidatana des de l'Edat Mitjana: la muralla del riu, en bona part formada per les mateixes cases del carrer Major, la de Sant Antoni, la que pujava per Boters, amb el camí de Montsó, i la que partia la ciutat del burg de la Magdalena, desenvolupat ja durant la baixa Edat Mitjana, amb la primitiva porta ferrissa de la ciutat a l'actual plaça de la Sal.\nEl creixement i afermament del barri de la Magdalena obligà a la construcció d'una segona muralla que tancava fins al turó de la Seu, i una tercera que revoltava el turó fins al Camp de Mart per tancar amb la que arribava de Sant Martí.\nEl riu Noguerola féu les funcions de fossat i s'observa com fou derivat en dos per cobrir el baluard del Carme, que tancava la ciutat a tocar del Segre. A la dreta, l'antic convent del Carme extramurs. Més amunt, l'antiga església de Sant Ruf, enrunada des dels anteriors setges de la Guerra dels Segadors. L'emplaçament de les trinxeres en ziga-zaga és prou evident.\nDetall del turó de la Seu amb totes les línies de tir dels canons francesos que hi queien.\nLa fortalesa de la Suda i la catedral, amb el claustre ben visible. A la dreta, l'església de Sant Andreu, «laquelle on a fait sauter». Ara bé, l'església de Sant Andreu era a l'altra banda de la Seu, just a la fi del burg universitari a la frontera amb el call jueu de la Cuirassa. Potser més aviat es tracta de la de Sant Martí, que feia funcions de caserna militar des de la Guerra dels Segadors, però que tampoc no era ben bé emplaçada en aquests rodals, sinó a la part oposada. De fet, aquesta part de la muralla passava molt més propera al turó i no era tan ampla com en el mapa és mostrada. Els errors de transcripció entre els apunts presos del natural pels enginyers militars i el treball final fet al taller de l'impressor eren normals i fins i tot freqüents en la cartografia del moment.\nAl fals fossat de la falda nord del turó, s'aprecia un quadrat que potser representa els pous de gel de la ciutat.\nEls morters tenien un angle de tir molt més elevat i podien emplaçar-se molt més lluny de la muralla, sense tant perill d'esdevindre blanc de l'artilleria defensiva.\nDetall de les trinxeres a la banda nord de la muralla, a l'actual zona alta de la ciutat.\nEl planisferi mundial a la portada de l'edició, amb el continent americà encara poc afinat (p.ex. amb Califòrnia representada com una illa) i sense l'Antàrtida.\n La Lleida de Bodenehr, 1707\nEtiquetes de comentaris: 1707, Carrer del Carme, Gardeny, Guerra de Successió, Lleida, Mapes i plànols, Noguerola, Segle XVIII, Seu Vella


El Viejas Glorias perd contra el líder (2-3) i trenca una ratxa de catorze victòries seguides | www.08centvint.cat\nEl Viejas Glorias perd contra el líder (2-3) i trenca una ratxa de catorze victòries seguides\nPosted By: Juanjo Cintason: 07 Febrer, 2017 Views:\nEl Club Deportivo Viejas Glorias va perdre dissabte a casa contra el Mataronesa, que és el líder, per 2 gols a 3. Els llagostencs, que són segons, no van poder amb un equip que encara no ha perdut cap partit aquesta temporada. El Viejas Glorias trencava així una ratxa de catorze triomfs seguits.\nMiguel, amb el llançament d’una falta directa, va fer l’1 a o, amb el qual es va arribar al descans, però les lesions d’Adri i del porter Vicente van ser determinants. Així, es va haver de posar sota els pals un jugador de camp. Els visitants ho van aprofitar per fer dos gols. Després, Cristian van empatar, però el líder va sentenciar amb un tercer gol en el temps de descompte.\nEl Mataronesa és el primer classificat amb 52 punts, seguit del Viejas Glorias i del Sant Celoni amb 43. Precisament, el proper cap de setmana, els llagostencs jugaran a Sant Celoni.


"Toni Vidal. Des de dins" - Artxipèlag\nInici » Converses » Articles crítics i d'opinió » “Toni Vidal. Des de dins”\n“Toni Vidal. Des de dins”\nQUIM SALORT GALMÉS. MEMBRE DEL COMISSARIAT DE L'EXPOSICIÓ. Antoni Vidal Miquel és un dels fotògrafs més importants que ha donat\nMenorca. Amb l’exposició que avui inauguram, ens apropam a la seva obra de tal manera que en podria ben ser el relat de vida.\nAra bé, no s'ha d'entendre com una aproximació cronològica, sinó que s'ha plantejat fent un repàs dels treballs amb què millor\ns'expressa la seva personalitat. La combinació d'obra ja coneguda amb la incorporació de material inèdit provinent del seu extens\narxiu ens ha permès bastir un conjunt harmònic per gaudir d'una mirada i una observació particular sobre una societat i un entorn\nque ens són propers.\nLes persones que han glosat la seva obra, inclosos manuscrits del mateix autor, destaquen la bellesa i el realisme de les seves imatges, per bé que el públic hi sabrà aportar qualificatius abastament. A Toni Vidal des de dins, no obstant això, ens hem permès centrar-nos en allò que, segurament, millor uneix l’obra i la persona: el respecte. De fet, per a l’autor “respecte és el fonament de tot, cap al model i cap al mitjà emprat”. A partir d’aquesta premissa, la selecció de fotografies ve determinada per quatre grans blocs (Retrat, Consciència Social, Esperit Poètic i Menorca) que donen sentit a la sensibilitat, a l’ètica i al domini tècnic del retratista des Castell.\nQuan ha hagut de retratar persones ha tractat aquesta tasca amb una delicadesa sublim. De sempre ha procurat que la gent no se sentís observada, sinó al més còmoda possible. Un bon reflex d’aquest apropament respectuós a la persona fotografiada ja el trobam en els seus inicis quan es dedica als retrats de carnet, primeres comunions, batejos i noces. En aquesta col·lecció els visitants hi reconeixeran fesomies que els seran familiars. Més endavant, quan s’estableix a Barcelona, retrata artistes de la societat catalana, cosa que esdevé un gran estímul i una experiència molt valuosa. Personatges de la talla de Salvador Espriu, Llorenç Artigues, Guinovart, Miró… s’acompanyen, en aquesta mostra, de menorquins com Rubió o Vives Llull.\nEl seu compromís envers les desigualtats socials i la pèrdua d’un model de vida tradicional es fa palès en la seva trajectòria professional. Vivim en una societat plena d’estímuls auditius i d’informació que ni païm ni sabem si és del tot certa i cal saber destriar. En l’època de la infoxicació és més necessari que mai l’exercici d’observació atenta que doni vida als nostres pensaments i ens permeti veure la transcendència de les imatges que l’autor ens fa a mans. Tant és així que entendrem què conta l’avi al seu nét quan observen la fàbrica La España Industrial SA o què sent el treballador de la indústria Gas Maó, on les condicions laborals eren indubtablement feixugues.\nEn totes les imatges el que veim és el que hi ha. L’autor no ha de recórrer a cap artifici, defuig de qualsevol ornamentació decorativa que no embelleix, precisament, l’obra. Fins i tot, en les seves fotografies, llocs plens de decadència són posats en valor i s’ordenen gràcies a les seves composicions. Es tracta d’una fotografia sincera en la qual la bellesa es pot trobar en allò més banal. En les imatges de Roques les textures es fan palpables, els colors resplendeixen amb totes les seves tonalitats, els contorns es tornen rostres i les formes traspuen sensualitat. Es trenca tot límit del que percebem i tenim interioritzat en la idea de pedra i reeducam la nostra mirada cega gràcies a la mirada del mestre. Amb tot, en la col·lecció Vegetals és, de ben segur, on millor es fusionen l’esperit poètic i la seva postura davant la vida atès el seu vegetarianisme.\nA tot això, ens trobam davant un llegat que es fa imprescindible per a qualsevol persona que vulgui conèixer la Menorca preturística, aquella illa que encara no havia entrat en el procés de balearització, en què les casetes d’anar a romandre eren, gairebé, les úniques construccions que es trobaven a la vorera de la mar, on les activitats artesanals eren ben vives i l’emblancat permetia al fotògraf trobar l’equilibri entre els blancs i els negres. En aquest sentit, la seva aportació és molt significativa per oferir una visió dels canvis socials i de valors que s’han succeït en un termini de temps prou breu.\nNo hi ha dubte que Toni Vidal forma part de la família d’artistes de la fotografia; la viu i la sent perquè, d’altra manera, no s’entendria la qualitat de la seva creació. La recerca de la imatge perfecta l’ha portat a improvisar solucions per fer front a reptes difícils, com quan va recórrer a uns paletes per emprar la seva bastida i des d’allà dalt fotografiar una portalada immensa. En altres casos, n’hi hagut prou de ser pacient i esperar que hi hagués la llum idònia. Al cap i a la fi rere d’una fotografia hi ha saber el què i el com. Tal com sostenia Ansel Adams, un dels grans teòrics de la fotografia del segle xx, la fotografia no es redueix a un mitjà de comunicar la realitat, sinó que és un art creatiu i això, en mans de Vidal, deriva en el sentit que l’art no necessita abstreure l’ésser de la seva quotidianitat si és per oposar-lo a la realitat i al coneixement que en té. En definitiva, es tracta d’una obra propera al públic i mereix ser gaudida pel que representa.\nToni Vidal ‘Des de dins’ / Exposició\nToni Vidal. Foto, José Francisco Quadrado


Marxa valenciana de la dignitat: enero 2014\nMarxa valenciana de la dignitat\nActe presentació de les Marxes de la Dignitat a València\nAutobús, línia 9, 12, 29, 30, 71, 80, 81 i 89\nMetro, línia 3, parada Facultats\nUbicació a googlemaps: http://goo.gl/maps/Uz8mJ\nPublicado por Marxa de la Dignitat del País Valencià en 1:09 No hay comentarios:\nUbicación: Universidad de Valencia, Av Blasco Ibáñez, 13, 46010 Valencia\nConvocatòria a col.lectius el proper DIJOUS 16 de gener de 2014\nMARXA DE LA DIGNITAT 22M\nDiverses plataformes, organitzacions socials, assemblees de persones aturades i precàries, sindicats, partits polítics... estem organitzant una Marxa Estatal contra l'atur, la precarietat, les retallades i la repressió.\nEls objectius de la Marxa de la Dignitat 22M són: organitzar una mobilització massiva i contundent que faça palés el rebuig del conjunt de la societat a les polítiques socials, laborals, econòmiques i de tot tipus que practiquen els governs de la troica i treballar per un canvi de polítiques per unes altres que responguen als interessos del 99% de la població. És a dir, que és faça visible el gran malestar que hi ha a tot arreu per la situació que travessem i agrupar totes les organitzacions, persones i lluites compromeses amb el canvi social.\nUna mobilització contra el pagament del deute; per l'ocupació digna; per la renda bàsica; pels drets socials; per les llibertats democràtiques i contra les retallades, la repressió i la corrupció. Una mobilització contra un sistema, un règim i uns governs que no ens representen.\nPer fer-ho realitat, diferents columnes de persones eixiran de diversos territoris de l’estat per confluir a Madrid el 22 de març. Ací, al País Valencià, està constituït un grup impulsor de la Marxa de la Dignitat 22M des de fa mesos. Aquest, que està composat per un ample espectre d'organitzacions, està treballant, des de baix, de manera hortizontal i col·lectiva, per organitzar la presència valenciana en aquesta mobilització. Un grup obert a la incorporació de totes aquelles entitats i persones que vulguen fer-ho.\nAmb aquesta finalitat, i també per informar-vos detalladament de tot allò relacionat amb la Marxa de la Dignitat 22M, hem decidit fet una convocatòria a les plataformes socials, entitats, sindicats, partits polítics... el proper DIJOUS 16 de gener de 2014, a les 19 hores, als Locals Sindicals de la Universitat de València que es troben a l'Avinguda Blasco Ibáñez, 21 ( edifici al costat de la Facultat de Psicologia i antic Col·legi Major Lluís Vives). Ens agradaria comptar amb una representació de la vostra organització i que us incorporareu al grup impulsor.\nTambé us informem que el proper DIVENDRES 31 de gener, a les 19 hores, a l'Aula Magna de la Facultat de Filosofia i Ciències de l'Educació de la Universitat de València, tindrà lloc un acte de presentació de la Marxa de la Dignitat 22M al qual també uns convidem a participar.\nPublicado por Marxa de la Dignitat del País Valencià en 9:13 No hay comentarios:\nActe presentació de les Marxes de la Dignitat a Va...\nConvocatòria a col.lectius el proper DIJOUS 16 de ...\nMarxa de la Dignitat del País Valencià


Digital transformation: open data by Jordi Graells 1635 views\nCo-Government by Jordi Graells 1951 views\nHow should public institutions comm... by Jordi Graells 1767 views\nEl arte de gobernar by Jordi Graells 3052 views\nRedes sociales para transformar la ... by Jordi Graells 16418 views\nGobernar mejor: e-gobernar by Jordi Graells 3940 views\nSessió 'L'atenció ciutadana a les institucions públiques', impartida al Màster en Comunicació Política i Institucional a l'IDEC-UPF, assignatura "Comunicació d'Institucions Públiques". IDEC-UPF (Barcelona), 17 de febrer de 2015\n1. 1 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 L’ATENCIÓ CIUTADANA A LES INSTITUCIONS PÚBLIQUES Màster de comunicació política de la Universitat Pompeu Fabra (UPF) Jordi Graells i Costa. Barcelona, 17 de febrer de 2015\n2. 2 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Canvi en totes les organitzacions. En la: 1.Cultura. Definir clarament l’objectiu i revolucionar l’actitud actual dels professionals i els directius. 2.Organització. Els processos s’han de dissenyar per servir l’objectiu. A l’Administració, si no ajuden el ciutadà, cal ser valents i canviar-los. 3.Lideratge. Més que jeràrquic, connector (Gary Hamel). El líder ha de construir l’entorn per col·laborar i innovar. 4.Entorn. Taules rodones en comptes de taulells, comptes de xarxes socials (i no burofaxs), espais d’innovació (i no compartiments tancats), programari en línia i col·laboratiu (més que correus electrònics i programes en local…). ! Calen organitzacions per al segle XXI\n3. 3 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 I governs oberts ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n4. 4 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Administracions i governs oberts\n5. 5 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Ens calen pautes ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n6. 6 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 youtube.com/watch?v=RPsVvbd80xU Estàndards de govern obert de la XIP\n7. 7 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 xarxaip.cat @xarxaip facebook.com/xarxaip slideshare.net/xarxaip youtube.com/xarxaip flickr.com/xarxaip La Xarxa d’Innovació Pública incorpora el potencial de les xarxes socials a la cultura, operativa i estratègia de l’Administració, per fer-la més participativa i innovadora. Per això, a la XIP conviuen persones de moltes procedències, amb una missió conjunta (innovar i canviar l’Administració) i amb un ideari mínim comú. Els xipaires treballen en xarxa i per projectes. Què és la XIP\n8. 8 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 OGP – Open Government Partnership www.opengovpartnership.org ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n9. 9 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Open Government Guide www.opengovguide.com ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n10. 10 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Guies de pautes i bones pràctiques Transparència, rendició de comptes i capacitació dels ciutadans. www.transparency-initiative.org ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n11. 11 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 I a l’Estat espanyol? www.youtube.com/watch?v=8aW68_F9DtQ www.civio.es ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n12. 12 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Transparència\n13. 13 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Control de les despeses dels governs http://bit.ly/golfmilitar ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n14. 14 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 La Llei de transparència del Govern central\n15. 15 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Transparència: web gencat ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n16. 16 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Transparència: infografies ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n17. 17 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Transparència: col·lecció ‘Govern Obert’ ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n18. 18 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Transparència gencat: impacte ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n19. 19 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Amb la nova llei aprovada (publicada al DOGC): 1.Estan afectats per la Llei també els ens locals, les universitats i altres actors públics (persones físiques o jurídiques que exerceixen serveis d’interès general o universal o bé que exerceixen funcions públiques o potestats administratives, fundacions del sector públic, col·legis professionals i corporacions de dret públic en el que afecta a les seves funcions públiques, consorcis i altres ens participats majoritàriament per administracions...). S’està treballant en l’evolució del web de transparència de gencat perquè sigui el portal de transparència de tot Catalunya. 2.El web de transparència de gencat incorporarà l’accés al formulari electrònic que permetrà sol·licitar i obtenir en un termini màxim d’un mes aquella informació que no s’estigui oferint en el web mateix. Llei 19/2014 de transparència catalana\n20. 20 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 La Llei també preveu que des del portal de transparència s’ofereixi:: 1.Registre de grups d’interès (lobys) 2.Canals de participació ciutadana 3.Sistemes d’avaluació ciutadana dels serveis i de les polítiques públiques Principals novetats de la Llei catalana I també que la Generalitat dissenyi, desenvolupi i gestioni el portal de transparència de totes les administracions catalanes.\n21. 21 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Transparency International Spain www.transparencia.org.es\n22. 22 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Participació\n23. 23 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 https://petitions.whitehouse.gov Noves portals: We The People ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n24. 24 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Com la que es va formular a Catalunya\n25. 25 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 http://barcelonagovjam.wordpress.com Noves fórmules de participar\n26. 26 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 http://ideesobertes.gencat.cat Open ideas: Idees obertes gencat http://blocs.gencat.cat/blocs/AppPHP/gencat/2013/02/12/idees-obertes-per-millorar-els-serveis- mobils-i-proposar-ne-de-nous/\n27. 27 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 [...] www.pledgebank.com Organitzar amb imaginació l’acció col·lectiva ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n28. 28 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0appgree.com Amb aplicacions mòbils\n29. 29 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Col·laboració\n30. 30 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Treball col·laboratiu en CoP a la Generalitat An Innovation Competence Process Coming From Knowledge Management © Alex Osterwalder. CC BY 2.0 CoP a l’Administració A l’Administració hi ha professionals que s’organitzen en comunitats de pràctica a partir de les seves afinitats laborals, comparteixen la informació i obtenen millors resultats gràcies al coneixement col·lectiu que elaboren. Interactuen a la plataforma de treball col·laboratiu e-Catalunya\n31. 31 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Com el programa Compartim Col·lectiu educadors socials - CoP: Mobilitat segura (8 membres). - Període: any 2008 - Eina : repositori de documents - Producte de coneixement elaborat: Programa de mobilitat segura als centres penitenciaris, amb l’objectiu de donar eines als educadors de presons i als usuaris per tractar el tema dels delictes de trànsit en clau socioeducativa. - Públic destinatari: Més de 2.900 persones amb delictes de trànsit i preventivament al 100% de la població reclusa. - Cost edició en paper del Programa de mobilitat: 1.800 €\n32. 32 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 L’avaluació de l’impacte de la CoP d’educadors socials del Compartim per la fórmula Impacte = Y1 – Y0 prova que el treball col·laboratiu és més eficient. Any 2008. Per veure la presentació sencera: www.slideshare.net/jordigraells A. EN COMUNICACIONS: 2.416 consultes a repositori de fitxers (s’avalua aquesta eina): 1. Estalvi de costos de tramesa de 2.416 MB (fitxers d’1 MB de mitjana) 2. Estalvi de temps 43 dies (2.416 x 8 min [guany respecte a cerca en altres xarxes]) = 19.328 min o 42,95 dies B. EN DESPLAÇAMENTS Es feien 11 jornades (sense plataforma tecnològica) – 8 (amb la plataforma) = 3 x 8 (membres CoP) = 24 1. Estalvi econòmic: 1.584 € 24 x 220 km/estalvi viatge = 5.280 km estalviats x 0,30 €/km = 1.584 € 2. Estalvi temps: 24 dies C. EN CONSULTORIA 1. Estalvi econòmic aprox uns 10.000 i 20.000 € (en projectes semblants fets per consultories externes) 2. Estalvi de temps: 50 dies [50 h (2,5 mesos estalviats) x 8 (membres CoP) = 400 hores o 50 dies] D. EN FORMACIÓ 1. Estalvi econòmic 125 [formats pel treball en CoP] – 25 [formats per curs] = 100 persones més formades 84 € [ràtio cost formació curs] – 17,6 € [ràtio formació per CoP] = 66,4 € estalvi per persona 2. Estalvi de temps: 500 h [de no-treball per assistència a curs] – 160 h [de no-treball per acció en CoP] = 340 h estalvi Amb bons resultats Impacte = Y1 – Y0\n33. 33 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Per on comencem?\n34. 34 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Evolució cap a les xarxes i la mobilitat Multicanalitat Amb el nou model, el ciutadà pot iniciar una interacció a través d’un canal i consultar-ne l’estat o també acabar-la en un altre de diferent d’una manera consistent i coherent. Per això, l’Administració ha de tenir eines i procediments per fer una gestió i una operativa integral dels diferents canals (interoperables): -processant en temps real aquesta informació de context. -disposant d’una visió completa dels indicadors clau.\n35. 35 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 1. Obrint dades\n36. 36 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Governs i administracions obren dades i coneixement per a societat i ciutadania http://graells.wordpress.com/2013/09/01/les-macrodades-bid-data-als-governs\n37. 37 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Dades amb interès per ser reutilitzades\n38. 38 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Altres aspectes: cost, imatges, llicències...\n39. 39 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 emergence © green.thumbs flickr.com/photos/greenthumbs/3244645344 L’open data crea noves oportunitats ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n40. 40 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Alguns indicadors: - Posada en marxa el 2010. -Més de 1.400 conjunts de dades, principalment fitxers. Usos de les dades. A. Desenvolupar iniciatives de serveis i negoci. Apps de tercers: - Aplicacions mòbils (apps de trànsit, allotjaments turístics, agenda cultural, cercador de feina, estat de servei de Rodalies). Generalitat: què s’obre i per a què 1/3\n41. 41 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 - Aplicacions web i ginys (widgets) que s’insereixen a diaris digitals d’abast nacional i comarcal i que informen en temps real de serveis de la Generalitat. Generalitat: què s’obre i per a què 2/3\n42. 42 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 B. Retre comptes i complir amb el principi de la transparència (portal) - Pressupostos 2014, 2012, 2011 i 2010 - Indicadors d’ocupació pública - Estadístiques de gestió hospitalària i salut, de gestió de centres educatius Generalitat: què s’obre i per a què 3/3\n43. 43 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Les empreses que presten serveis públics De telefonia, electricitat, gas, aigua... també han d’obrir dades. ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n44. 44 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Tasques derivades de l’Acord de Govern de 31 de juliol de 2012: 1.Inventari del conjunt de dades públiques de la Generalitat i dels organismes que en depenen, no processades ni transformades, susceptibles de ser obertes. 2.Calendari per publicar esglaonadament les dades de l’inventari en el web de Dades obertes, prioritzant-hi les que aportin millors oportunitats de negoci a l’emprenedoria. 3.Publicació de l’inventari i del calendari al web de Dades obertes i al portal de transparència. 4.Implementació de serveis oberts http://serveisoberts.gencat.cat amb conjunts de dades importants i de gran volum per ser consumits en temps real (equipaments, licitacions, agenda...). 5.Adequació [federació] del catàleg actual als estàndards europeu i estatal: interoperabilitat i reutilització internacionals. Projectes en curs a la Generalitat\n45. 45 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Quines dades es podrien obrir a la teva organització? Per què? • .................... • .................... • .................... • .................... Pràctica de dades obertes\n46. 46 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 2. Sent a les xarxes socials\n47. 47 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Els governs a les xarxes socials: els EUA ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n48. 48 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Però s’hi ha de ser present bé, a xarxes ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n49. 49 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 ¿Com es gestiona la presència de la Generalitat a les xarxes socials? 1. Certificació del procés. 2. Plataformes intermèdies d’edició. 3. Nous continguts. 4. Suport per CoP i mentoratge. Mètriques de tots els comptes. Sisena edició: Octubre 2013 Institucions que decideixen se presents a les xarxes socials...\n50. 50 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Els governs a les xarxes: Catalunya 1/2 Mapa de xarxes gencat: Incloent-hi els comptes múltiples (35 Trànsit per eixos viaris, 24 ofertes de feina per categories i 15 Rodalies per línia). Això és, 222 comptes simples www.gencat.cat/xarxessocials/ca/directori-xarxes- gencat.html\n51. 51 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Twitter i Facebook Youtube, Flickr i Slideshare Indicadors de qualitat I continuar per indicadors més d’impacte, que avaluen els canvis que provoca l’actuació a les xarxes socials. Estadística de xarxes socials Generalitat\n52. 52 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Fitxa avaluació de xarxes Generalitat ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n53. 53 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 A partir del quadre de control es mantenen i/o tanquen comptes/perfils. Quadre de control de xarxes Generalitat\n54. 54 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 1. Les xarxes socials tenen com un punt d’origen un web o un bloc corporatiu. Són, per tant, un altaveu i mai un substitut d’aquests canals. En una institució, la línia editorial ha de coincidir, doncs, amb la del lloc web oficial. Com a principi general, des dels perfils corporatius no es poden emetre opinions personals. 2. Interacció i implicació. És vital respondre els dubtes i les qüestions que plantegin les persones usuàries. La interacció és l’ànima de les xarxes socials. Criteris de comunicació a les xarxes 1/4: sobre les eines\n55. 55 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 1. Cal dominar el registre propi de cada xarxa social. 2. Síntesi i precisió comunicativa. Els missatges han de ser directes, precisos i atractius: - Els missatges han de ser captivadors per propiciar un diàleg real i proper a la ciutadania. - El missatge es redacta per ser reenviat i no sols perquè arribi. Ha de conferir prestigi a qui el reenviï. Un de mediocre no es reenviarà. - El missatge ha de ser àgil, directe i enginyós. Comunicar ràpid és sovint més eficaç que fer-ho tard i amb més qualitat. - L’ús de narratives simples serveix per contagiar el missatge. - La contextualització del missatge és fonamental. - El missatge ha de ser autèntic, no ha de maquillar ni amagar res. Criteris 2/4: sobre el llenguatge\n56. 56 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 La imatge gràfica anima o no a la lectura d’un missatge a les xarxes: - Tenir en compte els dos nivells de lectura (el primer és un missatge curt i el segon, el missatge de fons, sencer). Usar etiquetes (hashtags) i enllaços a Twitter. - Acompanyar el contingut textual amb imatges, gràfics i infografies. El món de les xarxes és cada cop més visual. Criteris 3/4: sobre la forma gràfica\n57. 57 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Tenir una visió SEO (search engine optimization o tècniques per optimitzar la nostra presència als cercadors). Per afavorir la indexació de dades als cercadors i influir en el pes que tindrà la nostra institució a la Xarxa, podem utilitzar paraules clau segons cada matèria relacionada. - Conèixer els horaris de tramesa que generin més viralitat perquè arribin al major nombre de persones - Publicar un nombre de missatges coherent respecte a la xarxa social de què es tracti i a la nostra activitat com a institució per evitar la saturació de missatges. Criteris 4/4: sobre l’editorialització\n58. 58 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Quins comptes i perfils de xarxes socials es podrien activar a la teva organització? Per què? • .................... • .................... • .................... • .................... Se’n podrien tancar alguns dels que ja teniu oberts? Per què? • .................... • .................... • .................... • .................... Pràctica de xarxes socials\n59. 59 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 3. Accés mòbil\n60. 60 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Acord de Govern per a serveis mòbils: 1. Pautes per ordenar les iniciatives mòbils de departaments i organismes, que permetin incorporar-los a l’estratègia mòbil i multicanal de la Generalitat. L’organisme responsable de Serveis mòbils gencat és la DG d’Atenció Ciutadana i Difusió. 2. Aprovació de la Guia de serveis mòbils de la Generalitat, que ajuda a alinear aquest canal amb els objectius de cada organisme i a aprofitar les capacitats pròpies dels serveis mòbils. Guia gràfica per desenvolupar aplicacions mòbils de la Generalitat de Catalunya: a piv.gencat.cat. El canal mòbil a la Generalitat\n61. 61 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Aplega les de Protecció civil, Trànsit, El Temps, Mou-te, FGC, Rodalies, DOGC, Residus, Equipaments, Monuments, mNATEC, Posa’t a prova, Carnet Jove, SITCRA (centres emissors TDT), InfoConsum, Palau Robert... Properament incorporarà un canal de missatgeria instantània. L’aplicació mòbil de gencat\n62. 62 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 De la consulta d’informació a la comunicació proactiva de serveis. Resultat: gencat app destacada als markets. El servei d’avisos push\n63. 63 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 63 Citizen sourcing El ciutadà com a sensor mòbil i proactiu = proveïdor de dades. Com el cas de l’aplicació de gencat per mesurar la cobertura mòbil a Catalunya. + = El mòbil, la innovació més disruptiva\n64. 64 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Reconeixement corporatiu del BYOD (bring your own device) o consumerització ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0\n65. 65 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 Quins serveis mòbils hauria de desenvolupar directament la teva organització? Per què? • .................... • .................... • .................... • .................... Quins serveis mòbils hauria de desenvolupar tercers? Per què? • .................... • .................... • .................... • .................... Pràctica de serveis mòbils\n66. 66 ‘L’atenció ciutadana a les institucions públiques’. Màster UPF - Jordi Graells Costa. Barcelona, 17 febrer 2015 - BY 3.0 L’ATENCIÓ CIUTADANA A LES INSTITUCIONS PÚBLIQUES Màster de comunicació política de la Universitat Pompeu Fabra (UPF) Jordi Graells i Costa. Barcelona, 17 de febrer de 2015 Gràcies!


Els 13 videojocs catalans que pots provar al Steam Next Fest - MetaData\nEls 13 videojocs catalans que pots provar al Steam Next Fest\nPuzles, plataformes i ‘metroidvànies’ amb una gran diversitat d’estils artístics\nMarc Vilajosana Dimarts, 14 de juny de 2022 | 15:26h\n'Curse of the Sea Rats' és un metroidvania on les animacions estan dibuixades a mà | Petoons Studio\nCom cada trimestre, la principal plataforma de videojocs digitals per a ordinadors, Steam, organitza el seu Steam Next Fest, un festival digital on els usuaris poden provar de manera gratuïta centenars de demos d’obres que actualment estan en desenvolupament. L’edició actual, oberta fins al 20 de juny, compta amb versions de prova de títols independents molt esperats, com Cult of the Lamb, There Is No Light o SIGNALIS. La indústria catalana també participa en aquest esdeveniment, amb un total de 12 propostes de gèneres i estètiques ben diferents.\nAntro és un videojoc de puzles i plataformes en un entorn 2.5D en què haurem d’escapar d’una ciutat postapocalíptica mentre ens persegueixen les forces de seguretat. Ambientat en la jugabilitat d’obres com LIMBO o Inside, el videojoc de Gatera Studio destaca per l’atenció que dedica a l’aspecte musical, amb estils urbans tals com el Hip Hop, el Drill, el R&B i la música electrònica i pistes compostes específicament per l’obra.\nPublicat per l’editora catalana Jandusoft i desenvolupat per Dume Games Studio, Astronite és un metroidvania de plataformes i acció amb una estètica blanc i negre en què controlem un petit astronauta durant la seva exploració pel seu planeta natal, Neplea, amb la missió d’expulsar les espècies invasores que l’habiten.\nMango Protocol és un dels estudis independents més reconeguts a l’Estat espanyol, després d’haver publicat títols com MechaNika, Agatha Knife o Colossus Down. La nova obra de la companyia és CLeM, un videojoc d’exploració basat en trencaclosques on els jugadors hauran de descobrir quin misteri s’amaga darrere les indicacions que trobem en un críptic quadern. El títol formarà part de la sèrie Psychotics Adventures de Mango Protocol i va guanyar el premi a videojoc més esperat en la darrera edició de l’Indie Dev Day.\nEl metroidvania és un gènere que ha guanyat molta popularitat en els darrers anys, la qual cosa vol dir que cada vegada hi ha més propostes contra les quals competir. Per fer-ho, l’equip de Petoons Studio ha donat a Curse of the Sea Rats una identitat única a través de la seva estètica, basada en animacions 2D dibuixades a mà. El videojoc en qüestió, finançat en una més que exitosa campanya de Kickstarter, ens permet controlar a quatre personatges diferents en un món pirata ambientat en els treballs de Disney i Don Bluth.\nDesprés d’experimentar amb les interseccions entre videojoc, escape rooms i literatura amb Unmemory, l’estudi català Patrones y Escondites treballa ara en DELETE AFTER READING, un joc de misteri basat en puzles narratius que recupera la innovació de formats del seu predecessor. Amb un estil artístic cartoon, l’obra ens posa en la pell d’una noia fantasma i els seus acompanyants en la seva missió per recuperar l’única còpia existent d’un videojoc clandestí.\nLes noveles visuals també tenen un espai reservat al Steam Next Fest, i a Catalunya disposem d’un estudi especialitzat en aquesta classe de gènere. Es tracta d’Ertal Games, companyia nascuda a Tarragona el 2016 i assentada actualment Barcelona que presenta a l’esdeveniment la versió de prova del seu sisè títol comercial, Exes Assault!!. Com la resta d’obres del seu catàleg, el videojoc destaca per la seva temàtica LGTBQ+. En aquest cas, Exes Assault!! ens presenta una comèdia romàntica d’oficina on el nostre protagonista, en Jorge, es retrobarà amb quatre de les seves exparelles a l’empresa a la qual acaba d’entrar a treballar.\nCom seria la convivència entre el comte Dràcula i el monstre de Frankenstein? Això és el que es pregunta Frank and Drake, una aventura narrativa que reimagina ambdós personatges clàssics com a companys de pis en el seu dia a dia. Quan surt el sol, controlem en Frank, mentre que les nits són d’en Drake. Appnormals Teams ens proposa descobrir quina relació van construint a través d’un videojoc que destaca pel seu apartat visual, basat en una animació per rotoscòpia, on cada fotograma està dibuixat sobre una gravació real.\nKoa and the Fives Pirates of Mara\nMalgrat ser la seva primera obra, Mail Mole va consolidar Talpa Games com un dels estudis de videojocs més prometedors del territori. Enguany, i de nou sota la tutel·la d’Undercoders, l’equip barceloní s’ha aliat amb la valenciana Chibig Studio per desenvolupar Koan and the Fives Pirates of Mara, un plataformes en 3D fortament inspirat per Super Mario 3D World que reimagina la jugabilitat de Mail Mole amb la Koa, cara visible de Summer in Mara, com a protagonista.\nMonster Prom 3: Monster Roadrip\nD’ençà del seu llançament el 2018, la franquícia Monster Prom ha gaudit d’un important èxit internacional entre els aficionats al videojoc independent. No en va, la seva segona entrega és encara avui el videojoc espanyol que ostenta el rècord de més diners recaptats a Kickstarter. Tenint això en compte, no és d’estranyar que l’estudi barceloní Beautiful Glitch prepari ja la seva tercera part, Monster Prom 3: Monster Roadtrip. El particular simulador de cites entre monstres fa un gir mecànic en aquesta nova entrega, on l’objectiu passa de ser la conquista d’algun dels personatges a la supervivència en un accidentat road-trip.\nDesprés de fer-nos treballar com a arquitectes de presons a Prison Tycoon: Under New Management, Abylight Barcelona ens proposa ara convertir-nos en els gestors d’un campament militar a One Military Camp. Aquest videojoc de gestió i construcció de bases ens posarà a càrrec de l’economia, l’entrenament militar i el benestar d’un destacament en la seva lluita per posar fi a la guerra.\nEl veterà estudi barceloní Undercoders torna a treure les alpaques a passejar amb Superola Champion Edition, un videojoc arcade de plataformes on, sota la peluda pell d’aquests mamífers, haurem d’explorar un total de 10 mons diferents i 70 fases mentre lluitem contra els ‘Aliens Hotdog’ per recuperar les hamburgueses que han robat. Una obra eminentment humorística que no s’oblida d’oferir reptes d’elevada dificultat i un mode de pantalla partida per fins a quatre jugadors.\nFrank and Drake no és l’únic videojoc que presenta Appnormal Teams a l’actual edició del Steam Next Fest, ja que també podem provar una demo de TERRACOTTA, un títol d’acció basat en trencaclosques i ambientat en el famós Exèrcit de Guerrers de Terracota de la Xina. En aquesta obra haurem de fer servir el nostre enginy per evitar les tàctiques agressives i aprofitar-nos del sistema taoista que ens presenta el joc per avançar en l’aventura. Tot això engalanat amb un estil pixel-art on cadascun dels 8.000 enemics té una cara diferent.\nInspirat en l’obra homònima de Jorge Luis Borges, The Library of Babel és una aventura gràfica amb tocs de sigil i plataformes en el qual haurem d’investigar un curiós cas d’assassinat. El videojoc creat per Tanuki Game Studio succeeix en una Mesopotàmia postapocalíptica i salvatge, 20.000 anys després de l’extinció de l’ésser humà, en una societat d’avançada tecnologia on el passat, el futur i la bogeria s’entrellacen.


Filet Wellington - Cuines - TV3\nVedellaBoletsOli d'oliva verge extraMantegaOusAll\nLa vedella és una carn molt rica en ferro i en vitamina B12. Els bolets es poden classificar nutricionalment dins el grup de les verdures, son rics en aigua i minerals; i pobres en energia i en greixos.Amb la col·laboració de:\nfilet mignon de vedella dels Pirineus\nuna cullerada salsa perrins\n10 bolets portobel·lo\n10 làmines cansalada ibèrica\n1. Salpebrem el filet. Tirem un raig d'oli d'oliva en una paella i hi posem el filet fins que ens quedi enrossit. Ho reservem.\n2. Piquem a quadradets ben petits els xampinyons portobel·lo i els xiitakes. Els barregem en un bol amb una cullerada de mantega pomada, un pols de sal, una mica de salsa perrins, un gra d'all picat sense germinat, les 6 escalunyes picades i ho posem al foc amb les fulles de farigola fins que ens quedin els bolets enrossits .\n3. Estirem paper film i hi col·loquem a sobre les làmines de cansalada ibèrica, l'una al costat de l'altra.\n4. Posem la barreja que hem fet dels bolets per sobre de la cansalada.\n5. Al mig, hi posarem el filet pintat amb mostassa de Dijon. Amb l'ajuda del paper film ho emboliquem tot. Ens ha de quedar perfectament embolicat amb el paper! Ho posem una hora dins de la nevera perquè ens quedi ben pres.\n6. Tornem a estirar paper film i hi posem 1 o 2 làmines de pasta de full, segons la mida del filet. A sobre de la pasta de full, hi posem el filet, que prèviament haurem desembolicat, i amb l'ajuda del paper film, ho emboliquem un altra vegada, i ho tornem a deixar a la nevera uns 30 minuts perquè es refredi.\n7. El traiem de la nevera. Ho pintem amb els 2 ous batuts i fem uns dibuixos a la pasta amb la part que no talla del ganivet.\n8. Tirem sal Maldon i pebre per sobre i ho posem al forn a 180 graus 20 minuts.\n9. Un cop ha passat el temps ho deixarem refredar 10 min i ho tallarem a escalopes d'uns 2 cm de gruix i ho servirem.\nFilet Wellington en un minut


Ja hi ha Pressupost Municipal per al 2018 |\nJa hi ha Pressupost Municipal per al 2018\nBy miquelsineuer / Mai 10, 2018 / Política / Deixa un comentari\nDilluns, dia 7, es va celebrar un Ple Extraordinari per al debat i votació del Pressupost Municipal del 2018. Tres coses criden l’atenció: la primera és que sigui quasi a mitjan any que s’aprovi el Pressupost de l’exercici corrent, la segona és que el debat i votació del Pressupost es va despatxar en 4 minuts i la tercera és que només hi havia dues persones de públic.\nEl pressupost ascendeix a un total de 2.948.817,10 €, la qual cosa suposa un increment respecte al del 2017 de 217.562,66 €.\nEl regidor d’Hisenda, Pep Lluís Tugores, va fer una breu exposició del Pressupost.\nAquest increment d’ingressos respon a la regularització del cadastre de bens immobles i que afecta a la recaptació de l’IBI. Per això, l’increment pressupostat d’ingressos per la recaptació de l’IBI de naturalesa urbana és de 273.742,40 €.\nPel que fa als ingressos, també hi ha un increment en tots els imposts relatius a l’activitat de la construcció, com és l’impost de construccions i obres i la taxa de llicències d’obres. La pujada és de 15.000 € en el total d’ambdós imposts.\nTres partides transferides d’altres institucions o administracions i que es destinaran a inversions són: 195.000 € del Pla especial d’obres i serveis 2017-2018, 149.679.43 € per al manteniment i millora d’instal·lacions esportives i 6.500 € de l’Obra Social La Caixa.\nLes despeses de personal, degut a l’elaboració de la Relació de Llocs de Treball amb la revisió de les retribucions, suposa un increment d’uns 20.000 €.\nPugen la despesa del cementiri degut a les obres de conservació i manteniment que ja s’han dut a terme i que han suposat uns 37.000 €.\nS’incrementa la despesa de reparació, conservació i manteniment de l’enllumenat públic en 40.000 € per millorar la seva eficència mediambiental.\nUna partida significativa de despesa són els 200.000 € que enguany s’han d’abonar als propietaris dels terrenys del CEIP Rodamilans per l’incompliment del conveni urbanístic de construcció del centre. Aquesta partida puja 100.000 respecte a la del 2017.\nUna curiositat en l’àrea de patrimoni històric és la despesa prevista de 1.500 € per una rèplica de Sa Barcella.\nPel que fa a les inversions més quantioses a les instal·lacions esportives, es preveu la construcció d’un pas soterrat a la Voltadora (70.323,75 €), l’acondicionament de la pista poliesportiva del mercat (73.610,48 €) i repintar les pistes de tennis del poliesportiu (18.150,00 €). Aquestes obres són finançades pel Consell de Mallorca. Es preveu també rehabilitar les pistes de petanca i ampliar la grada de la Voltadora.\nAltres inversions pressupostades són la rehabilitació de Sa Quartera de baix, amb reforma de coberta, trespol i banys (199.500,00 €) i la reforma de l’edifici de Sa Quintana (32.000,00 €), per seguir amb el seu acondicionament.\nAl pressesupost hi figura la partida d’inversió de la construcció de la nau municipal al carrer Mossèn Bartomeu Mulet, obra que ja s’està executant, per import de 151.000,00 €.\nCal destacar que a 31 de desembre de 2018, l’Ajuntament de Sineu no tendrà deute financer, ja que aquest any queda del tot amortitzat l’únic préstec municipal.\nAl poliesportiu hi haurà molta inversió\nLa Quartera de baix serà reformada\nEl portaveu del Partit Popular, Tomeu Mulet, es va queixar de no haver tengut la memòria del Pressupost abans. La memòria es va entregar en el mateix Ple però és un document resum del Pressupost que es pot extreure de la documentació que sí tenien amb antel·lació. Tomeu Mulet va recordar que ells ja havien demanat una rebaixa de l’IBI per al 2018 i que no havia estat acceptada per l’equip de govern.\nBiel Aguayo de Sineu S’ho Mereix només va dir que votarien en contra perquè no coincideixen amb la política de despesa de l’equip de govern.\nPer tant, el Pressupost 2018 es va aprovar amb 6 vots a favor (GxS i PI) i 5 vots en contra (PP i SsM).\nNaüm, un projecte encapçalat per una monja sineuera dingola.net/2020/08/11/nau… 22 hours ago\nMucada 2020. Aquests són tots els vídeos de la primera Mucada virtual. dingola.net/2020/08/10/muc… 1 day ago\nRT @MuchdeReig: Vist que és un any diferent però no menys especial, vos volem convidar a celebrar una Mucada virtual. Només volem posar-vos… 2 days ago\nAixí comença la no-Mucada dingola.net/2020/08/08/aix… 3 days ago


Menció als Despatxos - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMenció als Despatxos (MID) és una distinció militar per valentia o per qualsevol altre servei lloable.\nUn despatx és un informe oficial d'un comandant superior, normalment d'un exèrcit als seus superiors, detallant la conducció de les operacions militars.\nRegne Unit i CommonwealthModifica\nA les Forces Armades Britàniques, aquest informe és publicat a la Gaseta de Londres. Si un soldat o oficial subordinat realitza una acció destacada i apareix a l'informe, es diu que ha estat mencionat als despatxos.\nAls països de la Comonwealth, els soldats que són mencionats en despatxos no reben una medalla, sinó que reben un certificat i se'ls autoritza a portar fulles de roure sobre el galó de la medalla de servei atorgada als soldats que hagin servit en un conflicte. Si no s'atorga una medalla de campanya, les fulles de roure es llueixen al costat esquerre de l'uniforme.\nEls soldats poden ser mencionats en múltiples ocasions. Lord Gort, mereixedor de la Creu Victòria durant la I Guerra Mundial i que va acabar sent Mariscal de Camp Vescomte Gort va ser mencionat 9 vegades als despatxos. El general australià H.G. Bennet va ser mencionat 8 vegades durant la I Guerra Mundial.\nExemple d'una Croix de guerre amb 4 mencions:\n1 palma de bronze\n2 estrelles de plata\n1 estrella de bronze\nA l'exèrcit francès, les mencions als Despatxos, o més precisament, mencions en Ordres (citation dans les ordres), són fetes pels comandants superiors, des de la posició de comandant de regiment a la de General en Cap, a les ordres que lliuren a cada unitat, reconeixent la valentia d'una acció realitzada temps abans. Les mencions són atorgades per valentia a qualsevol membre de la militaria francesa o els seus aliats i són, depenent el seu grau, aproximadament l'equivalent de l'Estrella de Bronze i l'Estrella de Plata americanes o la Creu Militar i la Medalla Militar britàniques.\nLes mencions fetes durant la Primera Guerra Mundial, la Segona Guerra Mundial o en conflictes colonials eren acompanyats de la concessió d'una Creu de Guerra o de la Creu al Valor militar, amb un afegit al galó depenent del grau de la menció: el grau inferior és representat per una estrella de bronze, mentre que el màxim grau és representat per una palma de bronze:\nuna estrella de bronze pels mencionats a nivell de regiment o brigada\nuna estrella de plata pels mencionats a nivell de divisió\nActualment, una menció amb concessió de la Creu del Valor Militar (la Creu de Guerra ja no s'atorga) és rara, i la major part de mencions són concedides amb la Medalla de la Defensa Nacional d'or.\nUna unitat pot ser mencionada als Despatxos. El seu pendó és decorat amb la creu corresponents. Després de dues mencions, els homes de la unitat poden portar el cordó (la fourragère).\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Menció als Despatxos\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Menció_als_Despatxos&oldid=25432785»\nDarrera modificació: 13 nov 2020 a les 18:11\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 nov 2020 a les 18:11.


Els acabats dels paviments han anat evolucionant al llarg del temps fins al punt que es pot arribar a donar pràcticament qualsevol color o forma al formigó. Bàsicament tenim 3 tipus d'acabats:\nEls paviments estampats: Un cop aplicat el formigó i abans que aquest comenci a fraguar, s'apliquen uns motlles sobre la superfície i es pressiona per tal que quedi tota la superfície del paviment marcada tal com si s'haguessin posat uns llambordins o rajoles. L'aspecte final és espectacular si a més es combina amb colorants.\nEls paviments rentats: En aquest tipus de paviments hem d'esperar que el formigó hagi fraguat una mica i, mitjançant aigua a pressió, es neteja i es retira la primera capa fina del paviment deixant a la vista les gravilles (normalment s'utilitzen gravilles rodones) i donant un aspecte de catifa de pedres rodones.\nEls paviments lliscats: En aquest tipus de paviments es comencen a tractar a mesura que comencen a fraguar. Es van lliscant fins a aconseguir un acabat fi o semi-fi.\nCada un d'aquests paviments són ideals per a fer entrades de garatge, corriols en jardins, terrasses exteriors... Cliqueu sobre el tipus de paviment que més us agradi i mireu alguns dels paviments que hem fet!\nTingueu en compte que els colors dels paviments es poden veure diferent en les fotografies del què són en realitat.


Del 28 de maig al 26 de juny se celebra una edició del Microvi amb canvis i adaptat a la Covid | RTVVilafranca\nDel 28 de maig al 26 de juny se celebra una edició del Microvi amb canvis i adaptat a la Covid\nL’ajuntament d’Avinyonet ha assumit els actes sense patrocinadors i un preu únic popular de 10 euros.\nL’alcalde, Cèsar Herráiz, explica que enguany el Microvi serà diferent, amb totes les activitats a l’aire lliure i limitació d’aforament, però que s’ha volgut impulsar una fórmula que permet la promoció dels diferents nuclis del municipi.\nEl president del Consorci de Promoció Turística del Penedès, Ramon Riera, remarca que és una bona notícia que se celebri un certamen com el Microvi que promou el turisme a la comarca.\nLa regidora de Turisme, Núria Catà, ha explicat que es realitzaran set actes repartits en tots els nuclis, que començaran el 28 de maig amb la Nit dels Sumolls, al monestir de Sant Sebastià dels Gorgs.\nTotes les activitats es faran a l’aire lliure i contemplen mesures de prevenció del coronavirus.\nEl 30 de maig es farà una caminada de 10 quilòmetres, amb dues aturades per fer tasts, a Can Ràfols dels Caus, i a Mas Candí. El 5 de juny tindrà lloc una Mostra de petits cellers a l’Arboçar, amb la participació de deu cellers de proximitat.\nEl 12 de juny es farà a Cantallops un joc d’escapisme, el 17 de juny un tast de vins del Massís del Garraf a Can Ràfols dels Caus i el 26 de juny un tast de vins naturals a les Gunyoles.\nLes inscripcions s’obren aquest divendres a la pàgina web penedesturisme.cat.\nAvinyonet del Penedès suspèn el Microvi 2020\nEl Microvi tanca tres setmanes d’activitats al voltant dels petits cellers amb bona resposta


Ipcena insta el Govern a vetar la retirada de nius de la Catedral\n© Imatge presa aquesta setmana de cigonyes en una de les torres.\nL’entitat ecologista Ipcena va anunciar ahir que exigirà a la direcció de Biodiversitat del departament de Territori que “prioritzi el medi ambient i la conservació de la biodiversitat davant de l’interès del bisbat de Lleida de treure tots els nius de cigonyes de la Catedral”. Ipcena va reaccionar així a la sol·licitud formulada pel capítol de la Catedral (vegeu SEGRE de dimecres) per retirar nius de la teulada i col·locar sistemes antiaus a partir de l’1 d’agost, quan va finalitzar el període de protecció per la cria de les cigonyes.\nUna portaveu de la conselleria de Territori va informar ahir que van rebre aquesta sol·licitud el 6 de juliol i que hi respondran “una vegada es disposi de l’informe tècnic corresponent”. Segons Ipcena, el capítol vol retirar tots els nius, quan la resolució adoptada la tardor passada pel Govern obliga a mantenir els que estan ubicats als contraforts.\n“Farem tot el que estigui a les nostres mans per impedir la destrucció i expulsió de les cigonyes de la Catedral”, afirma l’entitat.


Premis de la Fundació Catalunya-La Pedrera per alumnat de l'ETSEA\nAls millors treballs de fi de grau i de màster sobre l'estudi del patrimoni natural de Lleida\nEls premiats, amb les autoritats acadèmiques Foto: UdL\nDos estudiants de l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Agrària (ETSEA) de la Universitat de Lleida (UdL) han rebut avui els premis a millor treball de fi de grau (TFG) i millor treball de fi de màster (TFM) de la Fundació Catalunya-La Pedrera. Un proposa un model per gestionar els peixos de l'Estany d'Ivars i Vila-Sana i l'altre, la instal·lació d'un sistema de calefacció basat en la biomassa al nucli d'Alinyà, a l'Alt Urgell.\nAmadeu Arbonés ha rebut el guardó pel seu TFG d'Enginyeria de Forest titulat Evolució de la comunitat íctica de l’Estany d’Ivars i Vila-Sana durant el període comprès entre els anys 2008-2015 i proposta de gestió piscícola. Ha estat tutoritzat pel professor Frederic Casals. Per la seua banda, David Aguilà ha centrat el seu TFM, tutoritzat per José Antonio Bonet, en un Estudi de viabilitat per a la instal·lació d'un district heating al municipi de Fígols i Alinyà.\nA l'acte, que ha tingut lloc a la Sala de Graus de l'ETSEA, han assistit el Director de l'Àrea de Territori i Medi Ambient de la Fundació, Miquel Rafa; el vicerector de Recerca de la UdL, Jaume Puy; i el director de l'ETSEA, Narciso Pastor. Els premiats han rebut 500 euros cadascun i un diploma acreditatiu del guardó.\nLa Fundació Catalunya-La Pedrera premia, amb la UdL, els projectes vinculats als espais naturals que gestiona a les comarques de Ponent. Es tracta dels espais de la Xarxa Espais Natura per promoure la protecció del patrimoni natural i el paisatge, assegurant-lo per a les generacions futures i creant valor als territoris. L'acord per estimular el desenvolupament de projectes i activitats de recerca, d'assessorament, formatives i divulgació en medi ambient i desenvolupament data de 2013.\nText: Comunicació Fundació Catalunya-La Pedrera / Oficina de Premsa UdL\nEstudi de viabilitat per a la instal·lació d’un district heating al municipi de Fígols i Alinyà (Alt Urgell) / Autor: David Aguilà


La Fira d’Arrel de Manresa arriba a la majoria d’edat fresca, feliç i transformadora |\nLa Fira d’Arrel de Manresa arriba a la majoria d’edat fresca, feliç i transformadora\nDel 15 al 18 d’octubre se celebrà la 18a edició de la Fira d’Arrel Mediterrània de Manresa. Un miler d’artistes,112 companyies, més de tres-centes activitats, 35 estrenes, vint funcions amb entrades exhaurides, un 78 % d’ocupació a les sales i els carrers i places plens de gom a gom. Què més desitjar ?\nL’espectacle inagural de dijous, In Somni, esdevingué un autèntic símbol d’aliança entre cultura tradicional i urbana, on la cobla i el hip-hop es fusionaren amb la Cobla Sant Jordi i la companyia de dansa urbana Kulbik. Abans de l’espectacle inagural Màrius Serra oferí el primer dels tres pregons de la Fira, novetat d’enguany, titulat “Pregó políglot sota el paraigües d’una única llengua”. Dijous se celebrà també la final del Concurs Sons de la Mediterrània, amb el sextet guanyador Roba Estesa, combinant la interacció amb el públic, la música tradicional i el ball. El plat fort de la nit de divendres fou l’estrena del nou disc de Roger Mas, “Irredempt”, al teatre Kursal i es tancà la nit a l’Stroika amb els Asian Dub Foundation, l’únic concert a Catalunya del mític combo britànic.\nDissabte al vespre, la Taverna Estrella DAMM, l’epicientre de la Fira que per segon any consecutiu s’ha traslladat de Sant Domènech al pati del Casino, acollí la nit de ball folk per excel·lència, amb l’acordionista Guida Sellarès com a presentadora, obrint amb una bona dosi de ball de bot, a càrrec de Música Nostra. I és que a la capital d’El Bages s’hi aplega un gran gruix dels més qualificats dansaires de jotes, mateixes i fandangos mallorquins. La formació balear fou seguida de Niu i La Clavellinera i el duet Le Bal Brotto-López, amb danses occitanes. Sensuals mazurques, alegres xotis, valsets per giravoltar, xampanyes i cercles ompliren la Taverna fernt suar de valent als assistents, que pogueren agafar energia al pati del Casino amb el Mercat de Cuines del Món, amb hummus, dolços libanesos, ous estrellats i altres delicies. El dissabte a la nit un bon grapat de propostes se superposaren a un públic que probablement hagués preferit combinar, però alhora ajudà a tenir espais de ball més amens, sense aglomeracions excessives. Mentre les danses vestien la Taverna, les Oques Grasses oferien canya de la bona a tota la joventut que s’aplegà a l’Stroika, ballant a ritme de regge, rock i pop amb el grup revelació dels Premis Enderrock del 2014 i convertit en tot un fenomen arreu dels Països Catalans. A la una de la matinada Joan Garriga i Carles Belda protagonitzaven al Vermell un tast de caves entre cançons i rialles i allargaren el concert extraoficialment fins a altes hores de la matinada tocant entre el públic, fent de la música d’acordió un acte popular, proper i amistós.\nEl batec dels Països Catalans a la Mediterrània fou profund, gaudint dels 20 anys d’Ovidi amb “Ovidi Popular, 20 anys!”, amb les veus de Miquel Gil, Jordi Fàbregas, Pep Jimeno “El Botifarra”, Toni Torregrossa i Celdoni Fonoll. Per la seva banda, Germà Negre oferí un espectacle amb la Cobla Selvatana i l’Esbart Fontcoberta i la cantautora Clara Andrés presentà el seu nou treball.\nEnguany s’emfatitzà l’espectacle de carrer, el popular, el que arriba tothom, a aquell que s’hi adreça i aquell que se’l troba i s’hi queda embadalit: el Ball de Gitanes, els Capgrossos i el Drac de Vilafranca, els Gegants Bojos de Solsona, els Castellers de Gràcia i els Tirallongues de Manresa foren algunes de les mostres més nostrades que donaren vida i festa a les places i carrers manresans. Cal destacar l’originalitat i valor de l’actriu Ada Vilaró a la Plaça de l’Om amb la seva perfomance de vint-i-quatre hores, comunicant-se sense paraules amb la gent que hi\npassejava, sense canviar la ubicació i sota la fresca manresana de les nits d’octubre. Probablement Ada haurà agraït a l’organització l’avanç de la Fira que ja es manté des de l’any passat.\nLa implicació del poble manresà en diversos àmbits fou un altre factor a destacar aquest any. Cal fer especial esment als nois i noies de l’institut Pius Font i Quer, amb “Five days to dance”, dedicant tota la setmana vuit hores diàries a ballar, amb tot el que implica: expressió, integració, harmonia, grup, canvi de rols i desenvolupament, mostrant el seu fruit escènic a la ciutat a la sala gran del Kursal, sota la direcció de “De Loopers-dance2gethers”.\nDiumenge al migdia el Teatre Conservatori obria les portes a un dels espectacles més senyorials i magnes, Tants records, a càrrec de l’Esbart de Sant Cugat, acompanyat del jove cantaor Pere Martínez- La proposta agermana tradició catalana i flamenc, on músics i balladors comparteixen escenari i coreografies, on la dansa contemporània esdevé la protagonista de l’expressivitat i sentiment, vestida de melodies tant nostres com“Pare”, de Serrat, “Vida” de Llach, i poemes musicats com «Boca seca», de Narcís Comadira, per Miguel Poveda o Cementiri de Sinera d’Espriu. Guitarra, bateria i veu acompanyen al cos de dansa. Un “Què volen aquesta gent” obre i tanca el cercle i els aplaudiments ressonen per tot el Conservatori.\nLa nova proposta del Cos de Dansa de l’Esbart Sant Cugat acosta de forma inèdita la dansa tradicional catalana al “flamenco”. Ho fa incorporant la música en directe de la mà d’una formació encapçalada pel jove “cantaor” Pere Martínez. Músics i balladors comparteixen escenari i coreografies. L’objectiu és la fusió de disciplines i estils en un espectacle nu, íntim i proper.\nL’acte de cloenda, protagonitzat per La viola d’or, commemorava els 150 anys del naixement d’Enric Morera. Diumenge al vespre, Xàldiga, oferia la Moscada a la Plaça Major, un tast del què és el potent i sentit correfoc de Manresa la nit dilluns després del darrer cap de setmana d’agost: l’inici i el final d’un cicle. Les darreres espurnes deien adéu a la divuitena Fira d’Arrel Mediterrània amb un “Ball de vacances” de tardor.\nFOTOS :Cristina Bancells\nThis entry was posted on divendres, 30 de/d' Octubre de 2015 at 13:43\tand tagged with esbartsantcugat, estrelladamm, Manresa, Stroika, teatrekursal and posted in General.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed.\n« Porreres, vila de rock i ensaimada\nMiralls, poemes i cançons de Roger Mas »


nens | Quins fogons!\nAll posts tagged nens\nPosted by programaquinsfogons on 11 febrer 2012\nPosted in: La recepta.\tTagged: bebè, nens, pastís, regal.\t17 comentaris\nAquesta “recepta” he decidit penjar-la perquè trobo que és un bon regal de naixement, és a dir de l’aniversari número 0! Em semblava divertit proposar-la també, a part de la versió formal (pastís mousse de mango), al Memòries d’una cuinera: pastís d’aniversari. Aquesta és una manera de regalar una cosa útil a algú que acaba de tenir un bebè com són els bolquers però presentada d’una manera divertida. Aquest era un macro pastís de 6 paquets, però un dono la “recepta” d’un de sol. S’hi poden afegir “ingredients extres” com pitets, biberons, tovalloletes…\n1 paquet de bolquers, 1 plat de paper per a pastissos, 1 pot de gel de dutxa de bebè, gomes de pollastre de colors, cintes de tela, 1 peluix i xupa-xups.\nEnrotllem un per un els bolquers i els posem una goma perquè no es desenrotllin. Enganxem amb cinta adhesiva el gel de bany al mig de la plàtera de pastís. Anem posant els bolquers al voltant del gel de bany i quan ja estigui la capa de baix l’envoltem amb un llaç de cinta de tela. Fem capes de bolquers fins que tapem el gel de bany seguint les mateixes instruccions que amb la primera capa. A dalt de tot hi posem un peluix, que podem donar com a regal al germà si el nadó té germans. Per acabar de guarnir-lo, punxem xupa-xups o piruletes o hi posem articles per a nadó de manera que quedin monos.\nNúvols o esponges de sucre (marshmallows)\nPosted by programaquinsfogons on 7 febrer 2012\nPosted in: La recepta.\tTagged: dolços, llaminadures, nens.\t11 comentaris\nLa setmana passada vam fer un especial de cuina amb nens i vam parlar de les dolces temptacions que molt sovint no són exclusivament per a nens: les llaminadures!!! Aquesta és una fantàstica recepta per fer amb els nens al davant mirant-nos amb aquells ullets de voler començar a menjar. La Marina l’ha fet a casa i diu que queden boníssimes (ella n’hi diu esponges, jo núvols. Vosaltres com en dieu?). Si no volem que quedin amb tant gust de maduixa, podem substituir una mica de la gelatina de maduixa per gelatina neutra. Us animem a fer-les, a veure què en pensen els més petits (o no) de casa!\n3 sobres de gelatina Zela de maduixa de 13,3 g cada un\n10 g de gelatina neutra\nMaizena o sucre glacé per arrebossar\nPosem a escalfar l’aigua en un cassó. Quan comenci a bullir, hi afegim la gelatina neutra i el sucre. Abaixem el foc i ho deixem coent 5 minuts. A continuació, hi incorporem el sobre de la gelatina de maduixa i ho seguim removent durant 5 minuts més. Anirà agafant certa consistència. Ho deixem refredar fins que estigui mig quallat. Amb una batedora de varetes, muntem la gelatina durant uns minuts fins que quedi una textura com de merenga. Folrem un tupper o un motlle rectangular d’uns 15 per 23 cm amb plàstic transparent. L’empolvorem amb sucre glacé i hi dipositem la gelatina muntada. Ho deixem a temperatura ambient més o menys una hora o fins que creiem que ja ha pres prou. Passat aquest temps, bolquem la gelatina en una taula i amb un ganivet gran i ben esmolat tallem amb decisió unes tires, i després en fem rectangles. Ho arrebossem amb sucre glacé, o si us agraden una mica menys dolços, l’efecte és el mateix si els arrebossem amb Maizena.\nAquí tenim la prova del delicte!\nSopa de galets i pilotilles (de l’Anna)\nPosted by programaquinsfogons on 23 Desembre 2011\nPosted in: La recepta de l'oient.\tTagged: nadal, nens, sopa.\t3 comentaris\nRecordeu la recepta que vam llegir l’altre dia que no s’assemblava a cap altra “recepta de l’oient”? Era una mena de monòleg-recepta còmica mooolt divertida que ens va portar l’Anna des del Penedès. Us la copio perquè pogueu tornar a riure i a cuinar, si voleu! Podeu trobar més coses de l’Anna al seu blog.\nAquí la recepta del sopar del dilluns i del dijous:\nIngredients per a dos nens famèlics de 4 i 7 anys:\nUn tupper com el que es veu a la foto de caldo casolà que haurem congelat després d’haver-ne fet per a un regiment.\n6 pilotilles (mandonguilles a fora de casa meva) crues de carn picada, ou i pa ratllat, que elaboro quan em sobra carn picada dels macarrons, de mida aproximada de bakugan petit i plegat.\n8 galets dels més grans que es trobin al mercat. Com més grans siguin, més admiració provoquen.\nQue el nen petit tregui el tupper del congelador, li tregui la tapa, procuri que la llengua no se li enganxi al bloc de gel mentre la mare treu els estris del calaix, i el dipositi al marbre.\nQue el nen gran aboqui el bloc de gel ja convertit en granisat de caldo (perquè la mare l’ha posat un moment al microones, més que res per desenganxar-lo del plàstic) a un tupí. Prèviament, si cal, s’ha de desenganxar la llengua del germà petit de l’ingredient principal.\nQue els dos germans, sense barallar-se en excés, vagin a escampar la boira mentre la mare tira les pilotilles encara congelades al caldo i al cap d’una estona els galets. Com que tarda a fer-se (20 min. aprox.) li afegeixo una mica d’aigua perquè si no tot s’evapora massa ràpid i al final ho rectifico de sal.\nUn plat perfecte per escenificar la batalla nàutica definitiva entre el megagalet i el bakugan-pilotilla. El joc s’acaba quan la pilotilla es diposita a dins del megagalet i el nen l’engoleix. Això sí, no s’hi val abandonar el caldo per passar a les postres.\nGaletes de mantega (per fer amb nens)\nPosted by programaquinsfogons on 3 Novembre 2011\nPosted in: Cuina fàcil, La recepta.\tTagged: galetes, nens.\t4 comentaris\nCom ja us vam dir l’altre dia, és important que comencem a iniciar-nos en el món de la cuina ben d’hora. Per això avui us proposem una recepta de galetes de mantega molt fàcils per fer amb nens. No només poden amassar les galetones sinó que els hi poden donar forma i decorar-les amb xocolata blanca, negra, fruits secs, sucre glacé… (La foto és de midulcetentacion.es)\n300 gr de mantega\n500 gr de farina, aproximadament\n1 cullerada d’essència de vainilla.\nPosar la mantega uns segons al microones per estovar-la. Afegir-hi el sucre mentre es bat la mantega. Agregar-hi els ous i l’essència de vainilla. Seguir remenant. A continuació, afegir-hi la farina i seguir batent. Quan tinguem incorporada la meitat de la farina hem de seguir amassant a mà. Aquí és quan el nens comencen a passar-s’ho molt bé posant les mans a la massa. Mans que haurem esterilitzat abans. Per saber quan ja està feta la massa no se’ns ha de quedar enganxada als dits, però tampoc ha d’estar com una pedra. Deixar reposar la massa una hora a la nevera tapada amb un film transparent. Preescalfar el forn a 180 ˚. Posar la massa entre dos trossos de plàstic de cuina transparent, i amb l’ajuda d’un corró, formar una làmina de mig centímetre de gruix. Tallar les galetes amb motlles divertits i col·locar amb cura en una safata de forn antiadherent. Es fornegen en aproximadament 15 minuts, fins que es vegin daurades però encara estiguin una mica toves, perquè així quan refreden agafen un punt deliciós. A continuació deixar-les refredar en una graella de forn i decorar al gust.