Nova secció sindical a ActuaVallès de Sabadell – Coordinadora Obrera Sindical\nEl passat setembre, es va formalitzar el procediment legal per tal de crear las COS Actuavallès, secció sindical a l’associació Actuavallès de Sabadell (el Vallès Occidental) a través del sindicat Coordinadora Obrera Sindical.\nEl principal objectiu d’aquesta creació és defensar els drets laborals de totes les treballadores de l’entitat. La nostra missió com a entitat és principalment donar resposta i facilitats per a l’accés als drets d’aquelles persones que es troben en situació de més vulnerabilitat i la garantia que els drets bàsics no siguin vulnerats, creiem necessari més que mai que totes les persones que vetllem per aquesta missió tinguem clars els nostres propis drets i recorrem a l’eina de l’acció sindical per a vetllar pel compliment d’aquests.\nLa primera demanda que es durà a terme com a secció sindical és la reclamació de fixesa de les afiliades no indefinides. Totes les treballadores sou benvingudes a la secció i us convidem a formar-ne part.\nPer un coneixement ple i defensa dels nostres drets com a treballadores, entre totes, tot!\nCal estudiar amb profunditat la contrareforma de les pensions del 2021. El mes passat, la sectorial de pensionistes de la COS vam […]\nPrevious post Es crea la secció sindical de la COS a la Fundació Privada Lar a Llinars del Vallès\nNext post Campanya de suport a la Vaga indefinida dels bombers i bomberes forestals del País Valencià


Convoquen una manifestació el 9 d'Octubre per la vesprada en defensa de l'Identitat Valenciana - Cultura Valenciana\nEnguany Acció Regne de Valéncia que agrupa a entitats com al Grup d’Acció Valencianista, Rogle Constantí Llombart, Convenció Valencianista, Colectiu Corona, Institut d’Estudis Valencians, Roc Chabàs La Marina entre atres; i per atra part la plataforma l’Encontre que coordina a partits valencianistes com Poble Democràtic, Avant, Sumant per Torrent, Independents per Montroy, Acció Nacionalista Valenciana, Gent per Benifayó, entre atres mes, el que convoquen a tot el poble valencià a manifestar-se pels carrers del Cap i Casal en defensa de l’identitat i interessos dels valencians este 9 d’Octubre.\nLa del mati es a les 10h. en la Font de la plaça de l’Ajuntament (prop de l’Estatua de Vinatea) per anar junts a la Processó Cívica de la Real Senyera. Les Joventuts del GAV desplegaran una Real Senyera jagant per a que la gent puga portar els seus plecs fins al monument a Jaume I en el Parterre.\nLa de la vesprada, és a les 17h. en el Parterre, a on eixirà la manifestació valencianista asociativa (ARV) fins a la Plaça dels Furs (Torres de Serrans), a on se farà parlaments patriòtics, sonarà música en valencià i se li rendirà honors a la nostra Real Senyera. I encabant l’Encontre lliderarà la marcha fins a les Corts, a on se farà un breu parlament.\nEl comunicat que han publicat els organissador en les RRSS es el següent:\nEnguany, hem conseguit juntar al mon associatiu i politic, gent HONESTA i INCONDICIONAL, ad aquells que han aportat durant anys de manera totalment desinteresada.\nAixina que, si tens els mateixos valors que nosatros, anem TOTS JUNTS este 9 d’Octubre. Acompanya-nos en este cami que serà dur pero valios, complicat pero ilusionant, agotador pero satisfactori.\nDuguem molt de temps colaborant, treballant conjuntament per a poder recuperar la nostra força, per a tornar a elevar a la Patria Valenciana a la posicio que li correspon, per a defendre al Poble Valencià, els nostres interesos, la nostra identitat i el nostre futur.\nTots els que formem part d’esta gran familia sempre hem estat al peu del cano, i es hora que lliderem la crida de l’UNIO perque «YA HA ARRIBAT L’HORA DE SER LLIURES I SER DIGNES DE SER VALENCIANS»


singladures: VAS I PENSES L'EXISTÈNCIA...\nVas i penses l'existència\nagafada amb la força de les mans\ni la decisió és ferma, compromesa.\nEls dits s'enllacen com un tot\nprocurant no deixar fugir\nels arguments necessaris\nper calmar els dubtes.\nNo hi ha manera d'encaixar\nla material essència de les extremitats.\nTot es difumina en el fum\nde la gasosa dilatació.\nLa impotència, llavors,\ninunda la gola amb el desfici\nÉs la sensació més semblant\na l'intent de resoldre\nels misteris del món oníric.


Premi per a un fuet innovador d'un alumne de l'Escola Agrària de l'Empordà\nLa finalitat del projecte de Xavier Puigdevall premiat per INNOVACC és millorar la formulació d'un embotit de porc tradicional elaborat en una carnisseria\nEMPORDA.INFO 19.12.2019 | 11:44\nActe de lliurament del premi, celebrat a Olot. EAE\nActe de lliurament del premi, celebrat a Olot.\nXavier Puigdevall, alumne del Cicle Formatiu de Grau Superior de Processos i Qualitat en Indústries Alimentàries de l'Escola Agrària de l'Empordà, ha resultat guanyador de la tercera edició del Premi INNOVACC a la innovació tecnològica en l'àmbit carni. Aquests guardons, organitzats per l'Associació Catalana d'Innovació del Sector Carni Porcí (INNOVACC), han reconegut el treball "Ús d'un cultiu iniciador en un producte curat. Diferències entre l'absència o la presència d'un estàrter en el fuet" elaborat per l'estudiant, així com la tasca del seu tutor Sergi Altarriba i de l'Escola Agrària de l'Empordà.\nS'hi han pogut presentar estudiants de Batxillerat, Formació Professional i Universitat que hagin elaborat i presentat el projecte o treball de final d'estudis durant l'últim curs escolar 2018-2019. El guardó té l'objectiu d'incentivar projectes d'innovació tecnològica dins l'àmbit educatiu català enfocat al sector carni. A més a més, és imprescindible que la innovació sigui tangible, ja que es valora la seva aplicabilitat en un espai real de treball. El projecte elaborat per Xavier Puigdevall ja s'està provant a la Carnisseria Nadal de Sarrià de Ter, empresa on treballa actualment.\nTeresa Colell, directora de l'Escola Agrària de l'Empordà, ha destacat "la importància del Premi INNOVACC per a la dinamització i innovació del sector i per fomentar el relleu generacional". D'altra banda, segons Sergi Altarriba, tutor del treball premiat: "És un autèntic reconeixement a l'esforç d'en Xavier, així com a la labor educativa del centre. Des de la nostra escola seguirem formant als professionals del sector agroalimentari del futur".\nEl guardó està dotat amb 5.000 euros, repartits a parts iguals entre Xavier Puigdevall i l'Escola Agrària de l'Empordà. També s'ofereix a l'estudiant guanyador la possibilitat de formalitzar un contracte laboral en pràctiques en una empresa del sector carni porcí català. El jurat del premi ha estat format per grans professionals del sector: Jacint Arnau (IRTA, secretari d'INNOVACC), Esteve Espuña (Esteban Espuña SA, president d'INNOVACC), Narcís Cañigueral (Embutidos Monter SAU, tresorer d'INNOVACC), Ignasi Pons (FECIC), Llorenç Freixanet (Metalquimia, vocal d'INNOVACC), Jaume Sió (Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya), Joan Martí (ACCIÓ), Ricard Parés (PORCAT) i Narcís Grèbol (ex-secretari d'INNOVACC).\nL'acte d'entrega del premi ha tingut lloc al restaurant la Deu d'Olot aquest dimecres. Els cinc finalistes han assistit al lliurement del guardó acompanyats pels seus respectius tutors, socis d'INNOVACC i altres persones vinculades al sector carni porcí català.\nSobre l'Escola Agrària de l'Empordà\nL'Escola Agrària de l'Empordà és un centre formatiu de la xarxa d'escoles del Servei de Formació Agrària del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya. Va iniciar la seva activitat el 1971 i actualment, està especialitzat en la formació dirigida a la indústria agroalimentària. L'escola ofereix formació reglada a través del Cicle Formatiu de Grau Superior de Processos i Qualitat en Indústries Alimentàries en modalitat dual. També, compta amb una amplia oferta de formació contínua amb cursos de durada variable i jornades tècniques dirigits als professionals del sector agroalimentari i agrari, als petits productors i transformadors agroalimentaris i als productors agraris que es volen iniciar en la transformació del producte.\nAquest 2019, l'escola ha realitzat un total de 41 cursos i 41 jornades tècniques, contribuint a l'actualització i l'ensenyament permanent dels professionals de la industria agroalimentària i fomentant el relleu generacional del sector.


Vicerectorat de Planificació Econòmica. Vicerectorat de Planificació Econòmica i Estratègica\nVicerectorat de Planificació Econòmica i Estratègica\nComptes anuals UA\nComptes anuals entitats dependents UA\nComissió de planificació econòmica\nComissió de control del pla de pensions\nVicerector de Planificació Econòmica i Estratègica\nDirectora del Secretariat de Direcció Estratègica\nEncarnación MANRESA MARHUENDA\nÁngeles RUFETE CORBÍ\nCarlos GARCÍA CIFUENTES\nFelipe MARTÍNEZ MARTÍNEZ\nTelèfon: +34 965903483 Ubicació:\nFax: +34 965903672 1a Planta ed. Rectorat\nvr.plasec@ua.es SIGUA: 0028P1002\nSESSIÓ FORMATIVA PLA DE PENSIONS UNIVERSITAT D'ALACANT\nEl dia 22 de setembre, a les 10,00 hores, en la Sala d'actes de la Facultat d'Educació. Serà retransmès en directe per videostreaming.\nOBERTURA TERMINI DE SOL·LICITUDS DE NOVES LÍNIES DE SUBVENCIÓ. PLA ESTRATÈGIC DE SUBVENCIONS.\nEl termini de sol·licitud és des del 15 de setembre al 8 d'octubre.\nCOMPTES ANUALS UNIVERSITAT D'ALACANT 2020.\nEl Ple del Consell Social de 28 d'abril de 2021, aprova per unanimitat els comptes anuals de la Universitat d'Alacant corresponents a l'exercici 2020.\nAprovació, per majoria, pel Ple del Consell Social, en sessió ordinària, de 21 de desembre de 2020, del Projecte de Pressupost de la Universitat d'Alacant per a l'any 2021.\nAJORNAMENT DE PAGAMENT DE REBUTS DE MATRÍCULA. PLA DE CONTINUÏTAT\nCom a mesura de suport a les persones i famílies, que es vegen particularment afectades per les conseqüències econòmiques negatives de la declaració de l'estat d'alarma per a la gestió de la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19, la Universitat d'Alacant habilita la possibilitat d'ajornar el pagament del quart i últim rebut de la matrícula de títols oficials del curs acadèmic 2019-20, el venciment del qual està previst per al pròxim dia 16 d'abril.\nA causa de la situació excepcional derivada de les mesures adoptades per a lluitar contra la propagació del COVID 19, aquest Vicerectorat a partir del 16 de març realitzarà la seua activitat de forma no presencial, per la qual cosa es prega que qualsevol comunicació o sol·licitud es realitze a través del correu institucional: vr.plasec@ua.es o mitjançant l'administració electrònica a través d'UACloud.\nPreguem disculpen les molèsties.\nAprovació, per unanimitat, pel Ple del Consell Social, en sessió ordinària de 18 de desembre de 2019, del Projecte de Pressupost de la Universitat d'Alacant per a l'any 2020.\nQUART INFORME DEL SUPV/2018\nLa Contribució Socioeconòmica de les Universitats Públiques Valencianes.\nCANVI D'ENTITAT GESTORA DEL PLA DE PENSIONS DE LA UNIVERSITAT D'ALACANT\nDesprés de l'acord signat el 8 d'abril de 2019, per la Comissió de Control del fons PREVICORP, la comissió de control de la UA i la Fundació, van acordar el 16 de maig, l'acceptació del canvi de gestora d'aquest fons, s'ha passat a substituir Mediterrani Vida per VidaCaixa.\nAprovació, per unanimitat, pel Ple del Consell Social, en sessió ordinària de 20 de desembre de 2018, del Projecte de Pressupost de la Universitat d'Alacant per a l'any 2019.\nNoves tarifes aplicables en el lloguer d'espais interiors de la Universitat d'Alacant.\nEl Consell Social de la Universitat d'Alacant, aprova les noves tarifes aplicables en el lloguer d'espais.\nModificació de la normativa sobre indemnitzacions per raó del Servei i despeses de desplaçament i estada de personal extern en la Universitat d'Alacant.\nNormativa sobre indemnitzacions per raó de servei i despeses de desplaçament i estada de personal extern en la Universitat d'Alacant.\nInstrucció de 28 d'octubre de 2016 que modifica els procediments de tractament de l'IVA en els Instituts Universitaris d'Investigació.\nInstrucció de 28 de juliol de 2016 per a la determinació del nombre de vicedegans/es o sotsdirectors/es i coordinadors/es en Facultats i Escoles.\nTercer Informe del SUPV "La Contribució Socioeconòmica de les Universitats Públiques Valencianes".\nResum Executiu de l'Informe del SUPV.\nPla plurianual de finançament del sistema universitari públic valencià 2010-2017\nINFORME IVIE "CONTRIBUCIONS ECONÒMIQUES I SOCIALS DE LES UNIVERSITATS PÚBLIQUES VALENCIANES"


Escurabutxaques bars Alella - Millor servei tècnic per escurabutxaques bars a Alella - Recreatius PenedèsSEO - Landing Escurabutxaques bars - Máquinas recreativas y tragaperras. Mejor servicio técnico en máquinas recreativas para bares y locales - Recreatius Penedès\nLES ESCURABUTXAQUES BARS A ALELLA AMB MÉS RENDIMENT ECONÒMIC\nLes escurabutxaques bars a Alella són distribuïdes amb els jocs més populars dels bars i asseguren l'entreteniment als clients. La rendibilitat per a bars i locals a Alella està garantida per diversos motius, entre ells, el seu bon funcionament.\nLes nostres escurabutxaques bars a Alella augmenten exponencialment els beneficis de negocis, restaurants, bars i locals de Alella. A Jocs Recreatius Penedès analitzem i actualitzem regularment l'evolució de les màquines per assegurar que les recaptacions siguin el més altes possibles. Les nostres escurabutxaques bars tenen una funció clara: entretenir a qualsevol públic. Nosaltres disposem d'un ampli catàleg amb diferents models d’escurabutxaques bars i fabricants, sempre amb la millor oferta per atreure nous clients als bars i locals a Alella i augmentar els ingressos optimitzant al màxim la rendibilitat dels establiments sense requerir cap esforç econòmic.\nEl nostre assessorament professional ajuda al client a realitzar una planificació prèvia del local, realitzar una selecció de les màquines que més s'ajusten al local i que majors beneficis poden aportar gràcies a la nostra àmplia experiència en el sector. Així doncs, analitzem detalladament les característiques i ubicació del bar o local, l'oferta d’escurabutxaques bars a Alella i el target habitual de l'establiment.\nDisposem sempre de la millor oferta d’escurabutxaques bars a Alella per assegurar la recaptació més elevada possible, així com la diversió i l'entreteniment als jugadors. Jocs Recreatius Penedès disposa dels models més avançats de escurabutxaques bars a Alella amb premi que triomfen en els bars, cafeteries, cerveseries i locals d'oci. L'èxit de la nostra empresa es basa a oferir a hostalers i propietaris de bars i locals un ampli inventari de les màquines escurabutxaques amb premi més rendibles del mercat.\nOriginar un punt d'atracció gràcies a l'instal·lació de escurabutxaques bars a Alella contribueix a millorar els beneficis d'un bar o local sense requerir cap esforç per part del propietari del negoci. Els nostres tècnics s'ocupen del correcte funcionament de les escurabutxaques bars, el seu manteniment, així com de la renovació de les màquines per disposar dels models més actuals i de major èxit.


Notícies anarquistes de més de 50 col·lectius catalans 🏴 Anarquia.cat La vergonya del sindicalisme sistèmic el 3 d’octubre – Anarquia Catalunya 🏴\nDiumenge passat és va realitzar la concentració de la Plataforma 3 d’octubre contra la repressió i en defensa de les llibertats del matí del dia 3/10/21 a la plaça del 5 d’Oros de Barcelona amb participació de la CNT, CO.BAS, CO, SO, I-CSC i la IAC.\nDavid Caño, portaveu de la IAC, en la seva intervenció va esment al compromís dels sindicats de la IAC en la defensa de les escoles com a col·legis electorals, amb l’especial implicació de les persones afiliades a USTEC des de la seva majoria sindical en el sector. També va fer esment a la previsió del sindicalisme alternatiu per treballar per una vaga general que fes front a la repressió de l’estat espanyol demofòbic, que odia la democràcia (…), que només te una paraula que és la violència i la repressió.\nTambé és va referir a “l’aturada de país” com un tancament patronal acordat amb el sindicalisme sistèmic del règim del 78 de pactes de despatx; que hi haguessin sindicats que donessin la cara per això és una puta vergonya.\nA les intervencions dels convidats l’àmbit sindical si va sumar una salutació de les entitats mebres de la Plataforma 3 d’octubre Òmnim Cultural i ANC, X. Antich i E. Paluzié respectivament, entitats que va fer una crida a la participació en aquest acte. L’organització dona xifres de participació al voltant de les 7.000 persones.\n+info al web de la Plataforma 3 d’octubre\nTal dia com avui un 5 d’octubre. El fets d’octubre de 1934 Las Raíces, campament de la vergonya a Canàries. Joan, Assemblea de suport a persones migrants Tenerife 07/04/21 Ja n’hi ha prou! un acord de vergonya! Aturem les obres de la vergonya als TRES TURON La sección CGT del Control de Pasaportes del Aeropuerto de Palma realizó hoy miércoles 14 de octubre, una concentración frente a la sede de la Conselleria de Treball del Govern Balear A Girona es compleixen 200 actes, cada dilluns, de reivindicació dels drets civils a la plaça del Vi des del 16 d’octubre del 2017 Sindicalisme de barri al Cabanyal. Sergi, Sindicat de barri del Cabanyal 16/03/21 Sindicalisme groc del segle XXI contra la llei rider [Sindical] CNT Barcelona: sindicalisme d’acció directa a la ciutat comtal Eleccions 2020/ quin sindicalisme vols? El sindicalisme revolucionari davant l’emergència climàtica i el col·lapse civilitzatori Pensionistes es concentren davant la seu de CCOO a Barcelona per protesta pels acords signats pel sindicalisme de concentació


La Fundació Vila Casas treu a la llum la col·lecció privada de Ventura Garcés\nLa mostra, que s'inscriu dins del cicle 'L'art de col·leccionar', exhibirà set obres inèdites, "una petita degustació" de les més de 500 obres que conformen la col·lecció de l'advocat\n'La pava', de Josep Guinovart / PAU CORTINA / ACN\nBarcelonaLa col·lecció privada d'art de l'advocat Ventura Garcés es mostra per primera vegada al públic. S'hi exposen part de les seves obres més emblemàtiques, entre les quals n'hi ha algunes de Tàpies, Ponç i Guinovart. La Fundació Vila Casas de Barcelona exhibeix set obres inèdites, "una petita degustació" de les més de 500 obres de la segona meitat del segle XX que conformen la col·lecció de Garcés, segons l'historiador i crític d'art Daniel Giralt-Miracle, comissari de la mostra.\nL'exposició inclou 'Dimoni', de Joan Ponç, amb qui Ventura Garcés va inaugurar la seva col·lecció a la dècada dels 70. Després va adquirir altres obres abstractes com 'Díptic negre amb creus', d'Antoni Tàpies, i 'La Pava', un quadre orquestral de Josep Guinovart.\nLes peces, les primeres de les quals havien estat adquirides pel seu pare, el poeta Tomàs Garcés, mai s'havien exhibit perquè era "pel gaudi" de Garcés, que no tenia "voluntat de buscar prestigi ni cotització", ha afirmat Giralt-Miracle. La seva col·lecció traça un itinerari que conté obres noucentistes i abstractes, amb artistes de renom com Antoni Tàpies, Joan Ponç, Jaume Plensa, Josep Guinovart, Antoni Llena, Julian Schnabel o Susy Gómez.\nLa mostra és "qualitativa i no comercial", ja que el criteri amb el qual es van adquirir les obres no va ser mai "la plusvàlua", sinó "el gust per l'art". Això s'exemplifica en què Garcés no va tenir mai assessor, sinó que era ell sol qui "es recorria les galeries" de les capitals europees, ha explicat Giralt-Miracle. L'exposició s'inscriu dins del cicle 'L'art de col·leccionar', en què la mostra de les obres de Ventura Garcés és la vuitena del total de deu.


SON MOLTES COSES PER FER, CONTAR, GAUDIR I ENYORAR. SEGONA PART DEL BLOG DELS LLEONS: Tortuga l'illa dels pirates del Carib\nTortuga l'illa dels pirates del Carib\nTortuga l'illa per excelència dels pirates. Tortuga va ser una base pirata. Si la busqueu al mapa està enfront de les costes d'Haití. En Tortuga els pirates van establir una especie de república anomenada "La Cofradia de los Hermanos de la Costa", i van crear la seva pròpia Constitució.\nTots vivien a la illa sense diferències de nacionalitat ni religió, donava igual si un era francés, anglés,....\nTortuga era de tots per igual.\nSi havia algun problema entre els pirates el dialogaven tot, pero si no es podia sol.lucionar es debatien a "duelo".\nPublicat per LAURA ABAD MARTIN a 12:11\nEtiquetes de comentaris: FITXES FETES PELS XIQUETS DEL PROJECTE DELS PIRATES, ILLA TORTUGA, L'ILLA PIRATA, PROJECTE DE TREBALL ELS PIRATES


6. Els mitjans de masses: la ràdio  | Història de la Comunicació (UAB) | Unybook\n6. Els mitjans de masses: la ràdio (2012)\n6. Els mitjans de masses: la ràdio\nEls mitjans de masses: què són, quins requisits compleixen, etapes, impacte. La ràdio: context, etapes, Marconi, qualitats, Radio Corporation of America, NBC, programació.\nMITJANS DE MASSES AL SEGLE XX • Mitjans de masses Quatre moments claus: 1) La invenció del llenguatge 2) La invenció de l'escriptura 3) La invenció de la Impremta 4) La revolució industrial. Mitjans de masses = noves tecnologies Podem fer una escala jeràrquica de la importància relativa de cadascun d'aquests mitjans? Estaríem disposats a afirmar que el que succeeix entre el segle XIX i el XX ha contribuït tant al coneixement i la seva difusió com tot el precedent? • Què és un mitjà de masses? Sempre hi ha hagut mitjans de comunicació, però no sempre hi ha hagut mitjans de masses.\nExemples: El ferrocarril i el telèfon són mitjans de comunicació, però no de masses.\nLa premsa és un mitjà de masses.\n1) El concepte de masses requereix quantitat. Però com ha de ser l'audiència d'un mitjà per poder parlar de mitjans de comunicació de masses? 2) A on és la línia de demarcació. A la Impremta? No hi ha una línia clara que separi els mitjans de comunicació dels mitjans de comunicació de masses.\nRequisits d'un mitjà de masses: 1) Un mateix missatge 2) Una organització que produeix i posa en circulació els missatges 3) Una regularitat en el servei 4) Una tecnologia de la comunicació que s'interposa entre la producció dels missatges i els receptors.\n• Un mitjà no fa desaparèixer un altre.\nEtapes del recorregut: 1) La mobilització dels mitjans de comunicació amb la I i la II Guerra Mundial.\n2) Imatge en moviment: cinema.\n3) Explosió del mercat de la televisió (anys 50) 4) Convergència dels mitjans i la nova organització industrial (fins els anys 70) • Impacte dels nous mitjans de masses 1) Arriben a tothom 2) Far and Fast: els mitjans arriben més lluny i més ràpid 3) Esborren la frontera entre espai privat i espai públic. L'entrada a la llar.\n4) Dominen les activitats d'oci 5) Ocupen cada vegada més temps a la vida dels usuaris • La radio El món que dóna la benvinguda a la radiodifusió: - Un món amb dos grans depressions econòmiques: les seqüeles de la crisi del pànic de 1873 i els efectes del crack del 29.\n- Un món amb dos Guerres Mundials - Un món en el que es produirà l'explosió dels totalitarismes – Un món en el que el desenvolupament de les tècniques de comunicació modificarà profundament la pràctica política Etapes del recorregut: – Un mitjà de transmissió (i recepció) de missatges que es converteix en un gran mitjà d'informació i entreteniment. En tres etapes: 1) La ràdio com a mitjà de transmissió. Els radioaficionats (finals s. XIX fins 1914 aprox.) 2) La ràdio a la Primera Guerra Mundial. Una xarxa de comunicacions que rivalitzà amb les connexions intercontinentals per cable.\n3) El boom de la ràdio (comercial): anys 20.\nEn aquesta primera etapa fins 1920 s'ha de diferenciar: 1) L'ús comercial de la ràdio (telegrafia sense fils, és a dir, les telecomunicacions marítimes [Titanic, 1912]) 2) Els usos imaginats pels radioaficionats • El que preveié Marconi 1) Que davant de mitjans de transmissió com el telègraf i el telèfon, e ra possible un sistema per a la transmissió sense fils. Per tant, una nova llibertat per a la circulació dels missatges i la seva multiplicació.\n2) Que el nou mitjà podia ser econòmicament rendible. Per altres, l'invent era un fascinant experiment de laboratori, res més.\n3) La història del telègraf es repetí: els Correus britànics (Post Office) no van voler invertir.\n• Quines eren les qualitats insospitades de la ràdio? 1) La simultaneïtat de l'emissió i de l'escolta. La instantaneïtat.\n2) La major audiència mai reunida. Quantiosa, invisible, anònima, dispersa.\n3) Difusor i productor dels seus missatges 4) Replegament de l'oci a l'espai domèstic 5) Gratuïtat La ràdio va prometre: 1) Llaços internacionals 2) Revival de la família 3) Instrument privilegiat de control social (nazisme) 4) Crisis de les formes tradicionals d'autoritat 5) La superuniversitat: democràcia, anivellació social • Una nova indústria El naixement de la ràdio suposà: 1) Una xarxa d'estacions emissores 2) Fornir programes 3) Fabricar i vendre aparells receptors pel gran públic El fenomen fou tant sorprenent que els acords de patents, portats a terme el 1920 entre els gegants americans de les telecomunicacions, foren de sobte superats atès que no cobrien aquesta utilització de les ones hertzianes.\nPostguerra: - Inici: Novembre 1918: cap estació de radiocomunicació depenia d'una societat privada nord-americana en el territori dels Estats Units.\n- Nus: Proposta dirigista-nacionalista de monopoli d'Estat (a les radiocomunicacions internacionals) i límits a la participació estrangera.\n- Desenllaç: compra de American Marconi • La creació de la Radio Corporation of America - Entre el monopoli d'Estat i el monopoli privat es tria el segon - General Electric compra American Marconi - Els rivals es converteixen en socis: creació de la RCA amb capital de General Electric, Westinghouse i ATT - Propietaris de les estacions emissores: empreses radioelèctriques i altres (la premsa, grans magatzems i fins i tot petites botigues) • Naixement de la NBC – Enfrontament dur entre RCA i ATT: es tracta de radiocomunicació o de radiotelèfon? – La ATT surt de la RCA i es recolzà en la seva xarxa telefònica per a connectar les estacions – 1926: acord pel qual es creava la National Broadcasting Company (NBC) – El capital de la NBC fou repartit entre RCA (50%), General Electric (30%). La ATT es replegava al negoci dels telèfons.\n– Els programes - Els programes es modificaren considerablement entre 1920 i 1930, etapa clau del desenvolupament de la ràdio.\nInfluïren varis factors: Els professionals de la ràdio inventaren gairebé la majoria dels tipus d'emissions que feren les seves millores hores entre 1927 i 1937: jocs, concursos, programes dramàtic, serials, reportatges,...\nFactors per al progrés de la programació: 1) L'evolució, molt ràpida, de les tècniques de presa de so i d'enregistrament 2) L'obertura del món professional i artístic al nou mitjà 3) La pressió d'un públic més exigent i la necessitat d'aconseguir una audiència per part d'aquelles emissores ...\nEstructura de la Comunicació Social - Conferència sobre l'audiència en els mitjans (2014) Apunte


Còdols de Sucre: Pastís de noces\nEl meu primer pastís de noces va ser pel juliol. Era per ... 100 persones!! Es feia una festa sorpresa als nuvis i es tractava d'una torre de cup-cakes (el meu forn reventaria, pobret!).\nSom-hi a la feina: un pastís de cafè i taronja amb fruits secs, amb almíbar de mores i farcit de ganache de crema de xocolata amb avellanes, per la taula dels nuvis.\nFalta la figureta que es va possar porteriorment i no en tinc imatge.\nPel que fa a la torre de magdalenes, vaig escollir unes càpsules verdes i liles amb topet blanc que conjuntaríen amb els colors del pastís: verd, lila, taronja i blanc. Tot giraria entorn a aquests tons.\nTanmateix ens trobavem que alguns comensals patíen d'al·lèrgies o intoleràncies, per aquest motiu vaig optar per fer uns quants cup-cakes extra (els de càpsula blanca) tenint en compte aquestes incompatibilitats alimentàries. Això sempre ho agraeixen els convidats que sovint es troben sense poder gaudir dels postres. Em solidaritzo amb ells, ja que per mi és molta més feina, però la satisfacció que es sent en rebre l'agraïment ... no té preu.\nFlor taronja: sense gluten, flor blanca: sense lactosa\nEl pastís havia d'anar al pis de dalt, però pesava més del que tenia pensat d'inici i com que la torre la vam fer amb el meu marit a correcuita (aquella setmana havia anat de bòlid), doncs ni de lluny podría aguantar els 1'8 kg que va fer finalment.\nPerò com sempre solucions a mida, vaig preferir deixar l'espai pels cup-cakes "especials".\nI a partir d'aquí anava intercalant les magdalenes liles (de xocolata) amb motius liles, amb les de càpcula verda (de coc clàssic amb llimona) amb estampacions verdes.\nI ...tranquils ... que el forn no va patir gens!\nPublicat per Còdols de Sucre a 10:10\nEtiquetes de comentaris: Celíacs, cup-cakes, Intolerància lactosa, magdalenes, Noces, Pastissos, Piràmide


Amposta posa en marxa la primera línia de bicibus de les Terres de l’Ebre | Amposta.info\nAmposta posa en marxa la primera línia de bicibus de les Terres de l'Ebre\nEl bicibus és una iniciativa organitzada per mares i pares d’alumnes, la comissió ambiental de l’escola Consol Ferré i amb la col·laboració de l’associació Viure en bici\netiquetes noticies, ciutat, sostenibilitat, societat, amposta, bicibus\nEl divendres 23 d'abril es posarà en funcionament la primera línia del bicibus d'Amposta. El bicibus o busbici és una iniciativa organitzada per mares i pares d'alumnes, la comissió ambiental de l'escola Consol Ferré i amb la col·laboració de l'associació local Viure en bici, i que té per objectiu fomentar l'ús de la bicicleta com a mitjà de transport per anar a l'escola.\nEl bicibus és un itinerari amb parades o punts de trobada on els ciclistes s'aniran agrupant, i tots junts ens desplaçarem fins a l'escola. L'objectiu és trobar-se i anar tots junts, per a donar suport i confiança a aquelles persones menys acostumades, i a les xiquetes i xiquets, perquè, en grup, s'hi va més segurs.\nInicialment hi haurà una línia de busbici un dia a la setmana (divendres), i poc a poc s'aniran ampliant línies i dies.\nQui pot unir-se al busbici?\nQualsevol alumne de l'escola Consol Ferré acompanyat de la seva mare, pare o tutor. Els adults que vagin en grup al busbici no es faran responsables de xiquetes o xiquets menors d'edat que no vagin acompanyats.\nCom m'apunto al busbici?\nPer a poder formar part del busbici s'ha de manifestar la voluntat de fer-ho. Requereix inscripció al formulari d'alta al busbici. En breu hi haurà responsible una App pel mòbil per agrupar la informació de projecte, respondre preguntes freqüents o, per descomptat, permetre als pares veure les rutes ja existents i quants nens hi ha ja apuntats en cadascuna d'elles. Però fins aleshores es funcionarà per un grup de WhatsApp.\nEl busbici és gratuït, ja que no és un servei de l'escola ni de cap empresa o entitat. Són mares i pares que ens troben per anar junts a l'escola en bici.\nQue són les parades i els horaris?\nLes parades són llocs on el grup s'atura fins a l'horari de sortida. Està calculat per arribar a hora a l'escola, per tant, s'ha de ser molt puntual. Qui no està a l'hora perd el bus. Cada línia tindrà les seves parades i horaris, i la darrera parada sempre serà l'escola.\nQuins trajectes es fan?\nEl busbici només funciona en el trajecte d'anada a l'escola, en divendres, al matí (8.50 h) i a la tarda (14.50 h). La tornada (escola a domicili) inicialment és lliure, atenent que sempre hi ha diferents necessitats familiars. En tot cas, segur que sempre hi haurà algun membre del busbici que farà el recorregut a la inversa.\nEvidentment en bicicleta, ja sigui amb el menor portat a la bicicleta de l'adult o bé amb el menor en la seva pròpia bicicleta. Els menors han de portar casc.\nI si la línia o parada està lluny del meu domicili?\nPot passar que les parades de la primera línia de busbici puguin quedar lluny del domicili. En aquest cas hi ha dos opcions: la primera és buscar la parada més propera i fer una mica més de trajecte; i la segona, explica'ns on vius i en la mesura de lo possible intentarem crear una altra línia. Crear una línia vol dir buscar l'itinerari més segur (no sempre el més curt), i requereix d'una mica de temps i dedicació, però segur que ho podem fer. Si vols venir al busbici però prefereixes esperar a tenir una parada més prop, reompli el següent formulari que ens ajudarà a programar aquesta nova línia.\nQuines obligacions tindré?\nEl busbici és voluntari, per tant no tens cap obligació d'assistir. Només has de fer-te responsable del menor/s que acompanyis, i sobretot, ser puntual. També, si has informat que vindràs i finalment no pots, agrairem que ho notifiquis amb el màxim temps possible.\nMapa, parades i horaris


Subject (*) OENOLOGICAL MICROBIOLOGY AND BIOCHEMISTRY II Code 19224109\nRelevant information Conèixer les moleculars dels llevats implicats en els processos enològics. Controlar i estabilitzar els vins des de el punt de vista microbiològic.\nA6 Donar a conèixer els principis bioquímics bàsics de la maduració del raïm i els processos de fermentació vínica, com fonaments de la tecnologia enològica.\nAlteracions dels vins, control i estabilitazció microbiològics durant la vinificació. 1. Alteracions produïdes pels llevats.\n2. Alteracions produïdes pels bacteris làctics\n3. Alteracions produïdes per bacteris acètics.\n4. Alteracions produïdes pels fongs. Botrytis cinerea i altres fongs Les podridures gris i noble\n5. Estabilització microbiològica dels vins per mètodes físics: filtració, tractament tèrmic, altes pressions\n6. Estabilització microbiològica del vins per mètodes químics: l’anhídrid sulfurós (SO2), l’àcid sòrbic. Enzims lítics.\n7. Higiene en enologia\nControl microbiològic durant la vinificació 1. Introducció a la Biologia Molecular enològica.\n2. Control microbiològic aplicat a la indústria enològica\n2.1. Mètodes d’aïllament i recompte.\n2.2. Mètodes d’identificació: taxonomia clàssica versus taxonomia molecular.\n- Metodologies bàsiques de biologia molecular\n- Mètodes d’identificació espècies (llevats, BL, BA), dependent i independents de cultiu\n- Mètodes d’identificació soques (llevats, BL, BA)\n2.3. Aplicacions en la indústria enològica.\n3. Cultius iniciadors: últimes tendències.\n26 41.6 67.6\nIntroductory activities Presentació dels diferents blocs temàtics de la assignatura\nSeminars Resolució de problemes, discussió d'articles divulgatius o científics, i treball en l'aula d'informàtica, sobre temes d'actualitat relacionats amb el temari.\nLaboratory practicals Aplicació de tècniques de biologia molecular a mostres de vins i/o mostos.\nPersonal attention L’alumne pot fer les consultes que cregui convenients mitjançant cita prèvia amb el professor, o per correu electrònic.\nL’alumne pot fer les consultes que cregui convenients mitjançant cita prèvia amb el professor, o per correu electrònic.\nS'avaluaran les diferents activitats realitzades durant els seminaris, així com les tasques a realitzar fora de l'aula. 10\nPresentació d'un informe amb els resultats obtinguts durant el periode de pràctiques, així una prova escrita per avaluar els continguts adquirits durant les pràctiques\t 20\nLes sessions teòriques seran avaluades de manera continuada al llarg del quadrimestre en forma de proves mixtes.\n1r parcial: 30%\n2n parcial: 40%\nEn l'avaluació continua, s'ha de treure un mínim de 3.5 (sobre 10) en totes les proves realitzades per poder fer la mitja.\nSegona convocatòria: els controls seran substituïts per una prova única, que correspon al 80 % de la nota final. Si no s'aprova la part de pràctiques, també es farà una avaluació en la segona convocatoria, que correspon al 20% de la nota final.\nRIBEREAU-GAYON, P, DUBOURDIEU, D, DONECHE, B, LONVAUD, A, Traité d’oenologie. Microbiologie du vin, Ed. Dunod, Paris, 1998. (versión en Inglés, 2000)


Subministraments, finances, informació… aquestes són les empreses essencials de l’economia social - Som Connexió\nSubministraments, finances, informació… aquestes són les empreses essencials de l’economia social\nSegons una definició clàssica, un bé de primera necessitat es “un producte o servei que es considera essencial per la supervivència de les persones”. I com a exemple se solen posar la roba i els aliments.\nAra bé, d’ençà que el coronavirus va entrar a les nostres vides, s’utilitza un concepte potser més útil perquè en comptes de basar-se en l’individu (jo necessito) es basa en la col·lectivitat (nosaltres necessitem).\nAquest concepte és el d’activitats essencials.\nGràcies a la pandèmia hem vist que, pel bon funcionament d’una societat moderna, no en tenim prou amb estar alimentats i tenir roba (de fet, durant el confinament, la venta de roba no es va considerar ni tan sols una activitat esencial).\nPer posar un exemple molt simple, també necessitem que a les farmàcies hi hagi mascaretes, poder pagar aquestes mascaretes amb la nostra targeta de crèdit, o tenir accés a la informació per poder saber quines mascaretes funcionen i quines no.\nA l’exemple exposat, a més del sanitari, hi trobem implicats el sector de la banca, el sector de les telecomunicacions o el sector dels mitjans de comunicació, tots ells considerats essencials pel reial decret. I aquests sectors se sostenen, al seu temps, sobre altres activitats essencials entre les quals destaca l’energia i la mobilitat (no hi ha cap de les anteriors accions que puguem portar a terme sense electricitat o sense el necessari desplaçament de persones i mercaderies).\nNo us resulta curiós que molts d’aquest sectors considerats essencials siguin oligopolis i que algunes de les seves empreses presentin, any rere any, uns beneficis ben sucosos pels seus accionistes?\nDigueu-nos bojos, però a Som Connexió creiem que no s’hauria de fer negoci de les necessitats bàsiques essencials de la gent.\nI no, no és impossible. Trobem fórmules perfectament aplicables com ara les empreses públiques o participades que ja funcionen en sectors com el de l’aigua o els trens o l’enviament postal.\nHi ha una tercera opció que potser us sona. Una opció formada per col·lectius de persones autoorganitzades que operen de forma diferent, que tenen valors molt especials i que posen les persones i el planeta per davant del capital.\nSi, ho heu endevinat. Parlem de les empreses de l’ESS: cooperatives de treball, de consum, associacions, fundacions, etc. A continuació us presentem un llistat de les essencials de l’economia social.\nHas de saber: Som Energia és una cooperativa sense ànim de lucre de consum d’energia verda que ja porta més de 10 anys operant i transformant el consum energètic. Produeixen i comercialitzen energia d’origen renovable i treballen per impulsar un canvi de model energètic. Actualment són més de 67.000 sòcies.\nAlta de soci/a: 100 €. El capital social es retorna si decideixes abandonar el projecte.\nHas de saber: És una cooperativa sense ànim de lucre que treballa per la recuperació de la sobirania energètica per part de la ciutadania al País Basc. Actualment produeix i comercialitza energia renovable i ja són més de 12.000 persones sòcies.\nÀmbit geogràfic: Euskal Herria\nHas de saber: La Corriente és una cooperativa madrilenya de comercialització d’energia certificada 100% renovable. Consideren estratègic un model distribuït i local tant per sistema energètic com per l’organització de les cooperatives.\nÀmbit geogràfic: Comunitat Autònoma de Madrid\nAlta de soci/a: 100€. El capital social es retorna si decideixes abandonar el projecte.\nServeis finances (Banca i assegurances)\nHas de saber: Fiare és un banc cooperatiu fruit de la unió de dos projectes: Fiare (2005) i Banca Popolare Ética, que opera a Itàlia des de 1999. La banca es gestiona de forma democràtica i es regeixen per la premissa d’una persona, un vot, independentment del capital aportat. Financen projectes vinculats a la inserció social i laboral, a l’agroecologia, l’eficiència energètica, l’educació i la cultura, el comerç just, entre altres.\nAlta de soci/a: Per ser soci/a s’ha de ser client del banc amb un compte corrent, des del qual comprar com a mínim 5 accions a 59 euros cadascuna en concepte d’aportació de capital social. Els i les sòcies participen de la cooperativa a través dels GITs, grups locals organitzats territorialment.\nHas de saber: És una cooperativa financera que està inserida en un marc més ampli de finances ètiques i solidàries. La seva missió és donar crèdit i sostenibilitat econòmica a projectes transformadors. A més és un projecte de base assembleària, democràtic i que es basa en la participació. El seu màxim òrgan de govern és l’assemblea que la formen totes les persones i entitats sòcies.\nAlta de soci/a: Existeixen dues modalitats: sòcies de serveis, que només ho poden ser entitats i es poden beneficiar dels serveis de crèdit i sòcies col·laboradores, que poden ser entitats o persones i que poden estalviar però no rebre crèdits. L’aportació de capital varia: 300 euros mínim per les sòcies col·laboradores i 1000 per les sòcies de servei.\nHas de saber: Oikocredit Catalunya és una entitat democràtica amb més de 800 socis i sòcies, que es dedica a la promoció en general de les Finances Ètiques, i més concretament a difondre al nostre país la feina d’Oikocredit Internacional.\nÀmbit geogràfic: Catalunya, Euskadi, Sevilla\nAlta de soci/a: Cal invertir un mínim de 200€ a Oikocredit Internacional. El funcionament d’aquesta inversió és la compra de capital social (participacions de la cooperativa) d’Oikocredit Internacional a través de Certificats de Dipòsit d’Accions que emet la seva Fundació Accionarial Internacional . El fet de ser inversor/a d’Oikocredit Internacional permet ser soci/a de l’Associació Oikocredit Catalunya sense cap cost.\nHas de saber: Arç és una correduria que aposta per la gestió d’assegurances ètiques i solidàries a través de serveis de consultoria. Ofereix els seus serveis a particulars, empreses i entitats. És la primera correduria europea que disposa de la certificació EthSI (Ethical and Solidarity Based Insurance) de qualitat de la gestió ètica i solidària\nAlta de soci/a: Arç és una cooperativa de treball per tant les persones clientes no poden fer-se sòcies.\nEmpreses de telefonia i internet\nHas de saber: Som Connexió és la primera operadora cooperativa i sense ànim de lucre de l’estat. Ofereix serveis de telefonia mòbil i internet i el seu objectiu és avançar cap a la sobirania de les telecomunicacions.\nHas de saber: És una fundació sense ànim de lucre i d’interès general que treballa per impulsar i promoure una xarxa de telecomunicacions mancomunada lliure, oberta i neutral basada en un model de comuns. L’objectiu és construir una alternativa solidària, sostenible i de proximitat; a través de solucions tecnològiques innovadores que permeten l’accés a internet sense discriminacions.\nÀmbit geogràfic: Mundial\nAlta de soci/a: Guifinet és una fundació, per tant no compta amb la figura de socis i sòcies. Però si vols participar econòmicament del projecte pots fer donacions puntuals o mensuals.\nHas de saber: és una cooperativa de telecomunicacions vasca que opera com a proveïdora de serveis de telefonia fixa i internet.\nAlta de soci/a: 50€. El capital social es retorna si decideixes abandonar el projecte.\nCooperatives de mobilitat\nHas de saber: És una cooperativa de carsharing que ofereix serveis per compartir vehicles elèctrics entre veïnes, entitats, empreses i administracions a tota Catalunya. Actualment la cooperativa està formada per més de 2.000 persones sòcies i compta amb una flota de més de 40 vehícles.\nAlta de soci/a: 10€. El capital social es retorna si decideixes abandonar el projecte.\nHas de saber: És la coopearativa de carsharing de Mallorca. Compta amb 191 sòcies. A més, té acords amb Som Energia, S’Altra Senalla, Amics de la Terra, Fundació Deixalles, Ona Mediterrània, La Directa o GOB Mallorca. Si ets soci de qualsevol d’aquestes cooperatives, també pots pujar a Ecotxe.\nÀmbit geogràfic: Palma de Mallorca i Esporles\nHas de saber: És la coopearativa de carsharing de Valencia i ja compta amb més de 400 persones sòcies. En l’actualitat l’equip d’AlternaCoop està format per voluntaris.\nÀmbit geogràfic: Albalat del Sorells, Benimaclet, València i Burriana\nHas de saber: És un projecte col·lectiu impulsat pel diari Diagonal a finals del 2016. Actualment compta amb unes 7000 persones sòcies que són les que sostenen econòmicament el projecte (el 70% del cost total). És un diari digital d’actualització diària i mensual, compten també amb una ràdio i un projecte de Tv. És un mitjà de propietat col·lectiva i assembleari.\nAlta de soci/a: Compta amb tres tipus diferents de subscripció, la digital per 3€, en paper per 6€ i la incondicional per 10€. Totes elles són tarifes mensuals i donen accés a tots els seus continguts.\nHas de saber: La Marea és el mitjà digital que edita MásPúblico Sociedad Cooperativa, nascuda del conflicte laboral de les treballadores acomiadades del diari Público al 2012. Les persones sòcies d’aquesta cooperativa integral que agrupa treballadores i lectores decideixen en assemblea les línies del diari, així com el codi ètic per la publicitat.\nAlta de soci/a: 500€. També es pot donar suport a la iniciativa donant-se d’alta com a subscriptor amb diferents tarifes segons la periodicitat.\nHas de saber: La Directa és un mitjà de comunicació digital i en paper amb una forta aposta per la transformació social a través de periodisme d’investigació, debat i anàlisi. L’edició en paper surt cada quinze dies i es fa arribar a totes les persones subscriptores. És una cooperativa de consum, per tant la propietat recau en les persones consumidores del mitjà.\nÀmbit geogràfic: Països Catalans\nAlta de soci/a: Per ser sòcia de la cooperativa s’ha de tenir un vincle definit amb la Directa: pots ser subscriptora, col·laboradora o bé treballadora. Si vols col·laborar amb el projecte i accedir a tots els continguts pots fer-te subscriptora aportant una quota anual.\nHas de saber: El diari Crític és la publicació que impulsa la cooperativa Crític SCCL que a més, també edita anualment el Dossier Crític, així com altres iniciatives i productes comunicatius vinculats sempre al periodisme d’investigació i analític. És un mitjà que publica en català i que també tradueix alguns dels seus continguts al castellà.\nAlta de soci/a: Crític és una cooperativa de treball i les sòcies col·laboradores són les que capitalitzen el projecte. Per col·laborar amb el mitjà pots fer-te subscriptor amb diferents tarifes que et donen accés als continguts que produeixen\nPer sort, cada cop hi ha més mitjans compromesos amb el periodisme rigorós i la informació de valor que no atenen a lògiques comercials per fer viable el seu projecte. Els mitjans de comunicació cooperatius se sostenen en les quotes de les sòcies i subscriptores i això els hi dóna llibertat a l’hora d’escriure i investigar, ja que no deuen obediència a cap lobbies o empresa. A més dels mitjans generalistes, també existeix premsa més especialitzada com ara Opcions (un projecte que va molt més enllà de la publicació), Pikara Magazine, Setembre, etc.\nTotes aquestes empreses cooperatives formem part del Mercat Social, que és aquell espai econòmic que funciona al marge del tradicional i en el que fem valdre els valors que ens defineixen. Pots trobar diferents xarxes de mercat social: a Catalunya al Pam a Pam, al País Basc a Reas Euskadi, en l’àmbit estatal a REAS. Aquestes xarxes sostenen empreses i entitats que, decididament, aposten per treballar des del respecte, l’empatia, i els valors de l’ecologisme, la sostenibilitat, la justícia social, o el feminisme, entre molts d’altres.\nAra pots continuar amb


Construccions M.A.S. - Torredembarra\nConstruccions M.A.S. Construccions M.A.S.\nInformación sobre Construccions M.A.S.\nEmpresa amb més de 30 anys d´experiència s´ofereix per a qualsevol tipus d´obra i reforma en general. - Reformes en general i construccions de vivendes - Impermeabilitzacions i humitats - Rehabilitació de façanes - Reformes integrals en carpinteria, alumini, pintura, etc. Pressupostos sense compromís, qualitat seriosa i bon preu.\nFotos de Construccions M.A.S.\nResercons J.A.C s.l es una empresa especializada en reformas integrales instalaciones,y mantenimiento, impermeabilizaciones o emergencias ya que trabajamos todos los dias,con un servicio permanente las 24 horas…\narquitectosimpermeabilizacionesreformas comunidadesreformasinspección técnica edificios ite\nRibera D'ebre, 10 B, 43830, Tarragona, Torredembarra\nZonas de servicio de Construccions M.A.S. (Tarragona)


IB3 per als forasters, també?\nPere Llofriu | 25 juliol 2019\nDia 17 de juliol al programa Al dia d’IB3 Ràdio, els tres tertulians (el 100%), parlaven en castellà, qüestió que no té res a veure amb la professionalitat i mèrits dels periodistes, ni del programa, ni del presentador Rafel Gallego, a qui personalment li don l’enhorabona pel seu bon treball. Justament el dia d’autos Gallego no hi era.\nNo sé si encara hi són, però no fa gaire, en altres programes, hi havia tertulians coneguts precisament per esser activistes contra la lingua vernacula. Per excusar-se en la pluralitat generosa és massa tard, ben al contrari pareix que encara comandin enxufats de Bauzá, o és que abans ja era de baixa qualitat (jo mirava [M], el canal que varen tancar, sempre l’endevin). És cert que adesiara hi ha agents socials rellevants en la notícia que no dominen el català (Mae de la Conxa consellera de fora vila, ves per on), o que no s’hi troben gens a gust (Iago Negueruela), i no pots prescindir d’ells, cosa també preocupant però que és un altre debat. Si són del futbol, ja me contaràs...\nA IB3 també és freqüent entrevistar gent del carrer que, a part de no representar ningú ni aportar res en absolut (“...i a vostè que li pareix que es de sa moto hagi pegat an es farol?” “...me parece muy mal, pero no me extraña con esta juventud no se a dónde iremos a parar...”), ni, com veim, dignifica la notícia. Hi ha entrevistats que denoten que habitualment parlen mallorquí, però amollen la resposta en foraster, probablement perquè la pregunta, omesa, o els preparatius, ja era en foraster, en algun tall mal tallat ho hem sentit.\nEntre i entre hi ha un seguit-seguit d’ ”especialistes” que no deixen clar res, ni de què en són especialistes, ni a qui representen, ni perquè els treuen a la tele parlant en castellà. Cal demanar amb quins criteris van a cercar personal d’aquest. No és creïble que d’aquella “especialitat” no se n’hagi trobat cap en totes les Illes. Parlar de Països Catalans no sé si és tan perillós com parlar de presos polítics. La veritat és que no soc televident normal, però a un programa de dia 16 (Cinc dies?), aquests presumptes entesos no tan sols no parlaven català sinó que ni l’entenien: ja era la mateixa presentadora qui s’havia de dirigir ells fent-los les preguntes directament en castellà. No record si parlaven de macramé o d’encaje de bolillos, de l’Imam de Ripoll segur que no.\nS’esdevé a més, per dir-ho que s’entengui i amb una bona dosi d’optimisme, que el 99% de l’oferta televisiva ja és en castellà, aleshores, que amb la misèria que queda encara tot hagin d’esser problemes i pegats foradats, no pot esser casualitat. És clar que al segle XXI sense una bona oferta de televisió en català i de qualitat s’accelerarà la seva desaparició, i això ho tenen bastant més clar els fatxes que els televidents que miren tot el que els posen i només remuguen amb els de prop. Idò res no és casual: hi ha molta gent, i poderosa, que té un interès fora mida en què els canals catalans no arribin (o que els tanquin directament, obsessió de Ciudadanos) i que a IB3 es parli tan malament com es pugui o directament en castellà i així “nos entendemos todos”. Sí, però per això no necessitam IB3 per a res, és un gastòrum. Bastaria un programa de ràdio on duguessin les dirigentes peperes a amollar *desdeluegos (guanyaria sa mòmia des Senat).\nUna altra mostra: dia 28 de maig, dos dies després de les eleccions, els 11 primers minuts del telenotícies foren de sang i fetge de baixa estopa. Una auditoria completa faria por. De canals comercials, programes ridículs, telefems, sang i fetge, tot en castellà, la tele ja n’està saturada. Són un fotimer de canals les 24 hores i de franc. Qui vulgui veure d’això ja té per triar fins afartar-se’n, no necessita IB3.\nÉs cert que a Balears hi ha un percentatge de la població que no parla català (una altra tesina...), però cal suposar que la funció d’IB3 no ha d’esser fer gràcia als cambrers que no t’entenen quan demanes ‘un cafè’, ni als que fa 20 anys que són aquí i no s’adapten, ni captar vots per als partits estatals. La funció d’IB3 ha d’esser la d’ajudar a la supervivència del català i alhora seria una ajuda per a què els forans s’integrin. Si s’ha d’usar per demostrar que el mallorquí només serveix per al folklore, ja podem plegar.\nJa m’ho deia mon pare: De fora vendran i de casa te treuran.\nPost scriptum: Si algun tros no s’entén recoman tornar-lo a llegir, si el problema persisteix no hi ha cap inconvenient en tornar-ho a explicar, i amb la discrepància constructiva no hi ha cap problema. Una altra cosa, però, és que gonelles, trolls i altres anònims malsofrits vegin en aquests articles un bon lloc per a remenar l’abeller... Així ja he contestat.\nEl bilingüisme d'IB3 afavoreix la substitució de la llengua catalana.\n@pesemero de sa Cabaneta has passat darrerament per Bilbao, per exemple? és un poc pessimista dir que se sent mes euskera a Bilbao que català a Palma, perquè a palma se sent el català, poc però se sent, vaig estar la setmana passada a bilbao i no vaig sentir ni una paraula en euskera això si, els cartells tots en euskera...\nMoltes de vegades, fent zàping, en passar per qualsevol programa de ràdio o televisió d'IB3, em trob que parlen en foraster. I com més va, més.\nVolem una IB3 no espanyolitzada; en llengua i continguts.\nPer Una altra cosa, fa dervers d'un any\nI, per cert, els forasters som noltros.\nPràcticament ningú xerra català de menys de 50 anys.\nPer això, sa IB3 no la veu nigú.\nPer I a qui l'importa?, fa dervers d'un any\nIB3 fa mesos que es troba en els nivells més baixos d'audiència.\nLa seva programació és dolentíssima,\nPer veure TV en català, m'en vaig a sa TV3 que té una programació molt millor que sa IB3\nPer Quim, fa dervers d'un any\nIB3 no és ni ha estat mai la televisió-ràdio de les illes Balears i Pitiüses, sinó una versió de TVE traduïda però no adaptada. No ho dic sols per la llengua, sinó per la mentalitat. Posem uns exemples: "a Madrid han estat detinguts dos estafadors" (a mi no m'interessa aquesta notícia que no aporta res a la meva informació general; si això hagués passat a Lisboa ni tan sols hagués estat esmentat); "ja és aquí (a Sevilla) el nou fitxatge del club Tal" (la notícia hauria de dir "ja és a Sevilla" o "ja ha arribat a Sevilla" i no "aquí". Vull dir amb això que la mentalitat que guia IB3 no és de perspectiva illenca, per això no m'interessa tot i que contribuesc al seu manteniment.\nS´hauria de fer un referèndum per a saber-ho. Si la majoria de forasters ho vol, es podria fer. Ara bé, en la llengua de sa terra, no en patrañol ni altres idiomes. És el que en altres llocs fan.


Exposició 'El vestit tradicional a la comarca del Montsià'\nDel 16 de febrer al 2 d'abril\nExposició 'El vestit tradicional a la comarca del Montsià', que explica les característiques i els teixits de la indumentària tradicional masculina i femenina d’aquesta comarca, així com el calçat i els complements. Cronològicament, l’exposició inclou des les darreries del segle XIX fins a finals dels anys 20, dècada en que la indumentària tradicional va caient en desús i es progressivament substituïda per la moda internacional.\nEn aquesta ocasió, l’exposició s’amplia amb dos plafons nous a càrrec de l’Ajuntament de Sant Carles de la Ràpita dedicats a la indumentària marinera, tant masculina com femenina dels inicis del segle XX.\nL’exposició també comptarà amb peces d’indumentària originals que es podran veure en 6 vitrines i més de 10 maniquís. Totes les peces de roba han estat cedides per a l’ocasió per diverses famílies rapitenques, podent-se trobar des de roba interior a roba d’infant i de roba de treball a roba de mudar, podent destacar diversos vestits masculins i femenins complerts, així com alguns complements tèxtils, entre ells un mantó de crespó o unes espardenyes de l’hòstia.\nA més, també es podrà veure la projecció de més de 150 fotografies cedides per rapitencs i rapitenques en les que apareixen famílies, grups, retrats masculins o femenins, etc en les que es veu la indumentària tradicional entre finals del segle XIX i les primeres dècades del XX.\nHorari: De dimecres a diumenge d'11 a 14h i de 16 a 19h.\n*Organitza: Ajuntament de La Ràpita i el Consorci del Museu de les Terres de l’Ebre.\nExposició 'Lo tros'\nDel 26 de gener al 25 de febrer


10/01/2019 (18:15 CET)\nLa dona a qui el gener del 2015 el traumatòleg Ignacio Torrero va operar una cama que inicialment no era la prevista fa una crida a què altres possibles afectats o testimonis d’actuacions mèdiques del mateix facultatiu les denunciïn. Mentrestant, els assessors jurídics de la pacient estan acabant d’ultimar la querella criminal que pensen interposar contra el metge.\nLa pacient ha tingut coneixement que Torrero, suposadament, hauria protagonitzat altres eventuals males praxis durant la seva llarga estada a l’hospital, que va deixar el darrer dia de l’any passat. Però no n’hauria aconseguit trobar ni la prova directa ni cap testimoni. Per això, segons que han afirmat fonts properes a la dona, ara hauria fet una crida per tal que aquelles persones que s’haguessin trobat amb altres anomalies trametin una queixa davant el Servei Andorrà d’Atenció Sanitària (SAAS).\nD’aquesta manera, segons les fonts, es voldria reforçar tant la ferma decisió del SAAS d’apartat el facultatiu, que finalment va acabar plegant per voluntat pròpia, com per donar més fermesa a la querella que en els propers dies ella mateixa presentarà. Segons les fonts consultades, els assessors legals de la víctima de l’operació de la cama que no tocava ja tenen embastat la denúncia.\nEls advocats de la dona estaven a l’espera de rebre formalment el text de la resolució del SAAS en relació amb l’expedient disciplinari obert (i tancat amb un arxiu per prescripció) a Torrero per acabar de completar la querella criminal, que segons les esmentades fonts acusarà el traumatòleg, almenys, de la comissió de tres delictes: un de danys, un de lesions i un tercer, ara mateix l’aparentment més greu, de falsedat documental.


Cerca totes les ofertes d'hotels a Abdulhamithan Entrada:\nHoliday home ButikHouse's...Habitacions per nit per només Més zones a Erzurum\nAbdulhamithan és el lloc perfecte per explorar les fascinants atraccions i llocs culutrals de Erzurum. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Amb calor i comfort, Abdulhamithan és un lloc per a vacances relaxades després d'una setmana de feina. Assegurís de mirar a Agoda.com pels millors preus disponibles a Erzurum. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Inserti les seves dates de viatge a la nostra pestanya de recerca i busqui els millors preus en allotjaments a Erzurum.\nHotels destacats a Abdulhamithan, Erzurum\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Holiday home ButikHouse's és una...\nHotels a Abdulhamithan: Holiday home ButikHouse's


Blog - Pàgina 2 de 7 - SempreViva\nRamo de flores preservadas, Regal\nFLORS PRESERVADES_ AVENTATGES-\ncomposiciones florales, Flores preservadas, flors preservades, Sempreviva\nflors i emocions, Ramo de flores preservadas, Regal\nFLORS PER A TOTS ELS GUSTOS ¿Tens alguna flor preferida? Hi ha qui té molt clar el que li agrada. Hi ha qui té molt clar el NO li agrada Hi ha a qui li agrada Tot… i també Hi ha qui té el gust restrigit a poques coses Sigui quin sigui el teu cas, […]\ncomposiciones florales, Decoració, flors preservades, regalar flores, Sempreviva\nDecoració de botiga amb flors preservades\nDecoració de botiga amb flors preservades Ja s’acosta la temporada de primavera: els arbres comencen a florir, els dies són una mica més llargs, les temperatures van pujant i a les ciutats els aparadors comencen a cambiar el seu look amb més color. La botiga de lencería i corsetería Gloria Intima va rebent gènere per […]\nflors preservades, Regal\nCaixa amb flors preservades cap a Bilbao! La Núria va encarregar aquesta caixa de flors preservades per l’aniversari de la seva sogra … i que diguin després que no s’estimen les sogres! Al cap i a la fi, un estereotip més, això de les sogres. La meva sogra era estupenda, una gran dona, sempre atenta […]\nflors preservades, ram de flors preservades, Sempreviva\nflors i emocions, flors preservades, Ramo de flores preservadas\nFlors preservades per decorar la teva llar\nDe vegades ve de gust tenir un detall bonia casa que tingui un significat especial. Tots tenim objectes pels que sentim un afecte especial, coses que ens porten records de moments o de persones estimades. Objectes que es fan somniar o somriure. És una bona idea posar aquests objectes estimats en algun lloc especial de […]\ncomposiciones florales, Decoració, flors preservades, Sempreviva\nRegalar un ram de flors preservades\nDe sobte va tenir ganes de fer-li una sorpresa a la seva gran amiga. Per coses de la vida, havia marxat a viure lluny, però sentia la necessitat d’expressar que la seva amistat continuava tan viva com sempre; que es mantindria imperturbable tot i la distància. De manera que va decidir enviar-li un ram de […]\nFlors preservades per Nadal Quins colors té el Nadal? … si és que en té cap… Quan jo era petita els colors eren el vermell, el verd, el blanc i el daurat. Després va aparèixer amb força el platejat. Ara, tots els colors fan Nadal i queden elegants quan estan ben combinats. Quan no […]\nflors preservades, Ramo de flores preservadas, Regal\nArbre de Nadal fet amb flors preservades\nJa fa olor de Nadal. Un cop més, ens ha sorprès com de ràpid estem arrivant al Nadal. Aquest any, fins i tot ens sembla que ha anat encara més de pressa, potser perquè hem tingut pocs dies del fred que ens va introduint en l’ambient nadalenc. Aquest anys hem pensat en coses boniques per […]\ncomposiciones florales, flors preservades\nUn nou ram de núvia fet amb flors preservades\nUn nou ram de núvia fet amb flors preservades Gràcies Meritxell per compartir aquesta foto tan bonica i expressiva. Gràcies per les teves paraules. El ram et queda per al teu record d’un dia especial i la foto ho immortalitza. Més paraules sobren https://www.sempreviva.es/es/bodas2019/\nÁrbol de Navidad, flors preservades, ram de núvia\nCentres de flors preservades\nLa bellesa ens contagia d’alegria Fullejant una revista local, em vaig aturar a la pàgina 3 perquè el títol “La bellesa ens contagia d’alegria” em va cautivar. A més, el subtítol deia així: “envoltar-nos de coses boniques ens ajuda a ser més feliços” No em vaig poder sentir més identificada! Tal com […]\ncomposiciones florales, flors preservades, regalar flores


Quotes i pagaments pel curs 2018-2019 | ESCOLA BRESSOL MUNICIPAL L'ALEGRIA\nEls pagaments i ajuts de l’escola es regulen segons la tarificació social.\nÉs per aquest motiu que us adjuntem l’ordenança Municipal on queda regulat i on podreu veure les quotes segons la renta de cada família:\nEl pagament s’ha de fer cada mes per mitjà d’una entitat bancària.\nS’ha de pagar la mensualitat completa del mes en què s’incorpora l’infant, si el curs ja ha començat. Es deixa de pagar el mes següent després de donar-se de baixa. Cal formalitzar la baixa mitjançant una instància que s’ha de presentar al Registre General durant el mes anterior a la baixa efectiva i amb un mínim de 15 dies hàbils d’anticipació per tal que tingui efectes econòmics aplicables al mes següent.\nEn el cas que una família vulgui que la baixa del nen/a a les escoles bressol municipals tingui efectes econòmics als mesos de maig i juny (deixar de pagar les quotes), serà necessari que presenti la instància de renúncia a la plaça escolar al mes d’abril, amb 15 dies hàbils d’anticipació del mes de maig.\nEn cas que la unitat familiar decidís no utilitzar el servei d’escola bressol una vegada abonada la quota inicial en concepte de matrícula (inclou despeses de material), per les raons que siguin, no tindrà dret a reclamar la devolució de l’import abonat.\n6 respostes a Quotes i pagaments pel curs 2018-2019\nAbril 9, 2018 a les 6:28 am\nHola, nos gustaria saber si podems venir a ver las instalaciones y saber si teneis plazas para un niño de año y medio. Las puertas abiertas no puedo asistir porque tengo que trabajar.\nAbril 18, 2018 a les 2:33 pm\nEns pots trucar a l’escola al Tf 936563749 i quedem un dia per veure l’escola i donar-te el dossier que hi vam donar\nfebrer 20, 2017 a les 11:31 am\nM’agradaria més informació de com puc obtenir una plaça i si podriem venir a veure les instalacions.\nfebrer 20, 2017 a les 3:04 pm\nL’escola està oberta a visites sempre que vosaltres volgueu però el proper dissabte 22 d’abril farem la jornada de portes obertes de 11:00h a 13:00h i us explicarem els projectes de l’escola i podreu veure amb deteniment els espais i les instalacions que tenim.\nSi tens qualsevol dubte no dubtis en trucar-nos al 93.656.37.49.\nGràcies i esperem veuren’s aviat.\nSetembre 15, 2016 a les 5:06 pm\nhola me llamo cristina me gustaria saver los precios i si hay aun plazas para un bebe de 13 meses gracias.\nSetembre 16, 2016 a les 1:16 pm\nEls preus de l’escola bressol es calculen segons la renta que tingui cada família. Si vols, pots venir a fer-nos una visita i així veus l’escola i ens pots preguntar el que necessitis.\nFins aviat i gràcies per visitar el nostre blog.


Capítol 701 | One Piece Català Wiki | Fandom\nAventura al país de l'amor, la passió i les joguines\nEpisodi 630 (p. 2-16)\nEpisodi 631 (p. 16-19)\n"Aventura al país de l'amor, la passió i les joguines" és el capítol 701 de One Piece. El seu llançament va ser el dia 11 de març de 2013. Forma part del volum 71.\nEl Kehihihihi d'en Caribou al Nou Món Vol.22 Extremadament interessant- Què és aquesta illa, una fàbrica d'armes?\nEls Pirates del Barret de Palla i els seus aliats ancoren el vaixell a la costa de Dressrosa. Després d'arribar, en Ruffy molesta en Momonosuke, ja que vol que aquest voli. El nen s'enfada i es comencen a barallar, però en Kin'emon els atura. Mentrestant, en Law li dóna una Targeta de Vida a la Nami que apunta cap a Zou, per si alguna cosa els passés.\nLlavors, el capità dels Pirates del Cor ensenya un mapa de l'illa dibuixat per un company de la tripulació. Es decideix que els que aniran a dur en Caesar fins a Green Bit seran en Law, l'Usopp i la Robin. La Nami, en Chopper, en Brook i en Momonosuke es quedaran a protegir el Sunny, mentre que en Ruffy, en Zoro, en Sanji, en Franky i en Kin'emon aniran a destruir la fàbrica d'SMILEs i a rescatar el company samurai d'en Kin'emon. Quan aquests últims entren a la illa, descobreixen que la ciutat no només és famosa per les seves flors, pel menjar i pels balls de les dones, sinó que també ho és perquè homes i joguines vivents conviuen junts.\nEl grup d'en Ruffy senten com algú ha estat apunyalat, però una de les joguines els diu que allò és una cosa habitual de les dones de l'illa quan s'assabenten que els seus marits les han enganyat. Més tard, arriben a la ciutat portuària d'Acacia, disfressats amb vestits i barbes fetes gràcies al poder del samurai. Van a un restaurant per reunir informació. Allà, uns delinqüents estan jugant a la ruleta amb un cec, al qual estan enganyant tota l'estona. Llavors, en Ruffy va fins a ells i delata al cec les trampes dels homes. Ells volen atacar al noi de goma, però el cec, després de donar les gràcies a en Ruffy, desembeina la seva espasa i es crea un enorme forat al terra. Mentre els delinqüents van caient pel forat, el cec diu que ser incapaç de veure la immundícia del món podria ser considerat un avantatge de no veure-hi.\nEn Caribou entra a la fàbrica on la gent està fent armes.\nEn Law li dóna a la Nami una Vivre Card que porta a Zo, per si un cas alguna cosa va malament.\nEn Law, l'Usopp i la Robin són el grup que retornarà en Caesar Clown creuant Dressrosa i després creuant un pont de ferro situat al nord que els portarà a Green Bit.\nLa Nami, en Chopper, en Brook i en Momonosuke són el grup que vigilaran el Thousand Sunny.\nEn Ruffy, en Zoro, en Sanji, en Franky i en Kin'emon són el grup que destruirà la Fàbrica SMILE i salvaran en Kanjuro.\nDressrosa està habitada per joguines vivents, així com també per persones.\nUna llegenda de Dressrosa diu que les fades van aparèixer fa uns quants segles.\nEs diu que les dones de Dressrosa són tan apassionades que apunyalen als homes que les enganyen.\nEl grup d'en Ruffy troba un home cec misteriós al poble portuari d'Acacia, que sembla tenir un tipus d'habilitat especial amb la gravetat.\nEl Pandaman és vist a baix de la imatge on el grup d'en Ruffy entra a Acacia per primer cop.


L’informe «Dones TIC a les Illes Balears 2021» revela una escassa presència de dones en el sector tecnològic | FUNDACIÓ BIT\nportada Actualitat\tL’informe «Dones TIC a les Illes Balears 2021» revela una escassa presència de dones en el sector tecnològic\nL’informe «Dones TIC a les Illes Balears 2021» revela una escassa presència de dones en el sector tecnològic\nde admin desembre 13, 2021\nLa presència de les dones en el sector tecnològic de les Illes Balears és tan escassa com a la resta d’Europa i del món, segons l’informe elaborat per la Fundació Bit, on s’ha detectat que en una mostra d’empreses tecnològiques de les Illes Balears només un 20,02 % són dones i que les dones matriculades en graus de tecnologia de la UIB només suposen el 18,25 %\nLa Direcció General d’Innovació ha presentat avui l’informe «Dones TIC a les Illes Balears 2021», encarregat a la Fundació Bit, sobre la presència de les dones en el sector tecnològic. Des de fa anys se segueixen indicadors de l’àmbit nacional i l’europeu, dels quals es desprèn que la presència de les dones en el sector tecnològic és molt baixa. I així, amb la redacció d’aquest estudi, s’han volgut corroborar les dades nacionals i europees amb les autonòmiques.\nSegons el Llibre Blanc de les dones en l’àmbit tecnològic de 2020, a la Unió Europea el 45 % dels llocs de treball el 2022 estaran relacionats amb l’entorn digital. I mentre la demanda de professionals TIC (Tecnologies de la Informació i la Comunicació) creix al voltant del 3 % a l’any, el nombre de nous titulats i de treballadors qualificats en TIC no es manté. Atès el creixement potencial del sector tecnològic, és preocupant la manca de dones. A Europa s’estimava que només el 30 % dels aproximadament set milions de persones que treballen en el sector de les tecnologies de la informació i la comunicació eren dones.\nA Espanya aproximadament el 24 % de l’alumnat matriculat a enginyeries, producció industrial i construcció l’any 2015 foren dones, el mateix percentatge que la mitjana de països de l’OCDE (Organització de Cooperació i Desenvolupament Econòmic), segons dades del Llibre Blanc. I pel que fa a estudis TIC, la proporció de dones fou només del 12 %, per davall del 19 % de la mitjana de l’OCDE.\n«Aquest treball de recerca intenta donar llum a una problemàtica que no podem ignorar i que posa de relleu, una vegada més, la feina que encara ens queda per fer per assolir la igualtat plena de gènere» ha assenyalat el director general d’Innovació, Eduardo Zúñiga, «i és que no comptar amb el talent femení en el món de la tecnologia ens pot sortir molt car. Per una banda, s’incrementarà la desigualtat econòmica i social, al no accedir elles a aquestes feines més sol·licitades, més ben pagades i de més qualitat; i d’altra banda, quedaran també relegades d’un sector on s’estan produint els grans avanços de la nostra societat. Per això, des de la Direcció General i la Fundació Bit treballam amb activitats de foment de les vocacions TIC entre les joves, impulsam una tasca de difusió i visibilització de dones en l’àmbit científic i tecnològic perquè serveixin de referents i desenvolupam una tasca d’anàlisi que ens ha d’ajudar a trobar noves vies i solucions a aquesta problemàtica».\nLa bretxa de gènere en el sector tecnològic de les Illes Balears\nPer tal d’analitzar el sector tecnològic a les Illes Balears, durant l’any 2021 s’ha revisat el Linkedin corporatiu en una mostra de 131 empreses tecnològiques per veure la proporció de dones tecnològiques en aquestes empreses. D’aquesta manera, després de revisar 1683 perfils d’usuaris de Linkedin que indiquen que treballen en empreses tecnològiques de les Illes Balears, s’ha vist que d’aquests només un 20,02 % són dones. Aquesta dada no representa les dones tecnològiques, sinó les dones que treballen a les empreses tecnològiques. Del 20,02 % de les dones que treballen en empreses tecnològiques, un 30 % tenen un perfil de tecnòloga i tant sols un 4,2% són directives.\nQuant a les dones presents en els estudis de branques tecnològiques les xifres també són baixes. De les persones integrants en 18 grups de recerca de la UIB analitzats, el 28,6 % són dones; en el professorat dels graus de l’Escola Politècnica Superior de la UIB el 18 % ho són, i entre les persones matriculades als graus de tecnologia de la UIB només suposen el 18,25 % en aquest curs 2020-2021. La carrera on hi havia més dones matriculades en el curs 2019-2020 va ser el grau de matemàtiques (41,4 %), però va caure al 34,29 % per al curs 2020-2021; i la que menys dones matriculades té és la doble titulació del grau de matemàtiques i grau d’enginyeria telemàtica (8 %), i el grau d’enginyeria informàtica (8,5 %).\nAixí mateix, si es revisen les dades de titulades a formació professional publicades per l’IBESTAT, l’any 2020 es varen titular 705 persones a FP de carreres tècniques, de les quals només el 5,9 % eren dones.\nFòrum en línia i presencial sobre les dones al sector tecnològic\nEn l’informe que s’ha presentat hi ha una breu explicació de com es produeixen les bretxes de gènere i les desigualtats en el sector tecnològic, ja que és important remarcar que si l’oferta laboral en tecnologia està augmentant i les dones no hi accedeixen es produiran més desigualtats econòmiques entre homes i dones.\nPer tal de debatre els perquès i argumentar propostes per pal·liar aquesta situació s’ha organitzat un fòrum professional dia 14 de desembre, que se celebrarà al ParcBit, i on es convidaran persones de diferents institucions que treballen en el foment de les activitats tecnològiques, la formació en tecnologia i la igualtat de gènere. L’objectiu és anar incorporant pràctiques en el dia a dia per motivar les al·lotes a estudiar matèries tecnològiques i formar-se en tecnologia per accedir al mercat laboral emergent del sector tecnològic.\nPosteriorment, s’organitzarà el fòrum en línia obert a la participació. Qualsevol persona podrà aportar més informació a l’estudi a través d’un comentari a la pàgina web de la Fundació Bit o als espais virtuals habilitats a Facebook, Linkedin, i Twitter. Sota l’etiqueta (hashtag) #IBdonesTIC es facilitarà el recull posterior d’idees i propostes.


Macrooperació policial contra la corrupció en una vintena d'ajuntaments de tot l'estat | betevé\nS'investiga l'empresa Gespol, amb seu a Barcelona, per possible falsejament en la gestió de multes i regulació del trànsit amb semàfors\nLa Policia Nacional ha iniciat aquest dimarts al matí una macrooperació contra la corrupció en diversos ajuntaments de la província de Barcelona, Madrid, Astúries i Lleó. A Catalunya hi ha hagut 5 detinguts: dos responsables de l’empresa Gespol, SL, un tècnic de l’Ajuntament de Mollet, un responsable de la policia local de Tiana i el caporal de la Guàrdia Urbana de Lleida, que ha quedat en llibertat amb càrrecs. La causa està sota secret de sumari.\nA Catalunya s’escorcollen els ajuntaments de Lleida, Mollet i Tiana. És una actuació dirigida per la Fiscalia Anticorrupció i el Jutjat d’Instrucció número 2 de Badalona per completar la investigació sobre l’empresa Gespol, SL. La companyia suposadament va obtenir l’adjudicació de diversos contractes administratius vinculats principalment amb la gestió policial en l’àmbit local, segons informa en un comunicat la Fiscalia Anticorrupció. S’investiguen possibles enganys en la gestió de les multes i la regulació del trànsit amb semàfors. Els fets investigats podrien constituir delictes de prevaricació administrativa, frau a l’Administració pública, revelació d’informació privilegiada, malversació de fons públics, tràfic d’influències, alteració del preu de concurs públic i pertinença a organització criminal.\nEl centre de les operacions és la seu de l’empresa d’aplicacions informàtiques Gespol SL, al barri del Bon Pastor. Aquesta empresa, que pertany al grup Sacyr, treballa donant servei a ajuntaments d’arreu de l’estat. Està especialitzada en aplicacions per controlar el trànsit rodat. A l’interior de l’empresa hi ha des de primera hora del matí agents de la policia i membres de la fiscalia així com un detingut a qui han fet entrar perquè col·labori en l’escorcoll.\n— corrupció — Policia Nacional — trànsit\nTroben un cadàver sota un comboi de l’AVE a Sants\nCarles Quílez, periodista i escriptor\nBarcelona viu una arribada “excepcional” de migrants del sud\nDiagonal Mar vs. Montbau: comparem el barri amb més joves amb el que té més gent gran\nL’actuació al llac del Parc de la Creueta del Coll no resol les fuites d’aigua\nOpinions enfrontades per l’àrea d’esbarjo per a gossos de Can Sitjar\nEls veïns dels Jardins de Menéndez y Pelayo, enfadats amb el resultat


Cibeles obre les portes amb Modesto Lomba, Jesús del Pozo i la ministra Pilar del Castillo - CCMA\nCibeles obre les portes amb Modesto Lomba, Jesús del Pozo i la ministra Pilar del Castillo\nTot just acabades les desfilades de Barcelona, la passarel·la de la moda s'ha traslladat a Madrid. Avui ha obert portes el Saló Cibeles, amb Modesto Lomba i Jesús del Pozo. Modesto Lomba ha escollit un referent inevitable per a l'ocasió: Nova York. En canvi, el madrileny Jesús del Pozo es manté fidel al seu estil i ha proposat teles estripades, vores esfilagarsades i puntades a mà. La presència de la ministra Pilar del Castillo al saló ha fet que hagués d'explicar per què no va poder venir a Barcelona.\nNomés un dia després que la Gaudí, la Passarel·la Cibeles presenta també les col·leccions per a l'estiu que ve, cosa que posa de manifest una competència que ningú no amaga. Les comparacions són, doncs, inevitables, i, potser per això, avui la ministra de Cultura ha hagut de contestar per què no va assistir a l'edició de Barcelona. El primer dia de la Passarel·la Cibeles ha concentrat algunes de les propostes més veteranes. Modesto Lomba ha escollit un referent inevitable per a l'ocasió: Nova York. Així ha volgut fer el seu particular homenatge a la ciutat, aprofitant la coincidència amb l'aniversari de l'11 de setembre. Al ritme de "New York, New York" han desfilat les seves creacions, aires romàntics i moltes faldilles, fins i tot en la col·lecció d'home. Un altre dels habituals a Cibeles, el madrileny Jesús del Pozo, continua fidel al seu propi estil, més enllà de les tendències. Per a la primavera-estiu que ve proposa teles estripades, vores esfilagarsades i puntades a mà, que fan una enganyosa sensació de pobresa.\nPilar del Castillo es torna a mostrar partidària d'unir Gaudí i Cibeles


Quadrado i Nieto, Josep Maria\nQ QU 3 Imatges 1 Col·laborador/a 77 Visites Bústia de suggeriments\nQuadrado i Nieto, Josep Maria (Ciutadella, Menorca 1819 — Palma 1896) HIST Historiador, escriptor i publicista. El 1823 es traslladà amb la seua família a Palma. El 1840, juntament amb Tomàs Aguiló i Antoni Montes, fundà la revista La Palma que fou la iniciadora de la Renaixença literària a Mallorca. Aquell mateix any va ser nomenat arxiver de l´Arxiu Històric de Mallorca, càrrec que ocupà fins a la seua jubilació (1895). Durant un any en què fou destituït del càrrec per raons polítiques, es traslladà a Madrid, on assistí a un curs de teologia. Mantengué una estreta relació amb Jaume Balmes i fou l´introductor a Mallorca de les Conferències de Sant Vicent de Paül. El seu càrrec d´arxiver li va permetre dur a terme investigacions de caràcter històric i arqueològic i, així, col·laborà en l´obra iniciada per Pau Piferrer i Fàbregas , Recuerdos y bellezas de España, de la qual redactà els volums de diverses províncies i completà i acabà el dedicat a les illes Balears (1888); però la seua aportació més important se centra en la història de Mallorca, amb diverses obres en les quals utilitzà per primera vegada una gran quantitat de documentació inèdita. Quadrado va conèixer Piferrer i Parcerisa el setembre de 1841. Quadrado i Piferrer tenien únicament 22 anys i Parcerisa en tenia 10 més; Piferrer va morir el 1848. El text referit a Mallorca anava acompanyat de 30 belles litografies d´aquella illa. Quasi 50 anys després de la primigènia redacció, Quadrado va refer el text, li posà el títol d´Illes Balears (1888) i li donà una visió de conjunt de les tres illes; així, al text de descripció romàntica i apassionada de Piferrer, s´hi afegí la maduresa de tota una vida dedicada a la investigació històrica i a la recerca en els arxius, que va fer Quadrado, en incorporar al text de l´illa major els capítols referits a Menorca —la seua illa natal— i a Eivissa. El resultat fou una obra que ha resistit tota classe de crítiques gràcies a l´honestedat de Quadrado, home mesurat, seriós i sempre al servei de la veritat històrica. Aquí no es repeteix el contingut dels capítols dedicats a Eivissa ja que consten en la veu que es dedicà a aquesta obra a Pau Piferrer i Fàbregas, però sí que cal apuntar els 13 documents referents a la Pitiüsa major que transcriu com a apèndix de la publicació i que mostren el rigor del treball de Quadrado; tots ells extrets de l´arxiu de la Catedral d´Eivissa llevat de tres que explica que eren fulls volanders que li facilità un canonge el nom del qual no diu. Són els següents: la concessió de les Pitiüses (1234) a Guillem de Montgrí per conquistar-les als àrabs; la dotació de l´església d´Eivissa per part dels tres conquistadors (setembre de 1235); les franqueses atorgades a Eivissa pels tres signants, reunits a Cotlliure (gener de 1235), que són calcades de les que atorgà Jaume I a Mallorca; la venda de Guillem de Montgrí al rei Jaume I de la porció que havia comprat als hereus de Nunó Sanç (1242); el testament de Montgrí, atorgat el 1247, vint-i-sis anys abans de la seua mort; la confirmació de les donacions, els establiments i les franqueses atorgades per l´infant de Portugal, feta per l´infant Jaume com a hereu del regne de Mallorca (1260); el dret concedit per l´infant Jaume i Montgrí sobre les salines d´Eivissa per a l´aixecament de murades i defenses de l´illa (1261); la donació de les salines als habitants d´Eivissa per l´infant Jaume i Montgrí, reservant-se la jurisdicció i el domini sobre els estanys; l´infant Jaume confirma la rebaixa del lluïsme pel traspàs de propietats (hi manca la data); l´esmena d´Alfons III al batle de l´illa; la instància presentada per Martí de Portmany que demanava l´establiment de les partions de l´arquebisbe i del paborde en el territori confrontant amb el “puig d´en Nono” (1294); la infeudació de l´illa de Formentera a Berenguer Renard per part de Montgrí (1246) i, finalment, la donació de tres quartes parts de la Mola als ermitans de Sant Agustí per part de Montgrí (1258). El 1969 Lluís Ripoll en va fer una reedició completa amb l´afegit d´índexs; contenia les 30 litografies de Mallorca de Parcerisa i estava completada amb un annex gràfic que, pel que fa a les Pitiüses, eren litografies extretes del llibre de l´arxiduc Lluís Salvador i dibuixos d´Antoni Marí Ribas “Portmany” amb què Ripoll ja havia il·lustrat el llibret Ibiza y Formentera de Marià Villangómez, dins la col·lecció Panorama Balear dirigida per Ripoll. [FCC]