Agencia Sírius: 07 de novembre 2013\nSyriza impulsa una moció de censura contra el govern neoliberal de Grècia\nEl major partit de l'oposició grega -Syriza, aliat d'IU i EUiA al Parlament Europeu- i el seu líder, Alexis Tsipras -candidat a les pròximes eleccions europees pel Partit de l'Esquerra Europea (PEU)- ha plantejat aquest dijous per sorpresa la celebració d'una moció de censura contra el govern neoliberal del primer ministre, Antonis Samaras (Nova Democràcia, el PP grec) i els seus aliats del PASOK (PSOE hel·lè). La policia grega desallotja la seu de l'antiga TV estatal.\nLa policia antiavalots de Grècia ha desallotjat els últims treballadors de l'antiga emissora pública ERT , que mantenien ocupada la seu central des de fa cinc mesos.\nLa moció de censura de Syriza es va plantejar després que la policia antiavalots de Grècia desallotgés els últims treballadors de l'edifici de l'ex-emissora de televisió pública ERT, ocupada des de juny. L'esquerra acusa el govern de comportar-se de manera autoritària i feixista.\nSegons va explicar al Parlament el líder de Syriza, Alexis Tsipras, el seu partit vol evitar "la catàstrofe econòmica i la devaluació de la democràcia".\nLa votació podria tenir lloc diumenge que ve. Els neoliberals de Samaras i els seus socis de coalició, els socialdemòcrates, compten amb un total de 155 dels 300 escons del Parlament , però molts diputats dels seus partits es troben indignats amb la situació a què ha conduït la corrupció i el desfalc de les arques públiques pels dos partits encara al poder gràcies a una llei electoral fraudulenta i antidemocràtica que regala 40 diputats al guanyador de les eleccions.\nLa policia antiavalots va assaltar l'edifici de l'emissora al nord d'Atenes poc abans de l'alba i va expulsar unes 50 persones, sense que hi hagi informacions sobre fets de violència.\nLa coalició de govern liderada pels conservadors va ordenar el tancament de l'ERT al juny i va acomiadar als seus 2.700 empleats al·legant la necessitat de reduir costos . Centenars d'ells porten mesos ocupant l'edifici, produint emissions pirates i emitiéndolas per Internet . Des de llavors el govern ha obert una nova emissora pública, EDT, amb una part del personal original.\nEl portaveu del govern Simos Kedikoglou opinar que l'operació marca "el final d'una ocupació il·legal". "Les autoritats van implementar la llei", va declarar Kedikoglu a la ràdio privada Skai.\nCom un altre motiu per demanar la moció de censura , Syriza va citar la continuïtat de la política de retallades, que ha portat a que el 27% dels grecs es trobi sense feina. El ministre per a la Reforma Administrativa Kyriakos Mistotakis reaccionar de manera desvergonyida a l'assegurar davant el Parlament que el govern emergirà encara més fort d'aquest procés.\nEtiquetes de comentaris: Europa, Grècia, ND, Neoliberalisme, PASOK, Syriza\nLa CIA li paga a l'AT&T per revisar les trucades internacionals\nLa companyia telefònica nord-americana AT&T hauria lliurat a la CIA els registres de trucades internacionals, assegura el New York Times. La companyia li cobra més de 10 milions de dòlars anuals a l'agència d'intel·ligència i espionatge d'EUA a canvi d'accés a les metadades de trucades de supòsits terroristes a l'estranger.\nLes dades es mantindrien dins dels servidors d'AT&T, on es realitzen recerques per números de telèfon específics després de requeriments de la CIA. La base de dades de la companyia també inclou informació de qualsevol trucada que transiti per les seves xarxes internacionals.\nEn l'acord no hi ha ordres judicials involucrades, en tenir focus a l'estranger i no a ciutadans nord-americans. El programa revela la voluntat de les empreses tecnològiques de col·laborar amb les autoritats, i mostra que no només la NSA està usant metadades com la durada d'una trucada, data, nombres marcats, però no el contingut de la conversa, diuen. L'objectiu d'aquesta informació seria establir perfils de les persones i les seves connexions.\nL'espionatge britànic a Berlín aixeca butllofes i apunta a Merkel i l'aliança neoliberal del PP europeu\nDavant l'espionatge britànic a Berlín els polítics alemanys exigeixen prendre mesures i el ministeri alemany de Relacions Exteriors ja ha citat a l'ambaixador de Gran Bretanya. “Britain's secret listening post in the heart of Berlin” (Lloc d'escoltes secretes de Gran Bretanya en el cor de Berlín), va titular The Independent, un dels quatre majors periòdics anglesos, la revelació sobre les activitats d'intel·ligència del seu Govern, basant-se en documents d'Edward Snowden (NSA). Foto: ambaixada britànica a Berlin.\nEtiquetes de comentaris: CIA, Espionatge, EUA, Feixisme, Internacional\nUn enigmàtic asteroide amb sis cues\nUn equip d'astrònoms que treballen en la missió Hubble de la NASA i l'Agència Espacial Europea (ESA) han observat un objecte únic i desconcertant al cinturó d'asteroides. El cos es veu com una ploma de bàdminton rotant i amb una enorme cua similar a la dels estels. Els asteroides normals apareixen com a petits punts de llum quan són observats pels científics. Però aquest asteroide, denominat P/2013 P5, té sis cues de cometa de pols que irradien d'ell com els radis d'una roda.\nVa ser vist per primera vegada a l'agost d'aquest any. a través de telescopi Pa-Starrs d'Hawaii, com un objecte amb un aspecte extraordinàriament difús. Aquesta troballa, que ha estat publicat en The Astrophysical Journal Letters, ha causat gran expectació en la comunitat científic perquè no s'ha vist gens com això abans i els astrònoms estan tractant de trobar una explicació adequada de la seva misteriosa aparició.\nLes imatges de Hubble van ser preses el 10 de setembre de 2013. Quan Hubble va tornar a l'asteroide el 23 de setembre, el seu aspecte havia canviat totalment. Semblava que tota l'estructura havia oscil·lat al voltant.\n"Estàvem literalment sense parla quan ho vam veure", ha explicat un dels autors, David Jewitt. "El més sorprenent és que les seves estructures posteriors canvien dramàticament en només 13 dies, ja que rota la pols. Això també ens ha agafat per sorpresa i no és fàcil creure que estem veient un asteroide", ha apuntat.\nUna explicació per a l'estranya aparença d'aquest cos celeste és que la velocitat de rotació de l'asteroide augmentés fins al punt de la seva superfície comencés a volar en trossos, expulsant pols en erupcions episòdiques que haurien començat la passada primavera.\nLes teories dels astrofísics rebutgen que es tracti d'un asteroide després d'un impacte, ja que en aquest cas la gran quantitat de pols s'hauria estès per l'espai d'una sola vegada, mentre que en aquest cos la pols ha estat expulsat de forma intermitent durant un període d'almenys cinc mesos.\nAra, l'equip de Hubble està duent a terme noves observacions de seguiment. Els científics esperen determinar si la pols surt de l'asteroide en el plànol equatorial, la qual cosa seria una evidència d'una ruptura de rotació.\nEtiquetes de comentaris: Asteroides, Astronomia, NASA\nDes del Departament d'Economia i Empresa excusen l'oportunitat del cessament de Flamerich amb l'escàndol de l'espionatge de la Generalitat a mitjans i persones d'esquerres dient que es tracta d'un reajustament de l'equip. Segons un portaveu del departament, el conseller Felip Puig treballa en la renovació del seu equip des que va assumir aquesta cartera i que "ha fet el canvi quan ha trobat la persona adient". Asseguren que ja fa setmanes que es va prendre aquesta decisió i neguen que estigui relacionada amb el Cesicat.\nEl nou Director General, segons avançava aquest matí Cugat.cat a falta de confirmacions oficials, serà Jordi Puigneró, fins ara tinent d'alcalde de Governació, Seguretat, Mobilitat i Tecnologia de Sant Cugat. Puigneró va ser president de CDC de Sant Cugat fins el 2012. Segons el portal TOT Sant Cugat, el conseller va oferir el càrrec al nou director general el passat 28 d'octubre, l'endemà de les primeres filtracions atribuïdes a Cesicat.\nEtiquetes de comentaris: Catalunya, CiU, Espionatge, Feixisme, Felip Puig Godes, Generalitat\nGürtel València: Embargament a l'expresidenta de les Corts per 630.000 euros\nEl jutge José Ceres va ordenar en una resolució coneguda ahir l'embargament de béns de l'expresidenta de les Corts Valencianes, Milagrosa Martínez, per import de 636.000 euros. L'embargament de les propietats, que el magistrat ordena que siguin identificades i “travades”, es destina a cobrir la fiança de responsabilitat civil en la qual pot incórrer Martínez si és condemnada en la tercera peça del vessant del cas Gürtel investigada a València.\nLa causa se centra en les adjudicacions presumptament amañadas de l'organització i muntatge del pavelló de la Generalitat en la fira turística Fitur entre 2005 i 2009, amb les quals la xarxa es va embutxacar prop de cinc milions d'euros. Martínez serà jutjada pels suposats delictes de prevaricació, suborn i malversació de cabals públics.\nEl judici, en el qual la Fiscalia Anticorrupció demanarà per a Martínez, a qui la trama sobrenomenava La Perla, 11 anys de presó, se celebrarà pròximament. El jutge Ceres va elevar en la providència difosa ahir les actuacions a la Sala Civil i Penal del Tribunal Superior de Justícia valencià perquè aquesta assenyali els dies en què tindrà lloc el judici oral.\nMilagrosa Martínez, que abans de presidir el Parlament autonòmic va ser consellera de Turisme —carrego des del qual hauria comès els delictes— i segueix sent alcaldessa de Novelda i diputada regional en el grup popular, va intentar sense èxit que el tribunal li rebaixés la fiança al·legant que no tenia tants diners. També va intentar amb el mateix resultat que el seu partit li ajudés a abonar la fiança, possibilitat que va ser rebutjada escaridament pel vicepresident de la Generalitat, José Ciscar en una compareixença després del ple del Consell. “El PP no té diners per ajudar a Miraculosa Martínez a pagar la fiança”, va declarar Ciscar.\nL'embargament de béns decretat per Ceres aconsegueix igualment a Rafael Betoret, exjefe de gabinet de Milagrosa Martínez, per qui la fiscalia demana altres 11 anys de presó i la fiança de la qual és lleugerament superior, 645.000 euros. Contra Betoret, que ha demanat que l'expresident de la Generalitat Francisco Camps atesti en el judici, pesa d'entrada que ja va ser condemnat en l'anomenat cas dels vestits —una altra causa menor de Gürtel— per acceptar vestits i altres peces de vestir de la trama, la qual cosa jurídicament va representar un delicte de suborn impropi.\nL'embargament de béns queda pendent d'alguns tràmits jurídics en el cas dels presumptes capitosts de Gürtel, Francisco Corretja, Pablo Crespo i Álvaro Pérez, El Bigotis. Si escau, la fiança de responsabilitat civil ascendia a 651.000 euros. Cap d'ells, segons es desprèn de la resolució de Ceres, ha abonat les quantitats requerides encara que segons ha emergit al llarg de la recerca disposaven de molt valuoses propietats.\nEl magistrat ha dictat també l'embargament de béns d'altres càrrecs menors de l'Agència Valenciana de Turisme que també s'asseuran en la banqueta. En el cas d'Isaac Vidal, cap de Mercats, l'embargament haurà de cobrir l'import de 440.000 euros. En el de Jorge Guarro, cap de Promoció, de 230.000. En el de la funcionària Ana María Grau, de 130.000 euros. I en el Cándido Herrero, que era el número dos d'Orange Market, delegació valenciana de la xarxa, de 336.500 euros.\nEtiquetes de comentaris: cas Gürtel, Corrupció, Franquisme, País Valencià, PP\nEl ren guía (führer) de la tropa imperial: "L'OTAN descarta atacar a Rússia".... Ja ens quedem tranquils!\nEn una entrevista amb la premsa letona, el ren Rasmussen del trineu imperialista ha dit que l'OTAN i Rússia van signar fa 15 anys l'Acta Fundacional sobre Relacions Mútues, Cooperació i Seguretat: “Aquest document diu que mai usarem la força una part contra l'altra. Respectem aquest compromís i confio que Rússia també ho farà. No tenim cap intenció d'atacar a Rússia i espero que aquesta última tampoc tingui la intenció d'atacar-nos”, o sigui que coneixent l'història dels tractats de l'imperialisme, ja ens podem quedar tranquils, un dia o dos. Foto: Rússia assignarà 1.000 milions de dòlars per crear un Museu de la URSS a Ulyanovsk.\nEl capo de l'aliança feixista va admetre que les creixents despeses militars de Rússia criden l'atenció, però va reafirmar que “Rússia no és una amenaça per l'OTAN”.\nEn la neonazi Letònia s'està desenvolupant aquests dies una fase dels exercicis militars Steadfast Jazz, els més importants a la regió des del terme de la Guerra Freda. En les maniobres participen més de 6.000 efectius.\nRússia assignarà 1.000 milions de dòlars per crear un Museu de la URSS a Ulyanovsk\nLa construcció d'un centre turístic, Museu de la URSS, a la ciutat russa de Uliánovsk (foto), requerirà una inversió pública de 33.000 milions de rubles (uns 1.000 milions de dòlars), la resta serà finançada pel sector privat, va informar el director del projecte Serguéi Lakovski.\nS'estima que el centre, de 120 hectàrees, estarà llest per 2022, el 100º aniversari de la creació de la URSS. Estarà situat a la ciutat natal de Vladímir Lenin i mostrarà els processos culturals i socials que es van desenvolupar al país al llarg del segle XX.\nEls museus de la història política i econòmica, de l'Exèrcit, la moda i el disseny de l'època soviètica completaran les col·leccions existents des de la URSS i dedicades a la vida de Lenin.\nEl projecte és alhora científic, museístic i comercial. S'espera que el nombre de visitants arribi a un milió de persones a l'any. Els experts consideren que la iniciativa serà beneficiosa per a la regió.\nEtiquetes de comentaris: EUA, Imperialisme, Internacional, OTAN, Rússia\nLa LOMCE permet als centres nazicatòlics que separen per sexe xuclar dels diners públics\nLa LOMCE imposta per la dictadura nazicatòlica del PP inclourà una disposició transitòria per la qual permetrà tornar a sol·licitar el concert als centres educatius de l'església -de l'Opus Dei i Legionaris de Crist fonamentalment- que separen per sexe i als quals se'ls va denegar en 2013 pel "únic motiu" d'oferir aquest model educatiu, segons l'argumentari feixista.\nEl PP ha acceptat en el Senat una esmena d'UPN amb el següent text: "Els centres privats als quals en 2013 se'ls hagi denegat la renovació del concert educatiu o reduït les unitats escolars concertades per l'únic motiu d'oferir educació diferenciada per sexes podran sol·licitar que se'ls apliqui l'indicat en l'article 84.3 d'aquesta Llei Orgànica per a la resta de l'actual període de concerts en el termini de dos mesos des de la seva entrada en vigor."\nEl senador popular Luis Peral ha explicat a la sortida de la reunió de la ponència sobre el projecte de Llei Orgànica per a la Millora de la Qualitat Educativa (Lomce) que la mesura beneficiarà a centres concertats d'Andalusia (en 2013 es va denegar el concert a una dotzena de col·legis) i Astúries (es va denegar a un parell de centres) als quals aquest any se'ls va denegar el concert i podran tornar a sol·licitar-ho per al curs 2014-15.\nCiU, PP i ERC blinden les subvencions per a les escoles de les sectes vaticanes\nCiU i PP, amb la col.laboració d’ERC que es va abstenir per nedar i guardar la roba, votaren en contra de modificar la LEC per impedir que la Generalitat pagui els concerts educatius als centres que segreguen els alumnes en funció del sexe, tots de la secta nazicatòlica de l'Opus Dei, a la que pertany la consellera contra l'Educació Pública la beata Irene Rigau, o dels 'Legionarios de Cristo', un club 'selecte' -segons ells- d'oligarques nazis.\nEl Consell aprova un decret llei urgent per recuperar el control de RTVV burlant les Corts\nEl Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) acaba de publicar una edició especial que inclou un decret llei pel del govern del PP pel qual s'adopten mesures urgents per garantir la prestació del servei públic de radi i televisió de titularitat de la Generalitat.\nEl text modifica la Llei de l'Estatut de Radiotelevisió Valenciana i incorpora un nou apartat que permet el nomenament del director general i dels consellers sense passar pels Corts.\nEl text diu el següent: "En aquells supòsits en els quals com a conseqüència del cessament, destitució o renúncia dels seus membres, el consell d'administració no pugui aconseguir el quòrum necessari per adoptar acords, s'habilita a la Junta General perquè nomeni provisionalment a tots els càrrecs vacants, inclòs si escau el director o directora general, fins a la constitució d'un nou consell d'administració triat pels Corts d'acord amb el procediment ordinari previst en l'Article 13 d'aquesta Llei".\nEl decret llei aprovat de forma urgent entra en vigor avui mateix.\nEtiquetes de comentaris: Feixisme, País Valencià, PP, RTVV\n17 partits polítics estaven en fallida tècnica en 2011\nEl Tribunal de Comptes (TC) alerta en el seu informe de fiscalització dels partits polítics corresponent als exercicis 2009 a 2011 que 17 formacions polítiques presentaven al tancament d'aquest últim any "patrimoni net negatiu", la qual cosa es coneix com a fallida tècnica. Al capdavant estan Unió Democràtica de Catalunya (-11,2 milions) i CiU (10) -en total 21'2 milions per a la coalició malgrat els regals del Palau i Ferrovial-, i Izquierda Unida (8,5). En 2011, els partits polítics van rebre 316 milions públics. La llista completa dels 17 a continuació. El PP i PSOE no hi són, òbviament per que ho reben i ho roben per d'altres vies conegudes.\nEn el rànquing estan també el Bloc Nacionalista Galego (3,47 milions), Iniciativa per Catalunya-Verds (3,17) i Unió Progresso i Democràcia (UPyD), amb un saldo negatiu de més de 580.000 euros, segons l'informe al que ha tingut accés TVE.\nAquestes formacions "hauran d'ajustar les seves activitats econòmiques" per aconseguir el "necessari reequilibri patrimonial" ja que la major part dels seus ingressos són públics, assenyala el document.\nSegons les dades del Tribunal de Comptes recollits per Efe, els partits polítics van rebre 316 milions de finançament públic en 2011, 247 en 2010, i 287,1 en 2009.\nA més, van obtenir en quotes i participacions d'afiliats, adherits i simpatitzants 43,2 milions en 2011, 40,7 milions en 2010 i 41,6 milions en 2009 segons les dades de l'informe, que adverteix que algunes formacions polítiques -PP, PSOE, CiU...- no han complert amb la normativa d'ingressar aquestes aportacions en comptes bancaris específics sense que entrin en aquestes altres ingressos.\nQuant a les donacions privades, els partits van obtenir 8,7 milions en 2011 (dels quals 2,7 milions procedien de persones jurídiques), set milions en 2010 (0,7 milions de persones jurídiques) i 6,2 milions en 2009 (0,8 milions de persones jurídiques).\nEn 2011, el deute que tenien els partits amb entitats de crèdit va ascendir a 275,3 milions d'euros, xifra que va anar de 218,4 en 2010, i de 237 milions d'euros en 2009.\nEls 17 partits polítics en fallida tècnica\n1. Unió Democràtica de Catalunya. -11.288.910,58 euros.\n2. Convergència i Unió (CiU). -10.184.954,65 euros.\n4. Bloc Nacionalista Galego (BNG). -3.471.348,73 euros.\n5. Izquierda Unida-Els Verdes-Convocatòria per Andalusia. -3.233.938,65 euros.\n7. Izquierda Unida de la Comunitat de Madrid. -1.805.312,88 euros.\n10. Unió Progresso i Democràcia. -581.658,79 euros.\n11. Partit Aragonés. -545.431,56 euros.\n16. Coalición Canària. -109.642,37 euros.\n17. Esquerra Unida dels Illes Balears. -59.950,34 euros.\nEtiquetes de comentaris: Banca espanyola, Democràcia, Espanya, Plutocràcia, Tribunal de Comptes\nLa Guàrdia Civil ha detingut a nou persones, entre elles diversos exalts càrrecs de la CAM com el seu exdirector general Roberto López Abad, i ha imputat a d'altres onze en l'operació dirigida per l'Audiència Nacional per frau fiscal, en relació amb diverses operacions immobiliàries en el Carib. El jutge Gómez Bermúdez va ordenar la detenció dels exdirectius davant la sospita que fugissin a la illa del Carib de Curaçao, antigues Antilles Holandeses, "país amb el qual no existeix conveni d'extradició". Foto: 5 dels corbs de la CAM cap a la gabia al furgó de la GC.\nL'institut armat ha informat que l'operació "Mar Nostre", iniciada dimarts passat amb diversos registres en despatxos d'advocats i que va continuar aquest dijous amb cinc detencions, es desenvolupa a Madrid, Alacant, València i Palma de Mallorca.\nLa informació recaptada ha posat de manifest la presumpta creació d'una estructura societària, amb l'assessorament de diversos despatxos d'advocats, que hauria permès derivar a un paradís fiscal els beneficis d'explotació de diversos hotels de luxe en el Carib i defraudar diversos milions d'euros a Hisenda.\nEntre els detinguts i imputats figuren empresaris que, amb finançament de la CAM, la connivència d'alguns dels seus directius i l'assessorament de diversos lletrats, haurien creat una estructura societària, de la qual participava la caixa, per cometre aquests fets.\nRisc de fugida al Carib\nEl jutge Gómez Bermúdez va ordenar la detenció dels exdirectivos davant la sospita que fugissin a la illa del Carib de Curaçao, antigues Antilles Holandeses, "país amb el qual no existeix conveni d'extradició".\nAixí ho afirma el magistrat en les resolucions en les quals va ordenar l'arrest de López Abad, del exresponsable de projectes immobiliaris Daniel Gil Mallebrera, del exdirector de la divisió internacional i negoci hoteler de la caixa Cessar Veliz i dels empresaris Juan Vicente Ferri i José Salvador Va baldar.\nEls tres primers figuren entre els nou arrestats per la Guàrdia Civil en l'operació "Mare Nostrum", però els empresaris, la detenció dels quals també es va ordenar i que figuraven en la querella del Fons de Reestructuració Ordenada Bancària (Frob) arran de la qual es va iniciar la recerca, estan en parador ignorat, han informat fonts jurídiques.\nGómez Bermúdez justifica les ordres de detenció dient que eren necessàries per evitar "l'eventual fugida dels presumptes responsables, doncs aquests compten amb mitjans econòmics i relacions amb l'exterior que els permetrien eludir l'acció de la Justícia situant-se en Curaçao", segons informa EFE.\nDeclaracions en l'Audiència Nacional\nEl magistrat, ha començat aquest dijous a prendre declaració als arrestats. El primer a ser interrogat ha estat Cessar Veliz que ha quedat en llibertat. La comparencia només ha durat deu minuts ja que s'ha negat a declarar, han confirmat fonts jurídiques. López Abad Gil i altres dues persones passaran a disposició judicial aquesta tarda.\nEl jutge confirma ara que López Abad i Veliz "van tenir des del començament un paper essencial en les negociacions relatives al finançament de projectes de Valfensal".\nTots dos directius van ser informats per Ferri i Va baldar de la intenció d'adquirir una societat domiciliada en un paraiso fiscal "a la qual poder desviar la major part dels ingressos obtinguts per l'explotació d'hotels" en diferents punts del Carib, entre ells els establiments Caragol i Gala de Mèxic.\nL'estructura fiscal va ser creada amb l'assessorament fiscal d'un empleat del despatx d'advocats Garrigues, Jaime Escrivá, que va ser detingut aquest dimecres per la Guàrdia Civil i ha quedat en llibertat. López Abad, i exdirector d'empreses de la CAM Gil, van utilitzar els informes d'aquest lletrat "per justificar davant els òrgans de control de la caixa la legalitat de l'estructura societària en la qual s'articulava el grup Valfensal".\nL'origen de la recerca\nLa recerca es va iniciar l'any passat arran d'una querella del Fons de Reestructuració Ordenada Bancària (Frob), que es va fer amb el control de l'entitat després de la intervenció de la mateixa pel Banc d'Espanya, contra els antics directius de la caixa per la suposada concessió de préstecs a empresaris llevantins eludint els procediments interns de control.\nSegons la Guàrdia Civil, aquests es van beneficiar, a través d'un entramat d'empreses, de préstecs per més de 216 milions de dòlars concedits per a la compra de dos hotels i diversos solars a Mèxic, la República Dominicana i Costa Rica, per a la seva posterior explotació.\nLa CAM posseïa el 30 % de les accions del grup empresarial que explotava els establiments hotelers.Diversos dels detinguts compareixeran avui davant el jutge de l'Audiència Nacional Javier Gómez Bermúdez, que els prendrà declaració a partir d'aquest migdia, moment en el qual aixecarà parcialment el secret de les actuacions.\nA més de López Abad, es coneixen les identitats del exresponsable de projectes immobiliaris Daniel Gil Mallebrera i del exdirector de la divisió internacional i negoci hoteler de la caixa Cessar Veliz. La querella del Frob també es dirigia contra els empresaris Juan Vicente Ferri i José Salvador Va baldar.\nEls problemes de la CAM\nLa CAM va ser intervinguda pel Banc d'Espanya el 23 de juliol de 2011 i es va substituir als seus administradors, a més d'aprovar una injecció de 2.800 milions d'euros per part del FROB.\nMesos després, el supervisor adjudicava l'entitat al Banc Sabadell per un euro després de comprar el Fondo de Garantia de Dipòsits va comprar el 100% de la CAM per un import total de 5.249 milions d'euros (2.449 milions per recapitalizar i l'entitat, molt deteriorada, i els 2.800 milions del FROB, que van ser reposats a l'Estat.\nA més es van comprometre els suports financers necessaris per a la reestructuració ordenada de Banc CAM. Segons el exdirector general del Fons de Reestructuració Ordenada Bancària (FROB) Mariano José Herrera el cost que té per a les arques públiques, ascendia a uns 8.000 milions d'euros: els 5.249 milions d'injecció de capital i 2.600 o 2.700 de pèrdua benvolguda.\nEls inspectors del Banc d'Espanya van elaborar un informe en el mes de gener en el qual denunciaven greus deficiències en la gestió de la caixa, que anaven des de pèrdues milionàries en inversions immobiliàries arriscades fins al cobrament d'oneroses prejubilaciones tramitades de manera irregular.\nAl març de 2011, els gestors de la caixa d'estalvis, van comunicar a les autoritats financeres uns beneficis de 38,9 milions d'euros quan tres mesos després els comptes llançaven unes pèrdues d'1.136 milions d'euros.\nEtiquetes de comentaris: Alacant, CAM, Espanya, Estafa, Frau fiscal\nFabra gasta 25 milions més en l'aeroport de Castelló després del tancament de Canal Nou\nL'endemà d'anunciar el tancament de Canal Nou, el PP ha tret a concurs la gestió i explotació de l'aeroport fantasma de Castelló, en el qual l'Executiu d'Alberto Fabra invertirà altres 25 milions d'euros. Albiol: “Aquest Consell està enfonsant el País Valencià acceleradament: són mafiosos i botiflers. Mentre tanquen la televisió pública continuen dilapidant diners en l’Aeroport de Castelló”.\nEl Butlletí Oficial de l'Estat (BOE) publica avui l'anunci de licitació de la societat pública Aeroport de Castelló S. L. (Aerocas) per a l'explotació i manteniment de l'aeròdrom per un import de 25 milions d'euros. La Generalitat debverá desemborsar aquesta quantitat en 10 anys per una concessió que durarà dues dècades.Malgrat que les polèmiques instal·lacions ja li han costat a l'erari autonòmic gairebé 140 milions d'euros, Fabra no preveu recuperar un cèntim de la inversió, més enllà dels efectes sobre el turisme que pugui generar l'inici d'operacions.\nAerocas ja va treure a licitació fa unes setmanes l'execució de noves obres per a la posada en servei de les instal·lacions per un pressupost basi de 653.000 euros i un termini màxim d'execució de dos mesos des de la signatura del contracte. Les actuacions preveuen, entre altres aspectes, millores en la pista d'aterratge -que es va dissenyar i va construir amb un error de càlcul- i reparació de goteres i humitats, que afecten tant a la terminal de passatgers com a la torre de control.\nAlbiol: “Aquest Consell està enfonsant el País Valencià acceleradament: són mafiosos i botiflers”\nLa diputada autonòmica d’EUPV, Marina Albiol, ha criticat hui que mentre es tanca la televisió pública dels valencians, es licite l’explotació i el manteniment de l’Aeroport de Castelló per 25 milions d’euros (sense IVA),\ntal com ha publicat hui el Diari Oficial.\n“El Consell ha estat anys i anys dilapidant diners públics en un aeroport absurd que s’ha convertit en el major acudit d’Espanya”, ha declarat Albiol, qui ha anunciat que presentarà una bateria de preguntes parlamentàries interessant-se pel procés de licitació de l’Aeroport. “Desconec si el desastre d’AEROCAS podria acabar davant els tribunals, però la condemna moral dels ciutadans als dirigents del PP que han impulsat aquest forat és clara i contundent; se’ls hauria de caure la cara de vergonya”, ha assenyalat la parlamentària autonòmica.\nAlbiol ha acusat al vicepresident del Govern valencià, José Císcar, d’haver “fracassat i de no poder haver corregit les nombroses clavades de pota de Carlos Fabra”. “L’ex president de la Diputació de Castelló, eixe al que els pèrits d’Hisenda acusen de ser una rentadora industrial de diners negres, ens ha condemnat a la misèria amb eixe forat de diners públics que és l’Aeroport de Castelló”, conclou Albiol.\nEtiquetes de comentaris: Aeroport, Alberto Fabra, Castelló, EUPV, Marina Albiol, País Valencià, PP\nVídeo: L'oposició valenciana pressiona per a avançar les eleccions\nTensió i crispació avui a les Corts Valencianes. El vice-president José Ciscar ha comparegut en la comissió de pressupostos, però l'oposició no ha desaprofitat l'avinentesa per demanar-li sobre el tancament de Ràdio Televisió Valenciana. Els diputats de l'oposició s'han encarat als del PP, carregant contra la seva gestió, i han coincidit a apuntar cap a unes eleccions avançades.\n'Cal que convoquen eleccions, perquè són un govern de la desocupació, de la corrupció i del balafiament, i ara es volen carregar un dels signes d'identitat que és RTVV. On podrà un castellanoparlant com jo escoltar una emissora en valencià?', ha etzibat el portaveu del grup socialista Rafael Rubio.\nEn un discurs contundent, el diputat d'EUPV Ignacio Blanco ha acusat Ciscar de ser 'l'assassí de RTVV en grau de temptativa' i de comportar-se 'com un govern dictatorial'. 'És la fi del règim', ha sentenciat.\nTambé Enric Morera, síndic de Compromís, ha carregat amb duresa contra el tancament de RTVV. Ha recordat que amb aquesta decisió el govern podia cometre una il·legalitat i que els valencians no es podien permetre un president que no sabia fer els números. 'Vostès són un perill per al benestar dels valencians. El PP està incapacitat per a governar el nostre país. Hem de fer-los fora del poder ja'.\nEls treballadors prenen el control de Canal 9\nMentrestant, els treballadors de Canal 9 mantenen les protestes després de l'anunci de tancament de RTVV. Aprofiten el mitjà i l'espai de la televisió per fer visible el malestar en contra d'allò que qualifiquen de 'decisió política'. Bona part dels informatius d'ahir van ser dedicats a criticar l'anunci de clausura de RTVV. S'hi van qüestionar els motius adduïts pel president Alberto Fabra i s'hi va interpel·lar directament els espectadors sobre la importància de mantenir un mitjà públic valencià. La vesprada va ser dedicada íntegrament a un programa especial amb convidats i connexions en directe per a reivindicar el paper de RTVV en la defensa de la llengua, la cultura i les tradicions.\n'El president a Picassent'\nEtiquetes de comentaris: Compromís, Dictadura, EUPV, Feixisme, Pais Valencià, PP, PSPV, RTVV\n"Cal estudiar els asteroides si no volem acabar com els dinosaures"\nEl meteorit de Chelyabinsk (foto de l'explosió), que va col·lisionar amb la Terra el passat mes de febrer, va entrar en l'atmosfera terrestre a poc més de 19 quilòmetres per segon, una mica més ràpid del que s'havia informat fins ara, segons conclou un estudi dirigit per Olga Popova, de l'Acadèmia russa de Ciències, a Moscou, i per l'astrònom Peter Jenniskens, del Centre de Recerca Ames de la NASA i l'Institut SETI, a Califòrnia, Estats Units, amb d'altres 57 investigadors de nou països.\n"Si la humanitat no vol seguir el camí dels dinosaures, hem d'estudiar un esdeveniment com aquest detalladament", destaca Qing- Zhu Yin, professor del Departament de Ciències Terrestres i Planetàries a la Universitat de Califòrnia Davis i un dels científics que va participar en aquesta recerca, els resultats de la qual es publiquen aquest dijous a Science.\nLa reconstrucció del recorregut i l'impacte del superbòlid és important per establir l'origen, la trajectòria i la potència de la detonació, la qual cosa al seu torn ajudarà a crear models teòrics per estimar la freqüència i el dany potencial de tals esdeveniments. Segons la NASA, l'asteroide de Chelyabinsk tenia una massa de fins a 10.000 tones en el moment d'esclatar en l'atmosfera i és el major caigut sobre la Terra des del que es va precipitar en el riu Tunguska, a Sibèria, en 1908.\nSegons un altre estudi publicat en Nature -dirigit per Peter Brown, de la Universitat de l'Oest de Ontario (Canadà)-, l'energia de la detonació de l'asteroide caigut al febrer, que va trencar milers de finestres en Chelyabinsk, era equivalent a una explosió de 500 kilotones de trinitrotolué o TNT. Chelyabinsk pertany al tipus més comú de meteorit, una "condrita ordinària", per la qual cosa, tal com exposa Yin, si en el futur es produís un impacte catastròfic d'un meteorit, la seva composició seria d'aquest tipus.\nEn el seu conjunt, els mesuraments van confirmar que l'objecte Chelyabinsk era una condrita ordinària, de 4.452 milions d'anys i que va sofrir un impacte significatiu uns 115 milions d'anys després de la formació del sistema solar fa 4.567 milions d'anys. Aquest impacte va ser en una data molt més tardana que en altres condritas conegudes del mateix tipus, la qual cosa suggereix una història violenta, segons Yin: "El nostre objectiu era comprendre totes les circumstàncies que van donar lloc a l'ona de xoc perjudicial que va enviar més d'1.200 persones als hospitals a l'àrea de Oblast aquest dia", assenyala Jenniskens.\nEls models d'entrada de meteoroides (objectes originals) que va utilitzar l'equip van mostrar que l'impacte de Chelyabinsk va ser causat per un únic tros de la grandària de 20 metres de roca que es va fragmentar a 30 km d'altitud.\nLa lluentor del meteor (el "estel fugaç" que es veu en el cel) va arribar al seu màxim a una altitud de 29,7 km ( 18,5 milles) quan l'objecte va explotar, de manera que per als observadors va aparèixer breument més brillant que el Sol i va provocar algunes cremades greus.\nL'equip estima que al voltant de tres quartes parts dels meteorits s'evaporen en aquest punt i la major part de la resta es converteix en pols, sent només una petita fracció (menys d'un 0,05 per cent) la que cau al sòl com a meteorits.\nLa peça individual més gran, que pesa uns 650 quilograms, es va recuperar del fons del llac Chebarkul a l'octubre per un equip de la Universitat Federal dels Urales, dirigit pel professor Viktor Grokhovsky. Les ones de l'explosió en l'aire van trencar finestres, van sacsejar els edificis i van causar danys a uns 90 quilòmetres a banda i banda de la trajectòria. L'equip va demostrar que la forma de la zona danyada podria explicar-se pel fet que l'energia es diposita sobre una gamma d'altituds.\nL'objecte es va trencar a una altitud de 30 kilometros per l'enorme pressió d'entrar en l'atmosfera a gran velocitat. La ruptura va ser probablement facilitada per l'abundància de "venes de xoc" que passen a través de la roca, causada per un impacte que es va produir centenars de milions d'anys enrere.\nJenniskens calcula que l'objecte va poder haver estat per asteroides de la família Flora en el cinturó d'asteroides, però el tros que va afectar a Chelyabinsk, aparentment, no es va trencar en el cinturó d'asteroides en si. Investigadors de la Universitat de Tòquio i la Universitat de Waseda a Japó van trobar que la pedra havia estat exposada als rajos còsmics durant al voltant d'1,2 milions d'anys, un període inusualment curt per a les roques originàries de la família Flora.\nJenniskens especula que Chelyabinsk pertanyia a un "munt d'enderrocs" d'un asteroide més gran que es va trencar fa 1,2 milions d'anys, possiblement en una anterior trobada propera amb la Terra. La resta dels 'enderrocs' encara podrien estar al voltant com a part de la població d'asteroides propers a la Terra, segons Jenniskens.\n"Chelyabinsk serveix com a punt de calibratge únic per a esdeveniments d'impacte de meteorits d'alta energia per als nostres futurs estudis -va dir Yin-. Es necessita tecnologia per a la detecció primerenca d'aquests objectes, com el Gran Telescopi per a Rastrejos Sinòptics, que actualment està sent desenvolupat per un equip internacional encapçalat pel professor de física J. Anthony Tyson, de la Universitat de Califòrnia Davis".\nEtiquetes de comentaris: Astronomia, EUA, Meteorit, Rússia\nCiU rebutja una moció per convocar una consulta "unilateral" en 2014\nCiU ha rebutjat aquest dijous al Parlament una moció de la CUP que defensava la convocatòria d'una consulta de forma "unilateral" si no hi ha acord amb l'Estat, mentre que ERC i ICV-EUiA han recolzat el text.\nLa consulta àdhuc sense el beneplàcit de l'Estat era un dels punts d'una moció que ha presentat la CUP, però també es reclamava "respectar" el mandat popular expressat en les urnes amb una majoria "clara" en favor del dret a decidir, celebrar la consulta sobiranista en 2014 o acordar una pregunta "inequívoca" que inclogui el concepte d'independència amb un 'sí' o un 'no' de resposta.\nLa 'número 2' d'ERC, Marta Rovira, ha destacat que malgrat que el seu partit i CiU no hagin votat el mateix "no passa absolutament gens", i ha assegurat que està molt proper l'acord que fixarà la data i la pregunta de la consulta d'autodeterminació.\nPer la seva banda, el diputat de CiU David Bonvehí ha dit que és un "mal favor" al procés sobiranista la proposta de la CUP, que demanava celebrar un referèndum en 2014 de forma unilateral si no és possible pactar amb l'Estat una consulta acordada.\nBonvehí ha reconegut que el seu partit se sentia "còmode" amb algunes de les propostes de la CUP, però ha rebutjat tota la moció perquè, ha dit, el Parlament ja ha fixat un full de ruta "clar" per poder convocar la consulta. En aquest sentit, ha advertit que la proposta de la CUP vaig poder trencar el "consens" entre els partits favorables al referèndum, quan "hem d'estar més units que mai".\nEl diputat del PSC Ferran Pedret ha reiterat que la consulta ha de convocar-se amb un acord polític "no solament amb el Govern espanyol, també entre els catalans", per la qual cosa ha exigit al president de l'Executiu, Mariano Rajoy, que abandoni el "immobilisme i tingui una mica de sentit d'Estat".\nTant el PPC com Ciutadans (C's) s'han mostrat molt crítics amb la moció de la CUP i, així, el diputat popular Sergio Santamaría ha qualificat aquesta proposta de "il·legal, radical extremista, i rupturista" que, a més, "crea el germen de la discòrdia".\nDes de C's, el seu líder, Albert Rivera, ha afirmat que no es pot invocar un dret que "no existeix", en referència a l'autodeterminació, i ha convidat de nou als partits favorables a la consulta a portar aquesta iniciativa a les Corts.\nEtiquetes de comentaris: Autodeterminació, Catalunya, CiU, Dictadura, ERC, Espanya, ICV-EUiA\nErnai denuncia l'aguait policial del PP i mostra un dispositiu trobat en una de les seves seus\nL'organització juvenil Ernai ha denunciat l'espionatge del que és objecte per part de la Intel·ligència espanyola i ha mostrat sengles dispositius d'àudio i vídeo oposats en una de les seves seus. Ha afirmat que el CNI «menteix», ja que el seguiment per part de policies de paisà és continu. Foto: Representants de Ernai, Sortu i LAB han denunciat els seguiments en una compareixença a Donostia.\nL'organització juvenil Ernai ha denunciat que és objecte d'espionatge i seguiments per part del Govern espanyol. Aquesta denúncia arriba un dia després que el director del CNI negués davant el Congrés que espiï a partits polítics. Mikel Button ha desmentit aquestes afirmacions i ha alertat que policies de paisà realitzen seguiments continus a aquesta organització.\nLa denúncia s'ha fet pública en una compareixença, on han estat presents a més de membres de Ernai, representants de Sortu i LAB. En la mateixa, han mostrat públicament un dispositiu de seguiment trobat en una seu. Es tracta d'un mecanisme d'àudio i un altre de vídeo que és emprat, segons han assenyalat, per seguir els seus moviments.\nIrati Sienra, per la seva banda, ha alertat que el seguiment a membres de l'esquerra abertzale ha anat en augment en els últims temps.\nEtiquetes de comentaris: CNI, Espanya, Espionatge, Euskal Herria, Feixisme, PP\nUn criminal de guerra sionista convidat a Madrid pels feixistes del PP\nAbraham Ditcher, responsable de l'assassinat de 15 persones en un bombardeig sobre la Franja de Gaza en 2002 com a cap dels serveis secrets d'Israel, imparteix una conferència sobre seguretat convidat pel Ministeri de Defensa del feixista i traficant d'armes Morenés.\nAbraham Ditcher ha visitat aquest dimecres Espanya, convidat pel Govern i el Centre sionista Sefarad-Israel, per impartir una conferència. Res destacable si no fos perquè aquest exministre de Defensa d'Israel i antic cap dels serveis secrets de l'Estat hebreu està acusat de crims de guerra.\nDitcher dirigia el Shin Bet quan Israel va llançar un atac contra la franja de Gaza en 2002 amb l'objectiu de liquidar al capdavanter d'Hamás Salah Shedade. El bombardeig va complir amb la seva comesa però també es va portar per davant la vida d'altres 14 persones: la dona i dos fills de Shedade i els integrants de dues famílies més, entre ells nens de menys de cinc anys i un bebè d'amb prou feines dos mesos. Cap membre del Govern d'Israel ha respost davant la Justícia de la matança, igual que amb d'altres assassinats comesos per l'exèrcit hebreu contra la població palestina.\nA Espanya, l'Audiència Nacional va acceptar l'any 2009 una querella presentada per familiars de les víctimes i impulsada pel Centre de Drets Humans de Gaza contra set alts càrrecs israelians, entre els quals estava Ditcher. No obstant això, la Fiscalia es va oposar i el ple de la sala penal va arxivar el cas argumentant que tenia ser el propi Executiu hebreu el que processés als responsables de l'operació militar.\nEl jutge Fernando Abreu va avisar que a Israel no s'havia obert cap procediment, alguna cosa que han recordat aquest dimecres diversos activistes que s'han concentrat a Madrid contra la "vergonyosa" visita de Ditcher. El Comitè de Solidaritat amb la Causa Àrab i l'Associació Al-Quds de Solidaritat amb els Pobles del Món Àrab han demanat en un comunicat la detenció de Dichter i han recordat que van recórrer davant el Tribunal Constitucional el sobreseïment del cas. Quatre anys després, segueixen esperant alguna resposta. Denuncien que Israel "va usar una argúcia per evitar que els seus alts càrrecs anessin jutjats".\nMembres de les dues associacions, al costat d'altres activistes, han acudit a la seu del Centre Superior d'Estudis de la Defensa Nacional (CESEDEN) a la capital per deixar constància del seu repudi contra els presumptes crims de Ditcher, que ha participat en el seminari La cultura de defensa a Espanya i Israel: antics desafiaments i nous reptes en la societat del segle XXI finançat tant per l'Estat com per la Comunitat de Madrid.\n"Hem vingut per dir-li a Ditcher el que és, un assassí", ha declarat un d'ells a Públic. S'han quedat amb les ganes, ja que les forces de seguretat s'han encarregat que l'israelià entrés i sortís del CESEDEN per la porta de darrere per no topar-se amb ningú, tal com han confirmat a aquest diari varis dels concentrats. La protesta ha estat en tot moment tranquil·la i pacífica, però encara així la Policia no ha dubtat a identificar a alguns dels activistes.\nA part de la denúncia davant l'Audiència Nacional, en 2005 el Center for Constitutional Rights, una ONG d'EUA defensora dels drets humans, va presentar una altra acusació popular en la qual, aquesta vegada, s'acusava a Dichter de la matança de 2002 com a únic responsable. A partir d'aquest moment, i a pesar que el cas també va ser desestimat, el exdirector dels serveis secrets israelians va cancel·lar dos viatges a Regne Unit, un en 2007 i un altre en 2010 per por de ser detingut. Una amenaça que no existeix a Espanya vesteixi la impunitat amb la qual s'ha passejat Ditcher per Madrid.\nEtiquetes de comentaris: Crims de guerra, Feixisme, Internacional, Israel, Palestina, PP, Sionisme\nFigueres demanarà cesions als propietaris dels 1.400 habitatges buits\nL'Ajuntament de Figueres ha detectat fins a 1.400 pisos buits a la ciutat i ha començat el procés per demanar als seus propietaris que els cedeixin per incloure'ls a la borsa d'habitatge de lloguer. L'equip de Govern de CiU, precisament, es va adherir al ple de dimarts a la moció d'ERC en què es reclamava que es complís un acord per implementar un projecte de masoveria urbana.\nLa regidora d'Habitatge, Sònia Trilla, diu que ja s'ha realitzat el registre que s'havia acordat i que hi haurà una partida específica per abordar-ho al pressupost del 2014. La intenció és que entre els que s'hi avinguin, l'Ajuntament faci la discriminació entre els que es destinin al lloguer social i els que ho facin a la masoveria.\nL'equip de Govern ja va anunciar a principis d'any que un primer estudi aproximatiu calculava que hi havia entre 1.000 i 1.100 dels 19.000 habitatges de la ciutat buits. Ara, l'Ajuntament ha acabat el cens per determinar que n'hi ha 1.000 -que tenen els comptadors d'aigua aturats des de fa temps- i 400 més, que serien de pisos de nova construcció on ni tan sols s'han donat d'alta els comptadors.\nTrilla assegura que el seu departament ha iniciat ara la campanya per comunicar a través de carta als seus propietaris -la majoria estan en mans d'administradors de finques- per tal que els cedeixin per incorporar-los a la borsa de lloguer. Trilla recorda que els que s'hi acullin comptaran amb ?bonificacions d'IBI i que això es veu molt bé des del sector. La intenció, diu, és que un cop se sàpiga dels que disposen es pugui fer un triatge dels que es poden destinar al lloguer social i dels que es poden destinar a la masoveria urbana. De fet, així ho preveu la moció que es va aprovar fa gairebé un any i que ahir es va ratificar a proposta d'Esquerra. El programa permetria que, amb la garantia municipal, persones sense recursos tinguin l'oportunitat d'accedir a un d'aquests habitatges i en tinguin cura com a forma de pagament.\nD'altra banda, ICV i Nova Esquerra Catalana van presentar també una moció perquè es destinéssin tots els fons del Fons del Patrimoni del Sòl i l'Habitatge a l'adquisició de pisos pel lloguer social. La proposta, però, va ser retirada després que CiU proposés diversos canvis que els seus impulsors no consideraven suficients. L'alcaldessa, Marta Felip, va manifestar la voluntat de destinar-hi uns 300.000 euros anuals i va recordar que per fer-ho possible calia seguir els tràmits que estableix l'administració pública com seria, per exemple, un concurs. El regidor Xavier Monfort (ICV) va criticar la decisió.\nEtiquetes de comentaris: Figueres, Girona, Vivenda\n▼ 07 de nov. (17)\nSyriza impulsa una moció de censura contra el gove...\nLa CIA li paga a l'AT&T per revisar les trucades i...\nFelip Puig substitueix el president del Cesicat de...\nGürtel València: Embargament a l'expresidenta de l...\nEl ren guía (führer) de la tropa imperial: "L'OTAN...\nLa LOMCE permet als centres nazicatòlics que separ...\nEl Consell aprova un decret llei urgent per recupe...\n17 partits polítics estaven en fallida tècnica en ...\nNou detinguts de la CAM per frau fiscal pretenien ...\nFabra gasta 25 milions més en l'aeroport de Castel...\nVídeo: L'oposició valenciana pressiona per a avanç...\n"Cal estudiar els asteroides si no volem acabar co...\nCiU rebutja una moció per convocar una consulta "u...\nErnai denuncia l'aguait policial del PP i mostra u...\nUn criminal de guerra sionista convidat a Madrid p...\nFigueres demanarà cesions als propietaris dels 1.4...


Glastonbury és un dels festivals més reconeguts de l’escena internacional. En l’edició del 2016, artistes de tot el món han alçat la veu pels milions de persones desplaçades i refugiades mitjançant la gravació d’un àlbum en directe. En la creació i distribució l’àlbum Oxfam Presents: Stand As one – Live at Glastonbury 2016 hi participa l’organització Oxfam Intermón, que ha habilitat diferents formats per poder obtenir-lo: Spotify, Parlophone, CD, mp3...\nL’àlbum s’emmarca dins la campanya "Stand As One" de l’ONG internacional, dirigida a pressionar al poder perquè acullin més refugiats i refugiades i protegeixin a les persones que s’han vist forçades a fugir de casa. Coldplay, Muse, Foals, Sigur Rós o The Last Shadow Puppets són alguns dels grups que han participat en aquest àlbum de música amb la dedicació d’una de les seves cançons.\nTot i que Oxfam i el festival anglès fa temps que col·laboren, es tracta del primer àlbum de música en directe d’aquest tipus. Altres peces que també apareixen dins del recopilatori són de Cvrches, New Order, Madness, Wolf Alice, Laura Mvula i Jamie Lawson.\n7. Years & Years – Eyes Shut\n15. Jack Garratt – Worry\n19. Jamie Lawson – Someone For Everyone\nEl grup Editors va donar la seva cançó Munich i van afirmar que "molts de nosaltres tenim fills, i les imatges de les famílies tractant d’arribar a un lloc segur romanen molt de temps en la memòria". Per la seva banda, Jack Garrat, que ha donat la cançó Worry, va dir que "com a músic viatjo molt i sóc molt afortunat de poder-ho fer. Hi ha altres persones que recorren el món a causa que no tenen un lloc segur". Per últim, Laura Mvula, que ha donat ‘People’, es va alegrar que "la música sigui una eina que pugui aconseguir que el món canviï".\nEls beneficis de l’àlbum es destinaran al treball d’Oxfam amb les persones refugiades a tot el món i al Fons de Cox Jo, exactivista de l’organització. De les 65 milions de persones que s’han vist obligades a abandonar casa seva, Oxfam en va ajudar gairebé a 9 durant el 2015. L’organització també dóna resposta tant a Síria com a Europa, on de moment han proporcionat aliments a més de 160.000 persones a Lesbos.\nEl CD es pot comprar al següent enllaç.\niniciatives solidàries, drets humans i desigualtat, captació de fons, música, arts escèniques i audiovisuals, persones refugiades, migracions


Hotel L'Escala Centre INICI - Hotel L'Escala Centre INICI - Hotel L'Escala Centre\n+34 872 20 14 14 ( 8h a 19h)info@hotelescalacentre.com\nUN HOTEL AMB MOLT D’ENCANT\nL’hotel l’Escala Centre és un hotel d’obra nova, va obrir les seves portes als clients el mes de Juny 2016.\nEstà situat dins del nucli de l’Escala, on s’hi troben la majoria de comerços, parcs i platges.\nL’hotel combina un estil i una decoració moderna vintage. És un petit hotel familiar amb un tracte directe i personalitzat durant tota la seva estada.\nSUITE DUPLEX AMB TERRASSA PRIVADA\nSUITE PREMIUM AMB TERRASSA PRIVADA\nReserva ara amb la nostra web i aconsegueix regals i descomptes!\nL’Escala ofereix un ventall molt ampli d’activitats per a tota la família. Tenint en compte els gustos i les edats podreu triar entre múltiples activitats gastronòmiques, de lleure, esportives,culturals… i així gaudir o xalar (com diem aquí) del nostre entorn i la nostra gent.\nA la recepció de l’hotel els informarem de les diferents activitats així com de les festes,actes,concerts,exposicions.. que es duguin a terme durant la vostra estada. I si ho desitgen us gestionarem nosaltres mateixos les vostres reserves.\nLa història del poble de l’Escala és més recent, es remunta als segles XV-XVI primer com a port i després com a barri de pescadors depenent de la vila d’Empúries.\nPer a passar a ser avui en dia un dels pobles més importants de la comarca i un dels destins turístics més visitats de la Costa Brava.\nC/Migdia,18 L'Escala (Girona)\n+34 872 20 14 14 ( 8h a 19h)\nHotel l’Escala Centre 2022\nRegistre de Turisme: HG-002515\nUtilitzem cookies propies i de tercers per millorar l'experiència de navegació, i oferir continguts d'interès. Al continuar amb la navegació entenem que accepta la nostre política de cookies. Accepto Pot obtenir mes informació, o be coneixer com canviar la configuració, en aquest enllaç.


Endavant (OSAN) Tarragona: Més de 4.000 persones contra les retallades a Tarragona\nMés de 4.000 persones contra les retallades a Tarragona\nAvui Tarragona s’ha sacsejat amb un parell de manifestacions de caracter combatiu, pel matí més d’un miler d’estudiants universitaris i de secundaria s’han manifestat a favor de l’ensenyament públic i contra les privatitzacions, en acabar la manifestació han ocupat el rectorat de la URV per mostrar el seu malestar amb l’equip directiu de la universitat. I per la tarda, més de 4.000 persones s’han sumat a la jornada de mobilització europea contra els nous plans econòmics que vol impulsar la Unió Europea i que comportaran noves retallades.\nLa manifestació estava convocada per la Plataforma Ciutadana en Defensa dels Drets Públics, que aplega una quarantena d’entitats veïnals, ONGs i sindicats, i el 15M. La marxa ha sortit de la plaça Imperial a les set del vespre fins a l’Estàtua dels Despullats, on s’han llegit diversos manifestos. A mig camí, un nodrit grup de manifestants a abandonat el recorregut establert i s’han acostat al rectorat, responent a la crida dels estudiants que l’estaven ocupant des del migdia que havien demanat suport pel possible desallotjament.\nAquesta nit una cinquantena d’estudiants de la Universitat Rovira i Virgili (URV) de Tarragona passaran la nit a l’interior del rectorat per expressar el seu malestar, després que l’equip directiu no hagi volgut escoltar les seves demandes. Reclamaven una reunió amb la vicerectora, Maria Bargalló, per demanar-li un espai on tant l’Assemblea de la URV com el Sindicat d’Estudiants dels Països Catalans (SEPC) puguin reunir-se, així com perquè cessi la censura als actes que realitzen.\nPer Endavant Tarragona a 23:30


Shakespeare a l’òpera- Falstaff | Extensió Universitaria UNED Barcelona\nShakespeare a l’òpera- Falstaff\nmarç 13, 2018 | Cursos Extensió Universitària | 0 comments\nFalstaff és la darrera òpera de Giuseppe Verdi. La va estrenar el 1893 quan ja havia complert els 80 anys. Però aquesta òpera de Verdi no és, precisament, senil sinó que, ben al contrari, és la més jove, alegre i vital de les seves òperes. Un prodigi de creativitat com reconeix tothom.\nEl libretto el va escriure Arrigo Boito a partir de les obres de Shakespeare en què hi surt el personatge de Falstaff: Les alegres casades de Windsor —el text fonamental— Enric IV i Enric V . El resultat és la creació d’un personatge ridícul perquè es creu un gran seductor però que és massa gras, massa vell i massa pobre per seduir ningú. Per això Falstaff serà vençut, sense pal·liatius, pel correctiu a què el sotmeten les ”alegres casades”. El correctiu és, certament, molt divertit i la lliçó que n’extreu Falstaff és una intel·ligent acceptació de les seves limitacions i un radical escepticisme sobre la naturalesa humana. D’aquesta batalla en resulten vencedores les dones —solidàries, astutes, combatives—però no els seus marits que són rucs, presumits i ridículament desconfiats. Tanmateix, del conjunt en sorgeix, finalment, un magnífic retaule de la condició humana. Però aquest magnífic argument no hauria servit de res si Verdi no hi hagués posat la seva música.\nLa partitura de Verdi és realment sorprenent i innovadora perquè la posa, rigorosament, al servei del text. Una música que subratlla cada mot amb les notes que el fan més explícit i expressiu per a l’espectador. Si diu “ridere” la música imita “els sons explosius del pit i de la gola, amb què se sol manifestar una alegria viva i sobtada”, si diu “Reverenza” les notes baixen a tons més greus com si s’inclinessin davant de l’autoritat, si diu si diu “nero” les notes son greus i si algú diu “lento” també s’alenteix la música.\nLa versió de la producció de La Scala de Milà que veurem fa que els personatges es moguin sobre l’escena reproduint els ritmes i les melodies de la música. El conjunt és d’una excepcional integració de tots els elements que constitueixen l’art de l’òpera.\nLa producció és molt clàssica, sense reinterpretacions ni adaptacions de l’original. Una versió tradicional, doncs, de l’art de l’òpera.\nPer això hem volgut completar aquest Falstaff amb una obra d’arrel shakespeariana també però rigorosament contemporània: La tempesta de Thomas Ades que ens permetrà constatar l’evolució que s’ha produït en la creació de les òperes.\nRamon Pla i Arxé  doctor en filologia romànica per la Universitat de Barcelona.


POLÍTICA - 17/01/2020 11:22 / Redacció\nMarca España: La nova cap dels Piolins va rebre una beca d'una trama corrupta\nMaria Gámez serà nova directora de la Guardia Civil. El seu càrrec representa la primera dona com a directora dins dels 175 anys d'història de la institució, fet que diu molt de la Marca España i del tarannà del cos militar. La seva presència dins la institució, però, no comença tan plàcida com semblava i ja està rebent pressions perquè presenti la seva dimissió.\nFOTO: Maria Gomez, Delegacion Gobierno Malaga\nGámez està investigada pel cas dels EROs a Andalusia. Es dóna el contra-sentit que la Guardia Civil -que ara ella dirigeix- és el cos que participa en la instrucció d'un procediment judicial d'un Jutjat d'Instrucció on ella està implicada.\nTambé s'ha sabut que Gámez va rebre una beca per tal de realitzar un curs d'alta direcció que es va imputar en una partida pressupostària que, prèviament, no estava prevista. Per tant, tot fa pensar que aquells diners tenen un origen il·lícit. De fet, Gámez ja es va presentar com alcaldessa de Málaga i va tenir problemes a l'hora de justificar el cobrament d'aquesta beca.\nParaules clau: MARCA ESPAÑA CAP PIOLINS BECA TRAMA CORRUPTA


Setmanari digital de Vilassar de Dalt | Setmanari digital n.233\nEl Vilazari explica el passat medieval de la comarca\nEl passat divendres 30 de juny, en el marc del Festival Vilazari, va tenir lloc la presentació del llibre que recull les comunicacions i ponències del 1r Simposi d'Història medieval celebrat l'any passat a Vilassar. La presentació va anar a càrrec del president del Museu Arxiu, Benet Oliva, i Alexis Serrano, director de l´Arxiu Comarcal.\nL'Ajuntmanet reconeix els èxits aconseguits aquesta temporada pel Club Atlètic Català\nEl passat divendres es va celebrar a l'Ajuntament una recepció per reconèixer el triomf aconseguit aquesta temporada pels equips Pre-Benjamí i Aleví A del Club l'Atlètic Català.\nEl passat mes de desembre es va iniciar a Vilassar de Dalt el projecte Órdago de prevenció de drogodependències entre alumes de secundària impulsat per la Fundació Catalana de l’Esplai.\nL'IES Jaume Almera cedeix les seves instal•lacions esportives a l'Ajuntament\nL'Ajuntament de Vilassar i l'IES Jaume Almera han signat un conveni de col•laboració per la cessió de les instal•lacions esportives del centre educatiu per a usos diversos.\nEl projecte d'Hort comunitari arrenca amb una jornada informativa\nInaguració de la reforma del Rocòdrom Germans Estorach\nLloc: Jardí del Casal Pifarrer\nXerrada amb Germà Bel\nData: Dimarts, 11 de juliol de 2017\nPresentació del llibre: Demana-m’ho així i et diré que sí\nSessió participativa: L'hort comunitari de Vilassar de Dalt: com volem què sigui?\nLloc: a l'Hort comunitari (Camí pla de Vilassar, cantonada amb c/ Francesc Tosquelles. Polígon Industrial Riera de Vilassar)\nConcert solidari amb l'RBS Europe Choir


2. Els anys del creixement econòmic | Ciencias sociales | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\n2. Els anys del creixement econòmic\nEscrito el 1 de Marzo de 2019 en catalán con un tamaño de 28,85 KB\n¡Escribe tu texto aquí!TEMA 1: ECONOMIA, Població I Política (1000-2010)\nMIRACLE EUROPEU: de l’any 1000-1500.\nÀsia: 0,04  la taxa del creixement del PIB per càpita.\nDe l’any 1500 – 1820  el creixement del PIB per càpita a Europa és de un 0,14, en canvi, a Àsia d’un 0,01. És decreixent a Àsia.\nMiracle europeu: Eriç Jones  a partir del Segle XV es produeix un fenomen inesperat. Tota Europa era poc poblada. Hi ha uns factors:\n- El fet que a Europa no hi ha la possibilitat de dedicar-se a l’agricultura (sense fonts hidràuliques), es dediquen a la indústria comerç internacionallegislació, necessitat de banca, noves tècniques, processos productius. L’agricultura no hidràulica (amb dificultat) obliga a un comerç internacional amb uns coneixements tècnics importants.\n- A partir de l’any 1000 van fracassant els grans Imperis com Xina. La competència entre Estats és bona. A Europa hi ha una competència entre els estats i van fracassant els imperis.\n- La progressiva (lenta creació) creació de mercat interiorconseqüència, un cert mercat feudal que provoca a una classe mitjana..\n- Els successius importants avenços tecnològics. El que no es produeix a Àsia és la connexió entre els avenços tecnològics i el pensament abstracte. En canvi, a Europa hi ha llibertat política..\nAvenços tecnològics a Europaresultat de l’absorció de la tecnologia i la connexió entre el progrés tecnològic sovint importat via àrabs (islam).\n- Centres urbans amb institucions o amb infraestructures (fàbriques de vaixells) competent dinàmicament entre ells existència de centres culturals.\n- Una lenta transició demogràfica (el cristianisme opta per una família relativament petita comparat amb altres àrees geogràfiques religioses). Disminució d’una unitat de producciócristianisme tendeix a generar famílies petites.\n1820-1870 (Revolució TECNOLÒGICA): a Europa la taxa de creixement del PIB per càpita és de 0,98, en canvi, a Àsia hi ha un descens de -0,09. Per tant, a Europa comença a pujar l’Esperança de vida. Així Europa comença a omplir-se de població. La gent comença a emigrar de l’Europa. Això és gràcies als canvis de legislació que faciliten la emigració. Així es creen les\nECONOMIA SECTOR APUNTS CLASSE\nnoves europees. Gràcies a la Revolució Tecnològica però sobretot gràcies a unes noves idees. Idea del Liberalisme: Laissez-faire.\nEvolució DE L’ECONOMIA AL MÓN:\n1870-1913la taxa de creixement a Europa és de 1,53 del PIB per càpita. Aquest període correspon a la primera Globalització que té els seus límits, és a dir, no només hi ha emigració de les persones, sinó que de capitals també, correspon a les noves europees, i els resultats per l’economia a Europa són espectaculars. Correspon a un creixement de 1,53del PIB per càpita. Aquest creixement es produeix en el mar del liberalisme.\nEn el període anterior apareixen empreses col·lectives (mútues, caixes d’estalvi...), no són empreses públiques  intermediaris (gestionar l’estalvi, invertir aquest estalvi). La primera globalització inclou a part de les empreses privades, empreses públiques.\n1913-1945 (GRAN Depressió, crisi 29) hi ha una important caiguda dels ritmes del creixement del PIB per càpita anual a Europa (0,7).\nEn aquest període comença l’electricitat com a font d’energia, l’ inici del motor d’explosió, inici de la televisió, la ràdio, el cinema, etc. Hi ha una grans avenços tecnològics, en canvi, hi ha una gran caiguda de creixement (s’ha de tenir en compte que altres països d’Europa que sí que creixen per sobra d’aquest 0,7 com seria el cas de Dinamarca, ja que el 0,7 es una mitjana. En canvi França, Alemanya, Itàlia creixen per sota). En aquest període reflexionant sobre la mala marxa de l’economia apareixen uns economistes que trenquen el liberalisme (laissez-faire). Principal autor J. M. Keynes. Altres autors: M. Malek, G. Myrdaz, T. R. Malthus.\nEl Laissez-faire: no és un cas general, sinó un fet excepcional. No hi ha equilibris automàtics, mecànics i la única forma d’equilibrar l’economia és amb la despesa pública. Amb què s’ha de gastar?  segons Keynes no s’ha de finançar en impostos, sinó en deutes.\nI finalment, en aquest període hi ha gran aportació  l’esforç per tots els béns i serveis que circulen pels mercats  transformar-los. Autor: Konl Polany\nMercats que mai poden ser competitius:\n- Mercats del sòl, dels terres.\n- Mercats del subsòl (minerals, aigua). Es pot moure, però no es pot destruir. És un mercat imperfecte  no competitiu.\n- Mercats financers: mercat del diner  el diner es pot fabricar infinitament. És una convenció, absolutament elàstica i variable (allò en que la gent creu). Mercat del diner és imperfecte per definició no competitiu.\n- Mercat del treball: un servei, un producte molt especial.\n1945-1975  30 anys espectaculars  fenòmens extraordinaris, hi ha un 4,1 de la taxa de creixement en el PIB per càpita a Europa. Perquè es produeix aquest fet? Com s’ha produït?  Tenim unes respostes NO satisfactòries:\n- Molts canvis tècnics (però podem dir que el període abans n’hi ha més canvis tècnics).\n- Destrucció de la Segona Guerra Mundial  recuperació.\n- Baix cost de les matèries primes, especialment del petroli.\n- Baixos salaris  a partir de l’any 45 a Europa hi ha uns baixos salaris.\nAquestes explicacions són molt insuficients. Explicacions més acceptables per explicar aquest gran auge:\n1) L’any 45 es crea el fons monetari internacional, un banc al conjunt del món que apareix com a secció mogut per la ONU. Banc Central públic emissor d’una moneda mundial.\nJohn Maynard Keynes, autor principal: Proposa la creació a l’equivalent d’una moneda nacional. De 45-75 funciona: la moneda de referència, el Dòlar i el fons monetari establirà quina és l’equivalència al Dòlar. I aquests canvis seran acceptats pel fons monetari. (Mercat monetari  mercat especial  autoritat monetari  sector públic monetari).\nAny 70 es produeix un problema a Estats Units el Dòlar té doble caràcter (moneda nacional i Internacional).\n Integració racial\n Guerra Vietnam\nEl Dòlar té doble vida  complicat. El Dòlar deixa de ser una moneda moguda. Fluctuació, desaparició de referència. Una explicació del llarg Auge és l’ordre introduït per la política, el sector públic en el mercat monetari. Intervenció i regulació sobre el mercat monetari.\nAbans de l’any 45 el sector públic es mou el 3% del PIB, en canvi, a partir del 45 el sector públic comença a passar al 30%, 40% del PIB.  el gran creixement de la propietat del sector elèctric.\nBàsicament hi ha urbanisme, infraestructura, sanitat, electricitat, ferrocarrils, recerca, investigació, per tant, aquests 30 anys de creixement de l’economia són també del creixement del sector públic a tot Europa. Hi ha una relació de paral·lelisme, el sector públic a més a més dona idees, suggeriments.\nConclusió: Quan es crea FMI es crea el Banca Mundial. BM = BIRF = RIRD  Patrocina, recomana inversions als Estats.\n2) Segona explicació: Forta inversió pública  intervenció del mercat del sòl (xarxes d’infraestructures, xarxes de salut...), institucions lligades al territori.\n3) Tercera explicació: Hi ha una conflictivitat en el treball al món: nombre de conflictes, volum d’aquests conflictes, duració de conflictes. Al llarg del Segle XX a Europa la conflictivitat denota el conjunt. Els quals disminueixen a partir de l’any 1945 per que les noves constitucions són unes institucions on hi ha un suport en l’àmbit de negociació dels sindicats (fa que la conflictivitat laboral en aquests 30 anys sigui baixa).\nMichal Kalecki  augment de l’ocupació  pugen els salaris  caiguda de beneficis (les empreses pressionen l’Estat). Això es produeix quan parlem dels treballs qualificats\nM. Kalecki diu “ sabem controlar el cicle polític amb inversió pública”.Es passa del cicle econòmic al cicle polític durant les eleccions.\nEstats Units: 1,41 (immigrants --> creixement més fort)\nAmèrica Llatina: -0,03 (creixement negatiu))\nÀsia: -0,09 (creixement del PIB negatiu)\nRússia: 0,63 (va creixent però lentament)\nÀfrica: 0,35 hi ha un cert ritme de creixement superior al de la primera globalització, però s’ha de tenir en compte que hi ha diferències entre el països\nF. Delaisi (1929) parla de diferents europees:\n Europa A:\n Industrialitzada i urbanitzada (centre Londres)  ferrocarrils\n Economia: Estats molt potents (França). Molt federalitzats (Irlanda).\n Europa Malthusiana. El sector públic ha de moure polítiques de reducció del nombre de pobres (Poor Laws). Polítiques que impulsaven (donar menjar als pobres).\n Política de mercat: lliurecanvisme amb el proteccionisme.\nDavid Ricardo \n Indústria anglesa depén del salaris  variable residual, variable decessiva (els salaris es determinen pel nivell de subsistència. El salari ha de ser capaç de finançar allò que es necessita per sobreviure). En aquest època, el més important era el menjar (el pa), el seu preu. El pa anglès era car, ja que el blat era escàs. “Si volem el benefici de l’empresa augmenti, hem de baixar els salaris, per tant si volem el pa, l’hem d’importar, llavors, hem de ser lliurecanvistes”. D. Ricardo.\n Política de formació de capital humà: escolarització obligatòria i gratuïta.\n Europa B:\n PIGS (Portugal, Irlanda, Grècia, Espanya).\n Economia agrària, ramadera, rural, amb burgesia comercial. Poca densitat, dispersió, tecnologia amb la mateixa que fa 100 anys.\n Política: amb imperis, menys pes dels Estats i per tant, del sector públic.\n Política econòmica: liberal, amb burgesia comercial en general.\n No és malthusiana, amb molta població.\n Lliurecanvista: no hi ha interès de protegir l’empresa existent, hi ha un interès d’exportar productes agràries.\n No hi ha polítiques escolars.\n Les terceres europees (europees de ultramar):\nF. Delaisi \nEuropa A: pob. 230 M\nEuropa B: pob. 240 M\nEuropa C: pob. 140 M  Amèrica del sud, Amèrica del nord, sud d’Àfrica  són països buits de població on va la gent especialment d’Europa A amb una tecnologia i amb les seves idees (sector públic), però també hi van de ka Europa B.\n Economia de l’Europa C: industrial (Europa A), però també agroindústria.\n Política: Estats dependents, règims parlamentaris en principi, Estats federals.\n Política econòmica: en alguns casos es domina la variant industrialista/proteccionista, a vegades el lliurecanvisme\nF. Delaisi (1929)\nHi ha tres altres regions:\n1- Grans agricultures hidràuliques: des de Tokio fins al Japó. Aquesta regió es convertirà avui en una de les grans regions econòmiques actual.\n- Aquest regió és molt poblada 895 milions d’habitants.\n- Políticament: en aquell moment Índia colònia anglesa, Indonèsiafrancesa, Xinarepública amb una gran intervenció estrangera. Amb un gran domini dels senyors de la guerra. Es un país molt dependent, molt dividit entre formes estatals. Conclusió política: no és fantàstica colònies amb ferrocarrils, amb una llengua que circula: angles.\n- Polítiques econòmiques: amb els rius no es poden ordenar els conreus. Les oposicions de funcionaris comencen molt abans que a Europa mandarins.\n- Política demogràfica: no hi ha malthus. Singapur es una petita illa, ciutat, estat, en aquesta ciutat el segon fill no té no té subvenció ni ajudes.\n- Hi ha política escolar, escolarització primària, secundaria i terciària és molt alta.\n- Política del comerç exterior: hi ha casos tancats, Xina, Japó, o Opi. Però hi ha un intercanvi intern i extern actualment.\n2- Des del Sàhara fins Iberia Xina: una zona deserta, semi-nomadisme.\n- Es molt menys poblada que l’anterior 150 milions.\n- No hi ha agricultura, no hi ha indústria, hi ha ramaderia. No hi ha estats en el sentit europeu. Economia semi- nòmade, amb productes que tenen mobilitateconomies obertes, amb un comerç internacional existent.\n- Política demogràfica: amb molta població\n- Política educativa: hi ha una llengua mes o menys comú i molt poques traduccions. Gran espai, i un cert aïllament per que no hi ha traduccions\n- Hi ha una minoria jueva, cristiana, armènia que tenen un gran dinamisme comercial , no són musulmanes, i no constitueixen un estat si no que viuen dintre dels estats musulmans. Això explicaria el lent creixent d’aquesta àrea. El nord d’Àfrica hi van a treball molts europeus que son pagesos que introdueixen la vinya, etc. Aquests europeus son expulsats i aquesta agricultura queda penjada.\n3- Tercera gran àrea: nord Austràlia\n- Es una àrea intertropical. El cotó que de Egipte va las Estat Units, que el cautxú que era de Brasil va a Aràbia o a Xina. Això vol dir que es una agricultura molt potent molt intensiva amb un treball duríssim, sovint un treball esclau, d’economies de plantació, és a dir, que el cafè d’Aràbia o de Brasil o la canya de sucre que era de Xina arriba a Cuba que el coto que . Amb una població de 260 milions d’habitants.\n- Una zona Colonitzada, aquest sistema des del punt de vista liberal unes colònies que no son bones, per que el que es bo per l’economia és la competència. I amb les colònies hi ha un monopoli, Per tant Adam Smith diu que el sistema colonial es un sistema que te uns límits, i que el treball esclau es un treball molt autolimitat per que té un interès escàs. Per tant esclavisme no seria una solució, no seria gens efectiu.\n- Alta natalitat.\nEuropa B: Danone, Mango i Pronovies tres empreses que provenen de la Europa B.\n Crisi petroli del 72 (crisi energètica)  fort augment al 79. E l que sorprèn es un cop sortint de la crisi no ha una caiguda, des de l’any 72 fins al 2008 el preu del petroli continuava pujant en canvi si que han sortit de la crisi per que:\n- Han hagut molts avenços tecnològics en les fonts energètiques  es produeix diversificació de les fonts. Estalvi energètic.\n- Sostenibilitat  pensar en el caràcter limitat en les fonts d‘energia.\n Hi ha una segona crisi als anys 70 (crisi monetària)  crisi monetària financera : el Dòlar deixa de ser una moneda de referència, fluctuacions, moviments, el Dòlar es devalua, el Dòlar tenia una doble vida, moneda mundial i nacional, llavors es devalua i la resta de monedes del món perden confiança. Es flexible, es mòbil. A quest augment de la flexibilitat permet una major fluïdesa en l’economia mundial  Desregulació dels mercats financers. A part de la crisi energètica hi ha aquesta crisi monetària i financera  es resol els canvis fixes de la moneda desapareixen. Es disminueix la rigidesa del sistema de l’ intercanvi monetari.\n La tercera crisi dels anys 70 es la crisi fiscal, també es un terme de l’actualitat. J. O’Connor  The fiscal crisi of the State.\nAquest economista diu: hi ha tres sectors (primari, secundari i terciari) . Parla d’un sector de petites i mitjanes empreses que poden ser agràries, industrials,..\n1) el sector competitiu: es caracteritza per moltes empreses que absorbeixen molta mà d’obra, un sector on els salaris preus fàcils, on els preus es formen pel mercat.\n2) Sector oligopoli o diferenciat: (bancàries, energètiques, ...) poques unitats molt concentrades. Es un sector que es mou en un mercat molt poc competitiu, treball intensiu  poca mà d’obra. Augments salarials passen al preu final del producte.\n3) Sector públic: (universitats, sanitat...) gran diversitat pel volum, pel tipus de producte, etc. Demanda de mà d’obra molt variada. Els salaris fixats administrativament i els preus també, preus fixats pels polítics.\n Per una banda els que opines que el sector públic dificulta el bon funcionament tant del sector competitiu com el oligopoli.\n Hi ha altres que pensen que es el sector públic que permet que el sector competitiu i l’oligopoli avencin.\n Hi ha una tercera versió que pensen que entre el sector de l’oligopoli i el sector públic hi ha una bona relació, es que es necessiten mútuament. El sector 2 necessitaria forçosament l’ajut del l’estat.\nLa crisi fiscal de l’estat apareix quan per un costat augmenta la demanda de l’actuació del sector pública que prové del sector 2 i també del sector 1 (es demana al sector més vigilància,\nmes infraestructures) i per l’altre costat es demana que el sector públic, finançar amb impostos. En tot cas, durant aquests 30 anys augmenta el paper del sector públic lentament, el percentatge del sector públic en el PIB, com l’actuació d’aquest sector, actuacions molt diverses. 74 Reg-Leg regions que volen lleis, regulacions pel funcionament del sector privat en el seu àmbit. Més regions fortes, estats lleugers. Per tant la sortida augmentant el nombre d’estats, també hi ha regions amb capacitats legislativa, interventora molt fortes.\nCrisi fiscal de l’estat però amb una sortida amb més dinamisme, amb més capacitat legislativa del sector públic i amb un creixement del nacionalisme.\n Crisi de consens: augment de les conflictivitats laboral (a partir de l’any 45). Sortida  en molts sector hi ha dispersió, fragmentació de la producció en tots els béns. Hi ah un retorn en la forma, societat sense fàbriques, la ruptura del consens en alguns països es manté. Això afavoreix que els salaris no pugin (però hi ha països on hi ha uns pactes). Per tant de alguna forma sortint d’aquesta conflictivitat. També hi ha un altre factor que hi intervé que es els canvis en la forma el treball. Tres tipus de treball:\n1) El treball rutinari: el treball a les fàbriques. Aquest treball o hi havia a vegades possibilitat de conflictes se’n va a la baixa.\n2) El treball de atenció a les persones: “el treball del somriure els llavis” aquest treball va creixent en mesura que va augmenta l’Esperança de vida, en que el comportament de els malalties mentals es pensa que s’han de tractar , en que la població escolaritzada creix molt.\n3) Treball creatiu o dels símbols(científics, artistes, tècnics): Molt important. Ha anat creixent molt. Això vol dir que els treballs dels conflictes i el consens eren sobretot en el treball taylorista on treballava la immensa majoria de la població. El sector del treball personal i el sector creatiu, de recerca.\nEs firmen uns pactes socials que tindran un gran pacte positiu en el creixement de l’economia\n Crisi educativa: anys 77 a París va haver-hi una crisi educativa, una revolució d’estudiants. (Fins a aquell moment els estudiants a Europa eren pocs i sabien que sense fer res podien tenir una feina bona fins al anys 60-70 això deixa de ser veritat). Sortida d’aquest crisi educativa creant més universitats.\n"Dracs" o" Tigres" asiàtics\n1) Canvi tecnològic: a Àsia arriba la tecnologia de la Revolució Industrial. Hi ha un canvi tecnològic europeu i americà arriba i influeix molt (tercera Revolució Industrial). Aquest canvi arriba a una societat amb un procés de escolarització impressionant.\n2) Revolució oberta: una revolució dirigida pel govern (règim liberal - planificació governamental).\nRelació entre política i economia en el temps i en l’espai\nNi Índia ni Indonèsia ni Xina tenen petroli ni gas, comencen a créixer quan comença la crisi del petroli. Quan als Occidentals ens perjudica molt, a ells als Orientals ni s’interen.\nHi ha una inversió pública molt forta feta a partir de l’estalvi empresarial i familiar que es un estalvi que analitzat per uns bancs públics.\nPer altre banda hi diferents tipus d’empreses que això ni vol dir que desapareixen els plans quinquennals (l’Estat decideix on invertir i com). Aquest pla es fa a partir de una anàlisi, es un pla al marge absolutament del mercat  Estat . A Rússia desapareix en canvi a Xina continua.\n1) Empreses públiques\n2) Empreses col·lectives, cooperatives o autogestionades (petites o mitjanes)\n3) Empreses familiars (abans no existia)\n4) Empreses mixtes amb capital estranger (salaris més baixos, mà d’obra hàbil i dedicades a l’exportació).\n1) Els costos salarials s’estan modificant a l’alça.\n2) El cost energètic augmenta.\n3) L’ inflació (poc controlada)\n4) Els bancs públics estan fallant, i per tant, estan començant a frenat la donar crèdits\nÍndia  Causes del seu creixement\n- Fort creixement econòmic (del PIB): La reducció de natalitat  lleis molt més fluixes respecte Xina.\n- Inversió pública\n- Finançament de les infraestructures i de les empres (el paper del sector públic complicat perquè podem dir que 1 de cada 10 actius té contracte).\n- Però en resultat podem dir que per primera vegada trobem un fort creixement.\n- El pensament religiós.\nLa visió aquesta de llarga distància, el que fa créixer és la política (el sector públic), la tecnologia.\n1813-1950 1,40  període amb un gran creixement molt destacable.\n1950-1973 3,50  flexibilitat sense privatització\n1973-2003 -0,02  hi ha una caiguda del creixement del PIB. Desaparició del sistema de la comunitat pública, privatitzacions massives. Una causa d’aquest salt seria el canvi polític.\nTant Xina, com Rússia com Índia es basen en unes economies reformades per l’autor Karl Marx i F. Engels.\n10 punts  el que es necessita per que hi hagi creixement econòmic és controlar les rendes agràries, centralitzar el crèdit, centralitzar el transport públic, instaurar l’educació pública, unes mesures:\n1) Expropiació de la propietat rústica i aplicació de la renda territorial a les despeses de l’Estat.\n2) Forts impostos progressius\n3) Abolició del dret de l’herència\n4) Confiscació de tots el béns dels immigrants i rebels.\n5) Centralització del crèdit en mans de l’Estat, a través d’una Banca Nacional, amb capital de l’estat i monopoli exclusiu.\n6) Centralització dels mitjans de transport en mans de l’Estat.\n Augment de les fàbriques nacionals i dels instruments de producció (l’Estat ha d’augmentar fàbriques públiques per competir amb les privades).\n Rompuda dels erms, millora dels cultius, noves terres de conreus incorporades.\n8) Treball obligatori per tothom. Creació d’exèrcits industrials, especialment en l’agricultura.\n9) Explotació combinada de l’agricultura i la indústria. Desaparició de la diferència entre ciutat-camp.\n Instrucció pública i gratuïta de tots el infants.\n Supressió amb la seva forma actual dels treball del menors a les fàbriques.\n Combinació de la instrucció amb la producció material.\nProblema: la planificació central soviètica arriba a estar molt controlada administrativament, els sectors d’activitat no hi ha connexió entre ells, els intercanvis entre empreses són difícils. Això als anys 70-80 genera una important activitat econòmica submergida  sobreexplotació, aparició de milionaris (màfia).\nDurant el període 50-73 amb un creixement, degut a la seva rigidesa sorgeix l’economia submergida.\n Karl Marx de manifest 1848: estatalista i centralista.\n Manifest Comuna de París 1870: artesanats, petita empresa, autoorganització, autogestió.\n Partit Socialista 1880: model de l’economia mixta (sector públic més o menys gran i un sector privat ).\nPercentatge del PIB per càpita per habitant: Àfrica\n1.000-1.500 -0,01 \n1.500-1.820 0 \n1.820-1.870 0,35  A Europa té Revolució Industrial a Àfrica del Nord i sud Àfrica hi ha colònies europeus amb un cert creixement.\n1.870-1.913 0,57 Això continua.\n1.913-1.950 0,91  període a Europa el creixement és molt baix, a Àfrica continua el creixement\n1.950-1.973 2,02  hi ha un creixement important tant com a Europa com Rússia (efectes positius del).\n1.973-2.003 0,32  hi ha una important caiguda de les taxes de creixement, el model de colonització, urbanització s’ha exhaurit. Hi ha un model d’intervenció de l’economia, una forma d’actuar del sector públic que no funciona. La independència a Àsia serveix, a Àfrica no serveix.\n2.000-2010 5,1  un gran creixement sorprenent inesperat, imprevist. Causes:\n Disminució de la conflictivitat, dels enfrontaments.\n Certa millora de les infraestructures físiques, permet que només un terç té accés a la carretera i només un quart accés a l’electricitat.\n Augment de la taxa d’urbanització\n Augment de l’ inversió estrangera (Xina té 1000 empreses a Àfrica).\n La diversificació de l’economia, els governs intenten sortir del monocultiu i entrar en altres sectors.\n Turisme, opció de foment del turisme, lligat amb la diversificació de l’economia (transport).\nÀfrica és molt diversa (el nord és molt diferent de la resta Àfrica).\nAmèrica Llatina  creixement:\n1.000-1.500 0,01 \n1.500-1.820 0’16  fins l’any 1.800 hi ha un lleuger creixement.\n1.820-1.870 -0,13  a partir de les independències 1830, passem de a un creixement lleugerament negatiu.\n1.870-1.913 1,86 en canvi, en aquest, gran migració d’Europa (primera globalització).\n Els Estats posen l’accent en l’exportació, lliurecanvisme. Pes de la burgesia comercia i sector públic donar suport a gran comerç internacional basat en productes agraris.\n Opció industrialista, cal protegir la indústria nacional, encara que sigui de mala qualitat. Model proteccionista, industrialista. Més ferrocarrils, més escolarització. Es van tornant a l’exercici del poder.\n1.913-1.950 1,40  Europa té problemes de creixement, en canvi, A .L creix molt.\n1.950-1.973 2,60  Gran auge a tot al món.\n1.973-2.003 0,8  En canvi, en aquest període, hi ha un retrocés. No hi ha res semblant a l’auge asiàtic. Per tant, les dos opcions, els dos models no sumen sinó que resten. El que es decisiu les opcions polítiques, quin es el paper del sector públic en el funcionament de l’economia.\nEl finançament exterior del creixement xuletes Creixement intern diversificat Caracteritiques del sector scundari Empresa de creixement intern diversificat Historia2 els anys del creixement Empreses de creixement diversificat


Hospitals en Wiehelund - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Altres ciutats a schleswig-holstein - Schleswig-holstein - Alemanya - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Alemanya › Schleswig-holstein › Altres ciutats a schleswig-holstein › Hospitals en wiehelund\nHospitals en wiehelund Altres ciutats a schleswig-holstein > Schleswig-holstein > Alemanya\nNo estàs bé? Necessites veure un metge? Consulteu aquesta base de dades d'hospitals Alemanya per esbrinar què Hospitals en Wiehelund podeu anar per rebre atenció mèdica urgent. Segurament trobaràs aquí l'hospital més proper a tu.\nAmb 0 habitants, Wiehelund és un lloc on, com en qualsevol altre, cada dia hi ha algú que demana serveis de salut. Si necessiteu fer una cita amb una de Hospitals en Wiehelund, aquí a Hospitalsworldguide trobareu els telèfons hospitalaris que necessiteu trucar.\nPoseu-vos en contacte amb nosaltres si treballa en un dels Hospitals en Wiehelund que figuren en aquesta guia i es nota una informació errònia. Especialment en un moment d'urgència, és molt important que la gent pugui trobar ràpidament i accedir a la informació correcta de contacte dels hospitals.\nHospitals en Wiehelund per categoria\nSi no teniu assegurança mèdica, no voleu pagar una consulta en un hospital o clínica privada i necessita urgentment un especialista per veure'l, mireu aquí i trobareu tots els hospitals públics a Wiehelund (Alemanya)\nLa recuperació de l'estat de salut abans de la malaltia depèn molt de la confiança que el pacient posa al metge i als altres professionals de la salut que l'atenen. Si busqueu un hospital privat Wiehelund (Alemanya) que pugueu confiar, aquí ho trobareu\nLlistat de hospitals pròxims a Wiehelund


Benvingut/da a Anpe Instal·lacions, S.L. - Anpe Instal.lacions, s.l\nBenvingut/da a Anpe Instal·lacions, S.L.\nANPE INSTAL-LACIONS es una empresa proveedora de serveis, dedicada a Instalacions Elèctricas, Climatizació, Aigua, Gas, Calefacció, manteniment, instal·lacions, etc. en habitatges, edificis, locals i indústries, amb més de 25 anys de treball i experiencia al seu servei, a més de ser una empresa certificada en:\nA més a més disposem d'un Punt de Servei d'ENDESA per gestions presencials d'atenció al públic en les nostres oficines de Mollet del Vallès i Terrassa.\nDisposem en tot moment de grans professionals, ja que el nostre objectiu és cobrir les necessitats de l'industria actual. Per això oferim els nostres serveis i assessoraments, a fi de resoldre qualsevol problema o qüestió que se'ls presenti en aquest sentit.\nA ANPE INSTAL·LACIONS SL ens sentim ben orgullosos de compatar amb la confiança de prestigioses firmes que avalen la nostra serietat, conscients que som un conjunt de mitjans tècnics i humans sempre a la disposició dels nostres clients, entre els quals esperem poder-los comptar.\nFEM QUE LES COSES PUGUIN SER POSSIBLES


FillesCaritat. Prov.Can. Barcelona | Contemplació i acció en Vicenç de Paül i Lluïsa de Marillac. Febrer 2011________________\nContemplació i acció en Vicenç de Paül i Lluïsa de Marillac. Febrer 2011\nUNES JORNADES PER RECORDAR\nEl passat 9 i 10 de febrer del 2011 vam tenir el plaer d’assistir a la conferència “Contemplació i acció en Vicenç de Paül i Lluïsa de Marillac. Aplicacions pràctiques en el servei”, duta a terme sota el crític punt de vista del Padre Celestino Fernández.\nLa conferència que pretenia ser un feed-back amb els assistents estava estructurada en dos grans blocs: la contemplació i l’acció.\nAbans d’iniciar el primer bloc es va fer constar que espiritualitat i acció ren dos fets que sempre havien anat per separat, fins que en el Concili Vaticà II es va fer entendre que podien anar lligats. Malgrat això, Sant Vicenç i Santa Lluïsa jo ho havien assumit molt abans, doncs ells sempre treballaven associant els dos conceptes. Ells tenien molt clar que acció i espiritualitat havien d’anar junts; i és que avui en dia ja no es parla d’esperit i matèria, sinó de persones.\nPel què fa al primer bloc, només començar es feia constar quatre afirmacions que serien els quatre pilars bàsics per entendre la contemplació de Sant Vicenç i Santa Lluïsa:\nCap dels dos no va escriure cap tractat d’espiritualitat i contemplació. Van predicar amb l’exemple. Per tant, farien explícita la dita de que “el moviment es demostra caminant”.\nCal evitar la trampa en la que ha caigut l’espiritualitat cristiana.\nPer comprendre l’espiritualitat d’algú cal tenir present el seu temps, la seva personalitat i la seva psicologia.\nVicenç de Paül i Lluïsa de Marillac són seguidors de Jesucrist, no uns mers activistes o grans humanitaris. És a dir, amb tots els respectes de les ONG, hi ha quelcom més, un valor afegit. Tenint en compte aquest quatre pilars, es va fer referència a les fonts de la seva contemplació:\nDes de la contemplació i vivència del Déu-Amor protector dels pobres.\nDes de Jesucrist anonadat per amor.\nDes d’una Església fidel al Mestre en el que és essencial: una Església pobre i una Església dels pobres, pels pobres i amb els pobres. Totes aquestes fonts es feien realitat amb una contemplació d’Ulls Oberts. És a dir, d’una contemplació volcada a l’acció i a la realitat diària basada en la Fe. Aquesta contemplació es sustenta en tres punts bàsics:\nEls pobres són sagrament de Crist: és a dir, no hi ha diferència entre servir a Jesucrist i servir als pobres.\nEls pobres són amos i senyors nostres: no són ells els qui ens han de donar les gràcies, sinó que hem de ser agraïts nosaltres d’assistir-los. Els pobres ens ensenyen quina és la voluntat de Déu.\nEl judici dels pobres: els jutges són els pobres, són ells qui jutgen la nostra societat, a través d’ells es treu el nivell social d’un país (atur, bosses de pobresa...). En definitiva la contemplació de Sant Vicenç de Paül i Santa Lluïsa de Marillac era apassionada, sentien passió pels pobres, estaven anhelosos de poder servir als pobres.\nEn el segon bloc de la jornada es feia referència a l’acció. El punt de partida en el servei als pobres o en l’acció a favor dels pobres es basava en que:\nL’actitud de servei està en el centre del nostre ser i del nostre fer.\nL’actitud de servei no es pot entendre ni viure si no és des de la fe.\nUna conversió constant a ser servents. En el servei als pobres podríem observar quatre etapes:\nExperiència humana: Obrir els ulls (per veure on són els pobres) i les orelles (per escoltar el clamor dels pobres).\nExperiència cristiana: Veure a Crist en el pobre.\nExperiència radical: Els pobres són amos i mestres. És la incorporació de que som “servents” dels pobres.\nExperiència de praxis alliberadora: l’acció assistencial directa (donar menjar, donar roba...). Encara que hi hagi algun sector que vulgui eliminar aquesta experiència, avui en dia segueix essent necessària. Tot i que aquestes quatre etapes són força completes, encara n’hi podríem afegir una cinquena, la denúncia profètica, ja que per a un vicencià segueix essent actual. S’ha de defensar als pobres i al seu patiment. Cal lluitar perquè hi hagi un canvi en l’estructura que genera la pobresa.\nAixí doncs, “a costa dels nostres braços i amb la suor del nostre front” podríem dir que les línies fonamentals serien:\nUna sensibilitat diferent respecte dels pobres, en tant que són persones, éssers humans amb drets, Fills de Déu...\nUna lectura crítica de les arrels de la marginació: cal veure perquè hi ha pobres, fer-ne un anàlisi.\nEl “principi-misericòrdia”: que la misericòrdia sigui el motor de la nostra vida.\nLa solidaritat con a síntesis del compromís social: posar-se a l’altura dels pobres, entendre com viuen, fer-ne proximitat.\nL’alliberament integral dels pobres: no quedar-se només amb el factor econòmic, sinó que també hi ha pobresa de valors, de cultura, vers el transcendent... Totes aquestes línies fonamentals es materialitzen a través d’unes actituds bàsiques que són:\nPedagogia vicenciana: amb amor, respecte, cordialitat, dolçor i compassió.\n“Comunió” amb els pobres: acollida, proximitat...\nAudàcia i creativitat: Una nova imaginació de la creativitat.\nLa organització coordinada i la preparació: cal estar al dia, formar-se, per donar un servei de qualitat i organitzat.\nPotenciar la missió compartida: compartir amb col·laboració, tothom per igual.\nAmb un desig final de “Dóna’m dos terços del teu Esperit (o almenys només una mica)”, va acabar aquesta jornada del tot interessant pel fet de donar molts punts de partida per a la reflexió personal i crítica de la situació actual.\nClaustre de l’Escola Sant Vicenç de Paül\nHostafrancs – Barcelona.