LLETRES I PARAULES 4 Salvatella 9788484124580\nSoci/a Abacus 2,19€\nQuadern A4 Llama Lover\nSoci/a Abacus 28,99€\nPaper Abacus blanc A4 80gr 500 fulls caixa 5 unitats\nPaper en format Din A4 de 80 grams per metre quadrat amb un nivell de blancor ideal tant per a ús intern com en oficina. Perfecte funcionament en tota mena de fotocopiadores i impressores. Inclou 5 paquets de 500 folis.\nThomas Take´N Circuit Selva\nL'aventurer Thomas ha sortit a la recerca de la llegendària maragda perduda, però abans ha de superar el goril·la guardià! El nen pot ajudar a Thomas en la seva recerca per trobar aquesta joia. Només cal llançar a Thomas per la via i prémer el mànec. Al prémer tres vegades, Thomas puja fins a dalt del circuit, ¡on ha de enfrontar-se al aterridor goril·la! Quan Thomas arriba al cim, la maragda cau just a les mans del goril·la. Llavors, Thomas pot baixar per la plataforma a la recerca del tresor, però quan s'acosta, ¡el goril·la agafa la maragda i l'amaga! Després de viure una emocionant aventura, el nen pot donar-li la volta al circuit per viure més aventures a la selva. Thomas corre entre les plantes. En inclinar la plataforma del riu, el tresor cau rodant per la via. El nen pot ajudar a Thomas a empènyer el tresor pel circuit fins a la pista elevador. En estrènyer el mànec tres vegades, Thomas torna a pujar fins al cap del goril·la. Thomas i el tresor han de creuar el cap del goril·la i baixar pel pont de corda per tornar a estar fora de perill. Característiques: • Conjunt de joc portàtil amb funcions especials. • Inclou una locomotora metàl·lica Thomas i un vagó amb maragdes. • Permet viure l'aventura de la selva des d'un costat del circuit i inventar històries noves des de l'altre costat. • Inclou túnels i passos. • Inclou una pista elevadora i un parany. • El goril·la mou la boca i la mà.\n30,25€ Soci/a Abacus 15,12€\n31,80€ PVP 15,90€\nFigures Hasbro Avengers Titan Capitana còsmica\nImagina a Capitana Marvel en acció amb aquesta nina de superheroi 30cm i amb accessoris d'explosió inspirats en superpoders! Nina inspirada en la propera pel·lícula de Captain Marvel. La nina de Capitana Marvel presenta 5 punts d'articulació perquè els nens puguin posar la seva nina en postures dinàmiques i posar-la en acció. Busca a totes les nines del Capitana Marvel perquè s'adaptin per protegir l'univers!.\nLEGO Harry Potter Sala dels Menesters de Hogwarts (75966)\nLa Sala dels Menesters de Hogwarts LEGO® Harry Potter(75966) transportarà als joves mags i bruixes a un món sobrenatural mentre s'uneixen a un grup d'amics enmissió secreta per a desactivar la poderosa màgia fosca. Una emocionant joguina inspirada en Harry Potteril'Ordre del Fènix Els fans d'Harry Potter podran recrear els clàssics moments de la pel·lícula i, per artde màgia, traslladar-se a un món d'imaginatives aventures amb Harry, Hermione Granger i Lluna Lovegood.L'Exèrcit de Dumbledore practica encanteris en la misteriosa Sala dels Menesters. El teu nen podrà ajudara Harry a ensenyar com s'invoca a un Patronus. El deLlunaés una llebre i en de Hermione és una llúdria.Les minifigures poden agafar les ràfegues de màgia illançar-les cap al Mortífago mecànic de joguina. Ambla infinitat de fascinants funcions i accessoris, ladiversiómàgica no tindrà fi! Màgia, misteri i aventures senselímits Els sets LEGO® Harry Potter recreen emocionants escenes d'acció de les pel·lícules. Replets de populars personatges, mítiques criatures i coneguts llocs, aquests encantadors jocs faran que el móndels magscobri vida!\nGaudeix de la ciutat de Nova York amb aquest model LEGO® Architecture Skyline !! Celebra la diversitat arquitectònica de la ciutat de Nova York amb aquest detallat model LEGO®. La col·lecció LEGO Architecture Skyline es compon de models ideals per decorar la casa o l'oficina, i ha estat creada per amants dels viatges, la cultura arquitectònica, la història i el disseny. L'escala dels diferents sets permet representar amb precisió les dimensions relatives de cada estructura, emprant per a això colors de gran realisme. Aquest set reprodueix l'edifici Flatiron, eledificio Chrysler, l'edifici Empire State, el complex One World Trade Center i l'Estàtua de la Llibertat, i posseeix una placa decorativa amb l'etiqueta New York City (Ciutat de Nova York). CARACTERÍSTIQUES. - Interpretació a l'estil LEGO de l'horitzó de la ciutat de Nova York. - Compte amb l'edifici Flatiron, l'edifici Chrysler, l'edifici Empire State, el complex One World Trade Center i l'Estàtua de la Llibertat. - El fullet inclòs conté informació sobre el dissenyador, l'arquitectura i la història de cada edifici, així com dades històriques sobre la ciutat de Nova York i el seu llegat arquitectònic (només en anglèsecture). - Inclou una base de 4x32 i una placa decorativa amb l'etiqueta New York City (Ciutat de Nova York). - Recrees ciutats més belles del món amb la col·lecció LEGO® Architecture Skyline. - La línia LEGO Architecture celebra el món de l'arquitectura per mitjà del maó LEGO i està dirigida a tots aquells interessats en el disseny, l'arquitectura i la història. - Mesura 26 cm d'alçada, 25 cm d'ample i 4 cm de profunditat.\nLEGO Harry Potter Moment Hogwarts™: Classe de Pocions (76383)\nDesenvolupa la imaginació i la creativitat amb aquest joc que representa un passeig comercial amb tres botigues: boutique de moda, botiga de mascotes i d'esports. Amb molts accessoris per recrear escenes com si estiguessis en un centre comercial de veritat.620 x 350 x 180 mm. 1.470 g.Edat recomanada: a partir de 5 anys.Nombre de jugadors: 1+.\nPius Hama Monocolors Blau Fosc\nPius Hama Monocolors Blau\nL’elaboració de perfils i l’oferta de productes i serveis a clients i socis (VI) té com a base legal la satisfacció de l’interès legítim de la cooperativa, reconegut pel mateix RGPD, el qual permet expressament el tractament de dades personals sobre aquesta base legal amb finalitats de màrqueting directe. Aquest tractament consisteix a poder oferir als clients i socis la contractació d'altres productes o serveis per tal d’aconseguir-ne la fidelització. No obstant això, et recordem que


«Júnior» es compara amb un personatge de «La Escopeta Nacional» per justificar-se - Empordà\n«Júnior» es compara amb un personatge de «La Escopeta Nacional» per justificar-se\nDiu al jutge que els seus negocis a l'estranger són com els de «Saza», l'empresari que acaba pagant «la festa i la cacera»\nEFE 29.04.2017 | 06:30\nJordi Pujol Ferrusola es va comparar en la seva declaració aquest dimarts davant del jutge de l'Audiència Nacional José de la Mata amb el personatge que interpretava José Sazatornil «Saza» a La escopeta nacional, de Berlanga, en relatar el seu fracàs en inversions amb les quals va intentar justificar enviaments de diners fora d'Espanya. Segons l'àudio de la seva declaració, al qual ha tingut accés Efe, es va retratar com el personatge de l'industrial català que anava «venent intèrfons» i «li estan donant llargues i llargues» i acaba «pagant la festa i la cacera», però ningú els hi compra. «Una mica com em passa a mi, és el mateix», va assegurar el primogènit de l'expresident català, equiparant-se al personatge que va encarnar en aquella pel·lícula de Luis García Berlanga el difunt José Sazatornil, si bé en la seva declaració no va aconseguir recordar el nom d'aquest actor català.\nI és que, al llarg de la declaració que va prestar i que es va saldar amb el seu ingrés a la presó incondicional, aquest «dinamitzador econòmic», com ell mateix es va definir, va anar relatant els negocis en els quals va invertir fora d'Espanya i que, segons la seva versió, van resultar ruïnosos. D'aquesta manera va intentar justificar les sortides de diners dels seus comptes a països com Mèxic, Estats Units i l'Argentina i que la Policia ha xifrat en 30 milions d'euros.\n«Mai parlàvem dels comptes»\nParal·lelament, el primogènit de l'expresident català, Jordi Pujol Ferrusola, va assegurar que no existien converses ni reunions entre els set germans sobre el seu patrimoni: «Mai parlàvem entre germans dels nostres comptes».


La Restera Casale sul Sile Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a Casale sul Sile\nVia Gardan 14, Casale sul Sile, Casale sul Sile, Itàlia, 31032 - Veure al mapa\nMés informació sobre La Restera\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Canton, no busqui més enllà de La Restera. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA La Restera, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, restaurant per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, plat de dutxa, assecador de cabell per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com camp de golf (a 3 km), pesca, jardí, esports d'aigua (no motoritzats). La Restera és una elecció inteligents per a viatgers a Canton, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nCal que informeu el La Restera de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Endesa inverteix 800.000 euros per reforçar la xarxa elèctrica de Cadaqués - Empordà\nEls treballs, que es fan de forma coordinada amb l’Ajuntament, suposen una millora en la qualitat i continuïtat del servei dels 4.230 clients del municipi\nCadaqués | 14·07·21 | 13:11 | Actualitzat a les 17:12\nEls treballs suposen una millora en la qualitat i continuïtat del servei dels 4.230 clients Ajuntament de Cadaqués\nEndesa ha invertit un total de 800.000 euros en la reforma i millora de la xarxa elèctrica al municipi de Cadaqués. Les tasques realitzades han permès crear tres noves anelles elèctriques que permeten interconnectar els diferents centres de transformació i línies del municipi. D’aquesta manera, en cas que es produís una eventual avaria, per causa pròpia o derivada d’agents externs, es minimitza el temps de reposició així com l’afectació i, al mateix temps, es poden realitzar tasques de manteniment i revisió sense necessitat d’interrompre el servei. Aquests treballs, que han estat realitzats de manera coordinada amb l’Ajuntament de Cadaqués, suposen una millora en la qualitat i continuïtat del servei dels 4.230 clients del municipi.\nAixí, la companyia ha estès gairebé 3 quilòmetres de nou cablejat subterrani per tal d’enllaçar línies elèctriques i centres de transformació ja existents amb l’objectiu de connectar-los. Dins el nucli urbà, aquestes noves línies s’han estès sota els carrers Lluís Tassis, Trilla, Santa Bàrbara i d’Es Colomer.\nAls afores del municipi, s’ha estès una línia paral·lela a la ja existent, però soterrada, al Camí de Ses Aigües. Per tant, en cas que la línia aèria patís alguna afectació, els clients del municipi quedarien alimentats a través d’aquesta nova línia soterrada. Amb les noves connexions, s’han creat tres del que tècnicament es coneix com a anelles elèctriques. Aquestes possibiliten que, en cas d’incidència o d’indisposició d’una de les línies principals, es pugui donar servei als clients afectats per una via alternativa (tot recuperant més ràpidament el subministrament elèctric dels clients).\nLa creació d’aquestes anelles elèctriques ha fet necessària, també, la reforma d’un total de 10 centres de transformació, 5 dels quals, per la seva posició estratègica, s’han dotat de sistemes automàtics que permeten maniobrar les instal·lacions a distància.\nAquest conjunt d’actuacions repercuteix, no només en una reducció del temps de reposició en cas d’eventual avaria, sinó en el fet que, en casos de treballs programats o manteniment de la xarxa, l’afectació d’interrupció de subministrament serà molt menor. Aquestes intervencions, importants arreu, prenen més rellevància en municipis singulars, com és el cas de Cadaqués. Per dur-los a terme, la comunicació i coordinació amb el consistori ha estat constant.\nCal subratllar que aquests treballs, malgrat la situació excepcional que viu el país arran de la pandèmia, s’estan duent a terme igualment. Endesa, en tot aquest temps, no només no ha aturat la seva activitat empresarial sinó que ha prioritzat el manteniment i ha mantingut el seu pla d’inversions per tal de garantir el subministrament elèctric a tota la ciutadania i potenciar-ne el seu desenvolupament econòmic.\nTots aquests treballs formen part del conjunt d’actuacions que Endesa promou per a la millora de les seves infraestructures i del subministrament elèctric a les comarques de Girona, totes elles enfocades a la progressiva adaptació de les instal·lacions de la companyia a les darreres tecnologies del sector.


Joan Roma: FIRA DE PRIMAVERA\nEl dissabte passat es va dur a terme la Fira de Primavera organitzada per l’AMPA de Borredà, amb una excel.lent organització i una alta participació tot i que el temps amenaçava pluja. Al final, quatre gotes, i tot un dia per gaudir del poble i les activitats organitzades.\nLa Plaça Major, tancada, és un lloc ideal per fer-hi activitats i això reforça la proposta de l’ajuntament de que a l’estiu serveixi pels ciutadans i no pels cotxes, sobretot disposant d’un gran aparcament com és el cas.\nTornant a la fira, sincerament l’ AMPA se’n va sortir molt bé i la idea és bona com per animar a que la repeteixin de cara el futur. Potser el dia es podria variar lleugerament perquè no coincidís amb la fira d’Alpens, però bé no ha estat cap contrarietat, perquè la d’Alpens durava dissabte i diumenge, i de gent n’hi havia en els dos llocs com vaig poder comprovar personalment.\nI és interessant que les entitats del poble tinguin iniciativa pròpia per organitzar activitats novedoses, atractives, capaces de fer sortir tot el poble i d’atreure gent d’altres indrets.\nEnhorabona, doncs, per la iniciativa i pels bons resultats obtinguts, i encoratgem l’AMPA a tirar endavant propostes semblants.


Armènia i l'Azerbaidjan intercanvien les seves víctimes després de l'alto el foc a l'Alt Karabakh\nPublicat 14/11/2020 13:29CET\n2020 GETTY IMAGES / ALEX MCBRIDE\nEREVAN, 14 nov. (DPA/EP) -\nAquest diumenge Armènia i l'Azerbaidjan han intercanviat cossos dels morts durant les últimes setmanes de conflicte per l'enclavament de l'Alt Karabakh, després que entrés en vigor un acord d'alto el foc que inclou el desplegament de tropes russes.\nL'Azerbaidjan ha lliurat un número no concretat de cadàvers de combatents morts als voltants de l'estratègica ciutat de Shusha, ara sota control azerbaidjanès, segons ha informat el Ministeri de Defensa. A canvi, Armènia ha retornat els cossos de sis soldats azerbaidjanesos, un intercanvi que es va pactar dins de l'acord d'alto el foc.\nD'altra banda, el Ministeri de Sanitat armeni ha informat a Facebook que s'han dut a terme més de 2.300 autòpsies d'altres cossos, alguns encara sense identificar. No ha concretat quants corresponen a víctimes civils.\nLes autoritats proarmènies de l'Alt Karabakh eleven a 1.383 els militars propis morts, mentre que l'Azerbaidjan no ha donat dades sobre baixes.\nEl Ministeri de Defensa de Rússia ha confirmat aquest dissabte que l'alto el foc que es va pactar el passat 9 de novembre s'està complint al llarg de tota la línia de contacte del disputat enclavament.\nLa regió de l'Alt Karabakh ha viscut sis setmanes d'espiral bèl·lica que enfronta l'Azerbaidjan i Armènia. La regió forma part oficialment del territori de l'Azerbaidjan, però té majoria de població armènia i està controlada de facto per Armènia des del final de l'última guerra, al 1994, quan les forces militars armènies van controlar aquest enclavament i diversos districtes azerbaidjanesos confrontants.


BENIARRÉS AL DIA: Festes de Beniarrés 2009\nBonico de veritat.....\n31 de juliol de 2009 a les 12:13\nsense cap dubte el millor video el ultim!!!\n31 de juliol de 2009 a les 14:05\nBones Festes a tots els meus paisans. Jo, com a beniarresí de fora,espere no faltar, almenys, l'últim dia.\n31 de juliol de 2009 a les 16:38\nque es esa gran bola de fuego.\nes impresionante, me gustaria asistir, parece muy bonito, contanto color.\nsolo una pregunta, es menos peligroso de lo que parece,no?\nsolo espero que esta fiesta no se pierda nunca.\na voltes es mas peligroso de lo q parece,jeje! El alcohol i el poc coneiximent fa q paregua no tan perillos, me incluyo!\n1 d’agost de 2009 a les 16:06\n¿por que no se realiza el concierto de verano? ¿El ayuntamiento tampoco les paga o eres tu er unico que farta?\n3 d’agost de 2009 a les 10:01\nPreguntali-ho al qui contracta que en aquest cas és l'Ajuntament.\nSols et diré una cosa, al nou conveni entre l'Ajuntament de Beniarrés i la Unió Musical aquest concert ha desaparegut de les actuacions contractades igual que l'acompanyament dels Reis Mags el 5 de gener. ara si vols saber els motius vas hi ho preguntes a algun membre de l'equip de govern perque aquest concert no està en el plec d'actuacions i perque s'ha llevat.\nEncara no es sap res del programa de festes?. En la web de l'Ajuntament no han ficat res ni de la setmana cultural tampoc. Hia hauran conjunts o discomòbil?.\n3 d’agost de 2009 a les 13:42\nVuic fer una reflexió i llaçar des de el teu blog una idea per a festes del propers anys. Con sabeu, cada vegada hi han més cases vuides en Beniarrés i açò es un problema a l'hora de pagar les festes de carrer. Cada vegada ens costa més diners al veïns i molta gent no vol fer la festa ni pagar per l'elevat preu. Del presupost de la festa de cada carrer, una part molt important (quasi tot) es gasta en el castell de focs. Cada vegada són més cars i si vols fer algo de trellat tens que gastar-te un montó. Bé, propose que sols es faça un castell de focs en totes les festes el día de la Cova i pagat per tots els festers de l'any. Açò ja ho fan ens molts pobles i no per tindre 3 castells som més rics que els pobles del voltant. Amb un sol carrer es reduirïa considerablement la despesa que paga cada casa i crec que faria més gent la festa. Si no es busca solucció, estan condemnades a desapareixer les festes tal i com estan plantejades ara mateix i sino al temps. Altra solució es que pague l'Ajuntament tota el foc encara que personalment en pareix una despesa innutil.\n3 d’agost de 2009 a les 13:52\nEs bona reflexio la ultima pero trobe que la gent "fardona" li dona igual i sempre volen lluir-se!\nA festes sobren moltes coses i falten moltes, falta molta participacio del poble, de la gent. A Beniarres ningu ve a les filaes (no per la crisi,mai) i si la penya s'apuntara o crearen de noves fariem un ambient bonisim al poble i durant l'any...\nEstem de enhorabona, ja tenim la FONT DEL GAIATO de nou, ja era hora!\n3 d’agost de 2009 a les 15:32\nMol be Fede una vegada et dones a coneixer i no m'agrada imaginar-te aixi, estic veien coses que no m'agraden gens de tu i no meu crec!\nAnem a vore reflexions d'un ignorant, ahi estas donante a coneixer, que no vols que res es faça a Beniarres, politica, nomes veus politica i lo que es pijor personal. Que mes dona, si seria una cosa per al poble, que donaria faena, vindria gent, els serveis millorarien,donaria vida. Clar que heu recalificaran, clar que si, ojala! Pero ja sabem que diuen de Beniarres, poble beato e infeliç a Beniarres la politica ho ha podrit tot i no es pot fer res per la politica eixa que tan vos agrada eixa ansia de poder que entre uns i atres esteu rebentan al poble en especulacions i manipulacions, com escrius que van a fer negoci de les persones?? es IMPRESIONAN, clar van a posar-los a cavar i a arreplegar olives i es tractaran mal, els treballadors seran con en el Franquisme...tot aixo ta faltat posar pq clar eres un ignorant i reflexionan reflexionan no et dones conter que estas fen-li mal al teu estimat poble...\nEstigues tranquil que no es fara de moltes i moltes coses asi res de res i la gent a viure fora com sempre... ... ... ...\n3 d’agost de 2009 a les 19:09\nI perque no vols q heu façen? Tan estas per els terrenys agricoles, clar com el oli esta com esta la gent invertira plantan oliveres compran bancals... ... ...\n3 d’agost de 2009 a les 19:11\nSi que està posada la programació de la setmana cultural a la web de l’ajuntament però sobre els grups musicals que vindran a festes no hi ha res ( que jo haja vist). En breu estarà el llibre de festes i se’n podren assabentar.\nRespecte al tema de festes: És una tema bastant complicat i qualsevol suggeriment deuria ser benvingut, tant el del castells com el de les filaes com molts altres que podrien sorgir si hi haguera una comissió de festes integrada per tots els estaments que entren dintre de les festes ( filaes, ajuntament, església, festers i molta més gent) per tal de que les festes patronals siguen molt més participatives, econòmiques i on tots pugam guadir molt més.\nEvidentment que és una tasca força costosa i que sempre es tuparia amb la gent que diu “que sempre s’ha fet així” però algun moment les festes patronals deuen sofrir un canvi però aquest canvi deu ser fruit del consens.\nI per últim a l’anònim encés: No se d’on traus les teus conclusions de que jo no vull que és faça el geriàtric a Beniarrés, et convide a tornar a llegir el que he escrit.\nAquests senyors volen comprar terreny agrícola per a construir un geriàtric a Beniarrés que donaria molta feïna al nostre poble i a la nostra comarca. Jo vull que es faça i t’ho creuaràs o no però, he aportat alguna proposta per a que es faça encara que et semble increïble. El que és clar és que aquestes terrenys son agrícoles i per construir el geriàtric s’ha de requalificar i això sols ho pot fer la conselleria i per tant crec que si aquestes terrenys son per a construir un geriàtric no es poden i deuen pagar a preu de bancal. Et pose un altre exemple per a que ho veges més clar, jo vaig i compre 8.000 m2 de bancals a un veí de Beniarrés a preu de bancal però la meua intenció es fer xalets per a després vendre’ls sabent que la Conselleria em requalificarà els terrenys. Ho veus lògic i ètic?.\nAquesta gent que vol fer el geriàtric vol guanyar diners cuidant a la gent major, no son monges de la caritat que venen a cuidar a la gent major, i no ho he dit jo, ho han dit ells mateix. Tots els geriàtrics i residències de majors privades son per a fer negoci i guanyar diners, per tant, no entenc a que ve eixos crits al cel que proclames en el teu comentari.\nT’ho torne a dir vull que es faça el geriàtric i quan es porte a ple el meu vot serà a favor, altra cosa serà el que penses i que et conten.\nESpere que ara tornes a llegir el que he escrit al blog per a veure si segueixes tenint la maeixa opinió.\n4 d’agost de 2009 a les 0:45\nun geriatrico a beniarres seria lo mejor que nos podia pasar, las personas que no pueden estar todo lo bien atendidas que se merecen podrian tener un lugar cercano a su pueblo natal, para comer, dormir, charlar con otras personas.\nrealmente es necesario que esto salga adelante.\npor otro lado entiendo el malestar de algunos, que en epoca PP se hagan cosas en beniarres, se nota tanto la diferencia de cuando estaba el PSOE, que te puedes cagar de ver tanta diferencia.\nsolo espero que analices que hizo el PSOE en sus años y que ha hecho el PP en menos años.\ndate una vuelta por el pueblo.\n6 d’agost de 2009 a les 17:03\nAl darrer anònim: perquè vols fer política on no hi ha? Els socialistes volem que es faça el geriàtric o es que algú ha dit el contrari. Evidentment que si es fa serà bo per al poble. Però el que es clar es que volem que hi hagen places públiques per als nostres majors, ja siga en aquest geriàtric o en un altre, o és que tu creus que hi ha molta gent de Beniarrés que puga pagar 1.500 € al mes per estar en un geriàtric? També et podries plantejar que si la Llei de la Dependència s’aplicara al País Valencià com es fa en altres autonomies i no estigurea boicotejada per la Generalitat Valenciana, la gent major i també els dependents podrien viure en major dignitat i els seus familiars no estar tant pendents de cuidar els seus.\nJo visc a Beniarrés tu no ho sé, així que em podries dir la diferència per “cagar-se” que tu trobes de quan governaven els socialistes a quan ara governen els populars? Evidentment que s’han fet coses però ...... Explica’ns les diferències a tots per favor, eixes diferències “que te puedes cagar”\n7 d’agost de 2009 a les 0:34\nAntes de comprar deurien ensenyar el paperet de la recalificació perque en terreno rustic soles es poden plantar oliveres o estic equivocat?.\nLuis i paco estan ol interessats perque será?\n8 d’agost de 2009 a les 9:38


El Servei de Transport Universitari (STU) de la Mancomunitat de l’Alcoià i el Comtat ja està en funcionament - Alcoi23\nEl Servei de Transport Universitari (STU) de la Mancomunitat de l’Alcoià i el Comtat ja està en funcionament\nDes de hui l’alumnat que estudie als centres d’Alacant pot fer ús del Servei de Transport Universitari (STU) de la Mancomunitat de l’Alcoià i el Comtat. El servei permet que la ciutadania de les comarques dispose d’una connexió econòmica i funcional amb els centres d’estudis d’Alacant i voltants.\nActualment, el servei compta amb dos autobusos, un d’anada a les 7 h i un de tornada a les 15.30h. A partir del 14 de setembre, quan comença el curs acadèmic, els autobusos tornaran a fer l’horari habitual, amb 6 opcions d’anada i 9 de tornada. L’autobús fa el trajecte que uneix Muro, Cocentaina i Alcoi amb el Campus de la Universitat d’Alacant en Sant Vicent del Raspeig i funciona de dilluns a divendres, a excepció dels festius, durant el període lectiu, d’acord amb el calendari acadèmic, que estipula els dies lectius, festius, períodes d’exàmens i períodes de vacances.\nEl servei de transport disposa d’autobusos dedicats que connecten Muro, Cocentaina i Alcoi amb el campus de la Universitat d’Alacant a Sant Vicent del Raspeig però, a més, els usuaris de l’STU poden viatjar a la línia regular Alcoi-Alacant al mateix preu reduït.\nAnteriorÚltima semana para ver la exposición “Jorge Ballester y el Equipo realidad” en el IVAM CADA de Alcoi\nSiguienteEl Covid-19 deixa la cifra d’usuaris de les piscines municipals d’Alcoi en 30.848\nAlcoi presenta al ‘I Foro Urbano de España’ de Sevilla, el seu model de ciutat Saludable


Messi i Iniesta, finalistes al Millor Jugador de la UEFA a Europa, estaran a Mònaco - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesMessi i Iniesta, finalistes al Millor Jugador de la UEFA a Europa, estaran a Mònaco\nMessi i Iniesta, finalistes al Millor Jugador de la UEFA a Europa, estaran a Mònaco\nDurant el sorteig de la fase de grups de la Lliga de Campions es coneixerà qui s’endú el premi de Millor Jugador de la UEFA a Europa. Els finalistes són Messi, Iniesta i Cristiano Ronaldo El guanyador sortirà de la votació que faran en directe els periodistes esportius presents a la cerimònia\nFinalistes al Millor Jugador de la UEFA a Europa\nLeo Messi i Andrés Iniesta assistiran aquesta dijous a la tarda al sorteig de la fase de grups de la Lliga de Campions que se celebra al Fòrum Grimaldi de Mònaco a partir de les 17.45 hores. Els dos jugadors del Barça hi seran com a finalistes al premi Millor Jugador de la UEFA a Europa 2011/12, un guardó que s’entregarà durant el transcurs de la cerimònia. Messi, vencedor de la primera edició, i Iniesta, competiran per ser el futbolista de l’any a Europa amb Cristiano Ronaldo.\nEls tres finalistes han sortit de la votació feta per un jurat format per 53 periodistes esportius que representen cadascuna de les federacions membres de la UEFA. Tots ells van proporcionar una llista amb els seus cinc millors futbolistes, en què el primer rebia cinc punts, el segon, quatre, i així successivament. Serà aquest dijous quan es conegui el guanyador d’aquest premi que, independentment de la nacionalitat del futbolista, vol reconèixer el millor jugador que hagi jugat a Europa durant el curs passat. La votació es farà en directe durant el sorteig de la fase de grups i seran els mateixos periodistes, a través d’un sistema electrònic, que triaran qui es mereix el guardó.\nMessi, repeteix; Iniesta s’estrena\nEl FC Barcelona torna a tenir dos representants al premi de Millor Jugador de la UEFA a Europa. En la primer edició Messi, Xavi i Cristiano Ronaldo van ser els tres finalistes d’un premi que es va acabar enduent Leo Messi. Enguany repeteix el ‘10’ del Barça i el davanter del Reial Madrid, però s’estrena Andrés Iniesta en el podi final.


GLPI | Dietari d'un corredor de fons\n← Primer quilòmetre corrent sense calçat\nPreparació XXVIIIa Mitja de Roda de Ter →\nGLPI és una aplicació web desenvolupada amb PHP i MySql que ens permet gestionar incidències informàtiques, inventariar elements de la infraestructura, gestió de documents, control de contractes, despeses del departament, etcètera. Tot això i més sóta una llicència GPL de Programari Lliure. És a dir, gratuit.\nAquesta tarda, després d’instal·lar un Linux Ubuntu 11.04 a una VMWare Workstation, i preparar l’entorn LAMP (Linux, Apache, MySql i Php), n’he feta la instal·lació i ja l’he pogut testejar una mica. Em sembla fenomenal que hi hagi gent que es dediqui a això: a crear una aplicació potent tipus CRM sense rebre res a canvi, almenys directament. És més, estic totalment d’acord amb aquesta filosofia i sóc del parer que el coneixement s’ha de compartir i expandir, ja que com a més gent arribi, més possibilitats hi ha d’avenç.\nEn aquest article vull deixar constància de les passes a seguir per instal·lar-ho a un sistema operatiu Linux Ubuntu 11.04 i deixar-ho funcionant.\n– Descarregar i instal·lar LAMP (Linux, Apache, MySql, Php)\n– Donar permisos d’escriptura a les carpetes /config i /files dins de /var/www/, amb les comandes:\nchmod 777 config/*\nchmod 777 files/*\n– Comprovar que funcioni el PHP amb http://localhost\n– Descarregar l’estructura comprimida de GLPI des d’aquí\n– Descomprimir-la a dins del directori www\n– Iniciar la instal·lació amb http://localhost/glpi i seguir les passes indicades.\nSi tot ha anat bé, després d’això ja podrem entrar com a usuari super-admin des d’un navegador, amb l’adreça IP i el nom de la carpeta on es troba l’aplicació, des d’una mateixa xarxa, o si tenim un domini web i l’hem posada allí dins, escriurem l’adreça del domini.\nEl primer tast ha estat bo. Es poden crear usuaris amb diferents rols i la idea principal és que els usuaris de l’organització puguin entrar i fer el seguiment d’incidències. El súper administrador per la seva banda, també pot obrir incidències, i a part administrar-ho absolutament tot. Cada usuari només és conscient de les incidències obertes per ell mateix.\nEn definitiva, em sembla un possible camí a seguir aquest de posar a mida aplicacions Open Source ja creades prèviament, com és el cas també de Alfresco o Openbravo, en aquests casos desenvolupats en J2EE.\n2 respostes a GLPI\n28 Agost 2011 a les 9:42\nEl traductor de Google es bastante potente, pero no ha podido con este idioma :-))Nos vemos Bikila !!\n28 Agost 2011 a les 18:11\nMe viene bien utilizar el blog para dejar escritos algunos procesos, que a los pocos días se me olvidan… Google transalate se tendría que poner un poco al día ;-D


Sapphire Inn Hotel Baku Azerbaidjan - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Sapphire Inn Hotel\nHabitació Business Doble o 2 llits - Habitació\nHasan Abdullayev Street 5, Sabayil, Baku, Azerbaidjan - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nBarri Sabayil Nizami Nizami Nasimi Sabayil Sabayil\nMés informació sobre Sapphire Inn Hotel\nConvenientment situat a Baku, Sapphire Inn Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Museu Rostropovich, Mesquita Imam Huseyn, Təzə Pir.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Baku. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Baku, faci de Sapphire Inn Hotel la vostra llar.\nComentaris d'Agoda (7)Comentaris de Booking.com (449)


Jordi Abayà 09:20 11/03/20\nAquesta temporada els de Mollet tornaran a participar en el Concurs de Castells de Torredembarra i actuaran al costat de colles com els Castellers de Terrassa o la Colle Jove de Barcelona\nEls Castellers de Mollet havien d’iniciar la temporada 2020 aquest diumenge 15 de març coincidint amb la XXVII Fira del Destorb. Aquest dimarts la colla ha anunciat per les Xarxes Socials que de manera preventiva i seguint les recomanacions de la Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya i el Departament de Salut, aturen “tota activitat castellera fins a nou avís” per prevenció contra el coronavirus. “Per tant aquest divendres i els següents assajos i propera actuació queden suspeses”, explica la colla molletana.\nAquest diumenge els Castellers de Mollet havien d’estrenar temporada a la plaça Prat de la Riba al costat dels ManyacS de Parets i dels Castellers de St. Vicenç dels Horts.\nLa temporada 2020, la primera de la nova junta presidida per en Ciscu Carvajal i que té en Javi Carvajal com a Cap de Colla, inclou diverses actuacions a fora i casa, algunes d’elles al costat de colles de primera fila com els Castellers de Terrassa o la Colla Jove de Barcelona. També hi haurà algunes sortides remarcables com la participació en la Diada d’Andorra o al Concurs de Castells de Torredembarra.\nLa Colla castellera de Mollet participarà el 18 d’abril a la Diada Castellera de Terrassa i com a torna, els Castellers de Terrassa, seran a Mollet el 26 d’abril amb motiu de la Diada de Sant Jordi. Es preveu una diada castellera de gran nivell, ja que a més a més de la colla terrassenca a la plaça Prat de la Riba hi seran presents els Castellers de Castelldefels i els de Sant Feliu.\nEntre les sortides destacades de l’any hi ha una sortida de dos dies, el 16 i 17 de maig, a la Diada d’Andorra on actuaran amb els Castellers d’Andorra i els Manyacs de Parets.\nCom tots els anys, els Castellers de Mollet tindran importants cites locals com el de la Diada de la Festa Major de Gallecs (on actuaran amb els Castellers de l’Alt Maresme i els de Castellar) o la Festa Major, on ho faran amb la colla de Guissona. En setembre vindran les importants cites de la Fira d’Artesans i la seva participació, el 27 de setembre, al Concurs de Castellers de Torredembarra.\nFinalment clouran la temporada 2020 a casa, el 24 i 25 d’octubre, amb els diferents actes de la 28a Diada. En aquesta ocasió compartiran la diada amb la Colla Jove de Barcelona i els Castellers de Caldes.\n“I vet aquí... que van néixer les gitanes!”


Una carrera de tres quilòmetres en un dia laboral arriba als 8,76 euros.\nLa diferència de preus entre el més car i el més barat arriba al 110%\nActualitzada 26/05/2016 a les 14:09\nTarragona continua sent la ciutat amb la tarifa de taxi més cara de l'Estat. Així ho confirma un estudi publicat per l'Organització de Consumidors i Usuaris (OCU), que ha analitzat les dades de 54 ciutats espanyoles (totes les capitals de província més Ceuta, Melilla, Vigo i Gijón. L'estudi revela que les tarifes que cobren els taxis varien fins a un 110% en funció de la ciutat on es contracti el servei, i fent un recorregut similar.\nPer fer l'estudi, s'ha determinat dos recorreguts tipus i s'ha mirat l'evolució de les tarifes en l'últim any. Els dos escenaris seleccionats per l'OCU són una carrera de tres quilòmetres amb cinc minuts d'espera en un dia laborable a les 11 del matí, i un altre, amb la mateixa distància en un dia festiu i de matinada.\nEl resultat del primer recorregut va ser un preu mitjà de 6,17 euros per la carrera. Ara bé, les diferències entre la ciutat més cara i la més barata arriba al 89%.\nTarragona encapçala el rànquing com la més cara, i per aquest primer trajecte s'ha de pagar un total de 8,76 euros. La segueixen Sant Sebastià (7,90 euros) i Terol (7,57 euros). Per contra, les ciutats més barates són Las Palmas de Gran Canaria (4,63 euros), Santa Cruz de Tenerife (4,66) i Ceuta (4,69).\nEn el cas de la carrera nocturna, el preu mitjà es va encarir fins a arribar als 8,07 euros. En aquest cas, la diferència entre la més cara i la més barata és d'un 110%.\nTarragona continua encapçalant la llista, amb un cost de 10,91 euros. Alacant (10,38) i Sant Sebastià (9,94) ocupen el segon i tercer lloc. En aquest tipus de carrera, les ciutats més econòmiques són Albacete (5,70 euros), Las Palmas de Gran Canaria (5,24) i Santa Cruz de Tenerife (5,21).


Llampecs i Trons: d’octubre 2012\nAvui us vull recomanar una peli. INCONSCIENTES.\nJo la vaig voler veure només pel Tosar. Aquest home m'encanta. Mai em deixa indiferent. No en tenia ni idea de l'argument, ni el tema, ni el gènere, etc. però vaig decidir veure-la i em va fascinar des del primer moment. Sobretot pels diàlegs, per la presentació de les escenes (si la mireu, m'entendreu), per la velocitat en què succeeixen els esdeveniments, per la intriga, pel què s'ensenya i pel que s'amaga, pels moments còmics que et treuen una riallada i per la escenografia i el vestuari. I pels personatges, molt ben construïts, molt ben treballats.\nAquesta és la raó del post. Voler-la compartir amb tots vosaltres.\nO sigui que us deixo unes foticos...\ni un enllaç per veure la peli...\nPublicat per Gerònima a 12:40 6 comentaris\nPublicat per Gerònima a 12:54 14 comentaris\nPublicat per Gerònima a 22:17 9 comentaris


Sneaker botí Star talp Talla 38\nSneaker botí Star talp\nSneaker tipus botí realitzada en ant i pell en color blanc i talp combinat. Esportiva amb detall d'estrella al lateral. Tancament de cordons. Sabatilla esportiva còmoda amb sola blanca. Disponible en més colors.\nAlçada plataforma: 2 cm\nSneaker botí Star negre


Caràcters : és una revista de llibres i aquest n'és el número 66\nThis document is a revistaDate2014\nEste documento está disponible también en : http://hdl.handle.net/10550/67361\nPàgines centrals dedicades al poeta i escriptor mallorquí Miquel Bezares, amb articles de Miquel Cardell, Sebastià Alzamora, Laia Martínez, Lluïsa Julià i Pau Sanchis. Entrevista amb Alfons Cervera, arran de la publicació de la seua obra reunida. Maria Dasca s'endinsa en La imatge, la gran obra de Josep Palàcios. Pere Antoni Pons ressenya L'altra, de Marta Rojals. Josep Camps parla d'El desertor en el camp de batalla, de Julià de Jòdar. Sergi Rosell s'aproxima a El somni de Lucreci, de Martí Domínguez. Gustau Muñoz escriu sobre La Fundació Bernat Metge, una obra de país, de Montserrat Franquesa. Un ampli ventall de ressenyes de narrativa, poesia, assaig i teatre. Novetats editorials i llibres recomanats. Revista de revistes. Columnes d'opinió. Diàlegs inacabats sobre el retorn de RTVV amb textos de Francesc Bayarri i Juli Esteve. Poeta tria poeta: Pau Vadell tria Marin Sorescu. Il.lustr... [Leer más...]


Tortell Poltrona i Albert Pla preparen un espectacle que es titulará ‘PP’ - BLOC DE CIRC\nSabeu amb qui prepara Tortell Poltrona un espectacle? Doncs amb el músic Albert Pla . I sabeu com es titularà? Doncs PP . Encara es coneixen molts pocs detalls d’aquesta nova proposta que respon a les inicials dels cognoms Poltrona i Pla. Els dos artistes ja han començat a treballar-hi per estrenar-la el 25 de juny en el marc del 7è festival del Circ Cric & Friends.\nEn la presentació de l’extensa programació del festival, que se celebrarà entre el 26 de març i el 26 de juny, Poltrona va dir ahir que “no sabem si volem ser pallassos i cantar; o ser cantants i fer el pallasso”. La bona relació entre els dos artistes ve de lluny. Durant els últims anys, Poltrona ha expressat admiració per Pla, mentre que el cantant ha actuat en diverses ocasions a la carpa del Circ Cric i ha dedicat la cançó Somiatruites al Circ Cric.\nDurant els pròxims tres mesos, Poltrona actuarà amb altres artistes. Reprendrà el projecte Això no és un espectacle, amb Toti Toronell i Pere Hosta (17 d’abril); i presentarà Bombolles de pallassos i titelles, amb Pep Bou i Jordi Bertran (7 de maig). El pallasso també serà un dels protagonistes de l’espectacle Grinyols, un títol que fa referència als personatges fantàstics que habiten al bosc del Montseny i que serà el tema de tot el muntatge que el Circ Cric estrenarà el 27 de març a la carpa de Sant Esteve de Palautordera. La nova producció es podrà veure els diumenges dels mesos d’abril, maig i juny i estarà dirigida per Poltrona, que també presentarà les clàssiques entrades de La Mosca i el Shakespeare, aquesta última amb Montserrat Trias, després d’alguns anys sense fer-les.\nDurant el festival actuaran, entre molts d’altres, Guillem Albà, Los Excéntricos, Pepa Plana, Circo Los, Leti García i Fernando Melki, La Troba Kung-fú, Las Polis, Los Galindos, Baró d’Evel Cirk i Leo Bassi. Se celebrarà la tercera edició del Festival Internacional de Pallasses (3, 4 i 5 de juny) i dues fires d’espectacles (17 d’abril i 15 de maig).\nMés informació AQUÍ i el programa complet AQUÍ.


Cada terra fa sa guerra: Reflexions al voltant de Sant Joan\nEnhorabona per l'actuació!\nGràcies Núria. Va ser una gran diada de Sant Joan, en que tot va sortir bé i tothom va gaudir. A més, tal i com va anar tot, celeritat de la diada inclosa, ens ha fet molt bé, i això és una cosa que l'hauríem de reflexionar aquí a Valls: bons castells, tota l'essència i la mística de la plaça del Blat, i amb una horeta i mitja, a dinar!.\nHe decidit eliminar aquest darrer comentari per dos motius. L'un, perquè no feia referència al post en qüestió ni era motiu d'enriquiment; i l'altra, perquè es feia mofa d'una persona de manera covarda, sense donar la cara. Qualsevol comentari que es faci de manera irrespectuosa serà eliminat.\nVisca la Colla Velleeeeee!!!! ;-)\nSóc vilafranquí i ens coneixem de fa temps, Ivan. Només volia felicitar-te per la gran diada de Sant Joan. Espero que aquest any, per fi, tinguem uns dignes rivals, je, je. Si no, això és molt avorrit! Bromes al marge, això promet...\nEnhorabona! A veure si aquest any podeu lligar per fi una bona actuació per Santa Tecla, us ho mereixeu! Us hi esperem! I després, a guanyar el Concurs!


El tap de suro, element clau per a la exportació del vi i cava espanyol a EUA i la Xina - Institut Català del Suro\nEn el marc de la campanya “Som Únics, #elijocorcho”, l’ Institut Català del Suro (ICSuro), la indústria surera espanyola integrada en AECORK més el suport complementari de les empreses Oller, Manuel Serra, J.Vigas i Trefinos, i APCOR, ha organitzat el I Wine Export Workshop: ‘Reptes i oportunitats de l’exportació del vi: els detalls són la clau de l’èxit’ per ajudar als cellers de vins i cava d’Espanya en el procés d’exportació a dos mercats clau com EE. UU. i la Xina.\nEl I Wine Export Workshop, celebrat a l’hotel Villa Real de Madrid, va comptar amb destacades cellers espanyols de les principals Denominacions d’Origen -Rioja, Ribera del Duero, Vins de Madrid, VT Extremadura o la Manchuela, entre d’altres- que van assistir a tres conferències magistrals impartides per reconeguts professionals internacionals sota la moderació de Pau Roca, Secretari General de la Federació Espanyola del Vi (FEV). Mike Veseth, editor del bloc ‘The Wine Economist’ -qualificat com ‘Millor bloc vinícola del món’ el 2015 per Gourmand International-, va oferir una visió global i actual de les particularitats del mercat del vi als Estats Unidos. Rebecca Bleibaum, experta en investigació sensorial i en estudis sobre els hàbits dels consumidors, va abordar el perfil del consumidor de vi americà i les seves preferències de consum. Dorian Tang, directora Educativa d’ASC Fine Wines, la major importadora de vins per volum a la Xina -va importar 6 milions de litres de vi el 2016 i va distribuir més de 1.200 vins procedents de 16 països-, va analitzar les singularitats i el potencial de la Xina com país importador de vins.\nEl fenomen de la ‘premiumització’, punt d’inflexió en EUA\nLa primera conferència del Workshop va ser impartida per Mike Veseth, “Anatomy of the U.S. Wine Market “, on va assenyalar l’atractiu i complicat que és el mercat americà. EUA va ser el país líder en importació de vi en 2016 (4.186.763), + 3,4% més entre 2004/2016, seguit de Regne de Unit (2.524.394), que pateix una caiguda d’un -2,4% en importacions entre 2004/2016, i la Xina (2.194.981), que es + 45,1% entre 2004/2016. “EUA és líder en importacions d’ampolles de vi, però hi ha un gran problema amb la distribució. Cada Estat funciona de manera independent, hi ha 51 impostos diferents sobre el vi, fet que dificulta la gestió. Les empreses de vi i cava espanyoles han d’estar preparades per accedir amb garanties al mercat americà “, destacava Veseth.\nAixí mateix, el ponent va fer especial èmfasi en un nou fenomen que està marcant el pas en EUA, la ‘premiumización’. Els consumidors de vi americà aposten per vins de preus més elevats, les referències han augmentat les vendes en el darrer any (9 $ – 11,99 $, + 4,5%; 12 $ – 14,99 $, +6,5 %; 15 $ – 19,99 $, + 9,6%; 20 $ o més, + 8,6%), mentre que els vins de preus menors estan decreixent significativament (0 $ – 2,99 $, +2, 9%; 3 $ – 5,99 $, + 0,4%, 6 $ – 8,99 $, -4,1%). En paraules de Mike Veseth, “el consumidor americà de vi ha canviat després de les crisis econòmica. S’aposta per vins amb preus més altosen una recerca per l’autenticitat del producte, i que s’ha reproduït en altres sectors com la xocolata, el cafè o fins i tot les ostres. Es demanen productes on l’origen i els elements que el componen, com el tap de suro natural en el cas dels vins, aportin un valor afegit i diferencial. I aquest és, precisament, el factor que determina la venda i el diferencia de la competència “.\nL’impacte dels tancaments en la decisió de compra del consumidor americà\nRebecca Bleibaum va presentar en la seva ponència “Sensory Consumer Intelligence” una radiografia sobre els perfils dels consumidors americans de vins, que tan sols representen el 14% total de la població. Bleibaum va exposar les principals conclusions d’un extensiu estudi realitzat en cinc ocasions (2004, 2007, 2011, 2013 i 2017) per conèixer l’actitud del consumidor de vi americà sobre els diferents tancaments de vins i el seu impacte en els interessos de compra i la percepció de la qualitat del vi. Tenint com a referència al conjunt de la població americana, el preu és el factor més important en la seva decisió de compra (38%), seguit pel tipus de tancament (31%), origen del vi (24%) i la varietat (7 %).\nDins de la variable preu, les franges de 12 $ – 15,99 $, 8 $ – 11,99 i 16 $ – 19,99 $ són les més demandes, i el tap de suro natural, la principal referència amb diferència. Pel que fa a l’origen, les regions de Califòrnia i França són les més sol·licitades, mentre que Red Blend, Cabernet Sauvignon, Bordeus i Rioja són les variables més desitjades.\nEn el segment de consumidors de vins de 16 $ a 30 $ o més, el tipus de tancament és el factor més decisiu en la decisió de compra (38%), sent el tap de suro natural l’opció més demanda; seguit del preu (30%), origen (29%) i varietat (3%). “Els resultats mostren clarament com el tancament del vi influeix en els consumidors americans, i indiquen que el tap de suro natural és la referència més demandada a les diferents franges de preu”, destaca Bleibaum.\nConeixent més a fons els hàbits de consum de vi dels americans, Bleibaum va exposar com de apropiats són els vins per a cada ocasió en funció dels tancaments. Prop del 100% dels americans considera que els vins amb tap de suro natural són els més indicats per a sopars, celebracions especials o regals, a molta distància dels tapamientos artificials. Així mateix, el 92% dels consumidors americans associa vins d’alta qualitat amb tap de suro, mentre que vincula els tapamientos artificials amb vins de qualitat baixa o mitjana. Pel que fa a la preferència, l’opció de tancament més demandada és el tap de suro natural (59%), seguit d’un 26% que no té preferència, i tan sols un 14% es decanta pels tancaments artificials. Bleibaum va concloure: “No hi ha cap dubte que el tap de suro és sinònim de vi de qualitat per als americans, i més, d’una qualitat molt superior als vins tancats amb taps artificials”.\nQualitat, adaptació cultural i presència online, principals vies per a l’exportació a la Xina\nL’anàlisi de les particularitats del mercat xinès i el perfil del seu consumidor de vi van ser els eixos de la ponència “Taste of China”, l’última del Workshop organitzat per Iniciativa CORK. Dorian Tang, directora Educativa d’ASC Fine Wines, importadora de vins líder a la Xina, va exposar que en termes de quota de mercat de begudes alcohòliques, la importació de vi representa el 0,8% a la Xina, però amb un creixement del +22,2 % entre 2015 i 2016. La cervesa local registra la major proporció del mercat (70,8%), tot i reflectir un descens del -4,4% en l’últim any, seguida dels destil·lats locals (17,1%) i vi local (10,1%), principalment.\nPel que fa a importació de vi segons mercat i en termes de volum, França representa el 39,9%, seguida d’Austràlia (17,4%), Espanya (13,7%), Xile (12,6%) , Itàlia (5,4%), EUA (1,9%), Sud-àfrica (1,9%), Portugal (1,4%), Argentina (1,1%), Alemanya (0,8%) i Nova Zelanda (0,5%). No obstant això, el valor unitari per litre i dòlar difereix significativament, ocupant Nova Zelanda la primera posició (9,49 $), seguit dels EUA (6,26 $), Austràlia. (6,10 $), França (4,65 $), Itàlia (4,40 $), Argentina (4,19 $), Alemanya (4,17 $), Xile (3,61 $), Sud-àfrica (3 , 51 $), Portugal (2,70 $) i Espanya (2,02 $). “L’acord establert entre la Xina i els països d’Oceania com Austràlia i Nova Zelanda, ha permès que el preu del vi sigui més elevat. En canvi, els vins procedents de països europeus tenen preus menors perquè els impostos a pagar són elevats “, va explicar Tang.\nEn aquest context, Dorian Tang va presentar dues oportunitats de negoci per l’exportació de vins espanyols a la Xina: les tendències dels consumidors i els nous canals de venda.\nHi ha 48 milions de xinesos que consumeixen vins importats, qualificats com urbanites i de classe mitjana alta, i que, al seu torn, tambiénestán adoptant el fenomen de lapremiumización. Dins de les seves preferències, el 96,8% dels consumidors xinesos considera al tap de suro beneficiós per a la qualitat del vi i el 85,3% prefereix vins tancats amb tap de suro natural. Així mateix, el tap de suro s’associa a vins de qualitat alta i el ritual del destapament es vincula amb vins d’alt preu i per regals. Significatiu és també la dada que 95 dels 100 vins més venuts a la Xina el 2016 estaven tancats amb tap de suro natural -65% vins xinesos i 35% vins importats-.\nUn altre dels factors a tenir en compte per a l’exportació de vi a la Xina és la numerologia i la simbolisme animal, molt rellevants en la seva cultura. Dorian Tang concloïa “si el tap de suro natural està demostrat analíticament de la seva gran rellevància per al consumidor de vi xinès, l’ocupació de determinats nombres com el 8, que significa sort a la Xina, o el 9, poder, o animals, adquireixen especial rellevància i són aspectes a tenir molt en compte a l’hora d’elaborar l’etiqueta “.\nLa segona via per a l’exportació de vi espanyol a la Xina és l’ampli pes del comerç electrònic: 48% dels consumidors xinesos de vi importat ha comprat vi online en els últims 6 mesos. Entre les principals plataformes d’importació de vi, destaquen les empreses locals TMALL -marketplace de Alibaba- i JD.com. Així mateix, la forta penetració dels mòbils a la societat xinesa, situa plataformes com WeChat, amb prop de mil milions d’usuaris xinesos i que engloba un gran nombre de serveis, com a eina clau per donar-se a conèixer i per a la distribució i venda de vi al gegant asiàtic.\nA tenor de l’èxit del I Wine Export Workshop i de la gran resposta per part dels professionals del sector tant del cava com del vi i de la pròpia indústria, Joan Puig, President de la AECORK i portaveu d’Iniciativa Cork Espanya, afirma: ” Des del sector surer tenim el clar objectiu de col·laborar conjuntament amb els cellers de vi i cava espanyoles per posicionar els nostres productes en els principals mercats internacionals.\nPer a això, la indústria del suro treballa cada dia per situar-se entre les més avançades del país per la seva gran inversió en R + D + I i la implementació de tecnologies punteres que fan del tap de suro natural un tancament únic i contrastat per a vins i caves ” .\nEtiquetes: Branding, Formació, Marketing, Suro, Tap de suro, Tecnologia, Vins\nNotícia anteriorICSuro, als dos Grups Operatius Innovadors espanyols del sector surer\nSegüent notíciaEl tap de suro, un valuós actiu socioambiental i econòmic


Que aquests preus no us facin enrere. Suïssa és un país car, no ens enganyem, però la recompensa un cop a dalt del cim s’ho val. Des del Mont Pilatus tindreu la millor panoràmica sobre el Llac dels Quatre Cantons i també sobre els Alps suïssos. Un paisatge que a més d’un el deixarà sense alè.\n← El Carnaval de Tarragona\nEl Llac Bled, un paisatge de conte de fades →\n3 thoughts on “Ascens al Mont Pilatus des de Lucerna”\njordi (milviatges) 11/02/2016 at 14:10\nLaia Díaz Post author 11/02/2016 at 18:17


QUÈ HEM DE SABER SOBRE LA FIGURA DEL COMISSIONISTA MERCANTIL? -\nEl contracte de comissió mercantil està previst per a regular operacions esporàdiques, no habituals, en les quals el comitent encarrega al comissionista la realització d'activitats puntuals a canvi d'una comissió. La principal diferència entre agent i comissionista és que l'activitat del primer és estable i la del segon no.\nPot ser que com a empresari o comerciant s'hagi vist necessitat en alguna ocasió d'envoltar-se o de comptar amb altres persones que l'auxiliïn en el desenvolupament de la seva activitat econòmica. En aquest àmbit, revesteix particular interès la problemàtica relativa als supòsits de col·laboració destinats a facilitar la promoció o la conclusió de contractes per compte d'un altre empresari. Són de destacar, entre aquests col·laboradors, figures clàssiques com els comissionistes, els agents i els corredors o mediadors.\nQuan una empresa vol augmentar les seves vendes és freqüent que contacti amb una altra perquè vengui els seus productes a canvi d'una comissió. Doncs bé, encara que no se signi cap contracte per escrit, en aquest cas pot existir un contracte d'agència o un de comissió; i segons es tracti de l'un o l'altre, les parts tindran drets i obligacions molt diferents.\nEl contracte de comissió mercantil és un típic contracte de col·laboració entre dos comerciants, o entre un comerciant i una altra persona, pel qual una de les parts (comissionista) s'obliga a realitzar, per encàrrec i compte de l'altra (comitent) una o diverses operacions mercantils a canvi d'una comissió pactada prèviament.\nLa seva regulació general ve establerta en els articles 244 a 280 del Codi de comerç. En el no previst en el contracte o en la legislació mercantil, s'aplicaran les normes generals del mandat civil recollides en els articles 1709 a 1739 del Codi civil.\nTambé cal tenir en compte segons la matèria de què es tracti, l'eventual normativa especial existent per a banca, assegurances, mercat de valors i d'altres.\nEl contracte de comissió és consensual i no necessita estar escrit per a ser vàlid. S'entén que el comissionista ha acceptat tàcitament la comissió si executa alguna gestió en l'acompliment de l'encàrrec que li va fer el comitent.\nRespon dels danys i perjudicis que s'ocasionin per no executar el mandat.\nSi s'acorda aprovisionar fons, pot no iniciar l'encàrrec mentre no els hi ingressin.\nPot garantir el cobrament, si té una comissió anomenada de "garantia".\nDiferències entre el contracte d'agència i el contracte de comissió\nA vegades es planteja la polèmica de si el contracte és de comissió mercantil o d'agència.\nUn comissionista realitza una o diverses operacions ocasionals en nom d'una altra empresa a canvi d'una comissió si la venda es materialitza.\nPer part seva, un agent comercial es dedica a buscar clients per a un tercer a canvi d'una remuneració (que generalment és una comissió per venda). I perquè existeixi una relació contractual d'agència, és necessari que aquesta labor de cerca de clients sigui continuada o estable en el temps.\nLa importància radica que en el segon cas s'aplica la Llei de contracte d'agència. Per a distingir-los, el criteri és la continuïtat: el contracte d'agència és continuat i té estabilitat en el temps. L'encàrrec puntual és contracte de comissió.\nPer tant, la principal diferència entre agent i comissionista és que l'activitat del primer és estable i la del segon no.\nAtenció. L'agent comercial està protegit per la llei, i en finalitzar la relació pot tenir dret a una indemnització per la clientela aportada i a una altra per danys i perjudicis. El comissionista, en canvi, no té dret a aquestes indemnitzacions.\na) Enfront de la comissió que és de tracte instantani i que respon a una relació ocasional o puntual dirigida a realitzar un negoci o operació mercantil concreta, l'agència té un caràcter durador, d'exclusivitat generalment en l'objecte de la seva activitat i en la determinació del territori, participant d'una estabilitat que obliga l'agent a promoure o contractar tants negocis com siguin possibles mentre duri l'encàrrec.\nb) D'altra banda, l'agent contracta o promou l'existència de relacions entre el seu comitent o mandant i els tercers en nom del principal. En la comissió, el comissionista pot exercir la seva labor representant directament o indirecta al comitent.\nc) La naturalesa de l'encàrrec també sol ser diferent. Així, mentre en la comissió l'encàrrec és concret i específic relatiu a un acte o operació de comerç, en l'agència és general referint-se a diversos actes o operacions.\nd) En l'agència les obligacions del principal consisteixen essencialment a pagar la retribució i facilitar a l'agent els mitjans necessaris per a exercir la seva activitat.\nQuan s'estableixi un pacte d'exclusiva a l'agent, normalment l'empresari es compromet a no designar altres agents en la mateixa zona o respecte d'un grup determinat de persones destinatàries. També es sol establir en el contracte d'agència el pacte de no competència per part de l'agent.\nEn la comissió, entre les fórmules més freqüents de fixar el preu o retribució pactada hi ha la de fixar un percentatge de l'import de l'operació, encara que hi ha altres fórmules. Normalment en els contractes es sol establir que aquest pagament s'efectuï una vegada complerta l'operació no naixent l'obligació si la gestió no es realitza.\nNormalment en la comissió no sol existir pacte d'exclusivitat.


La poesia lluita contra l'enemic de tota civilització: el nihilisme\nCafè Central publica la traducció catalana de Xavier Farré d''El senyor Cogito', del polonès Zbigniew Herbert\nEl poeta polonès Zbigniew Herbert Wikipedia\nBarcelonaZbigniew Herbert (1924-1998) forma part —juntament amb Tadeusz Różewicz, Wisława Szymborska o Anna Kamieńska— d’una generació de poetes polonesos que la crítica ha batejat, prou encertadament, amb el nom d’"humanistes escèptics". Marcats des de joves per l’experiència de la guerra i la instauració del règim comunista a Polònia, escriuen amb el desig de recuperar la dignitat i la llibertat interior de l’individu. Així mateix, volen contribuir a alliberar el llenguatge de clixés ideològics i —per dir-ho amb una expressió manllevada de Mandelstam— de sentits prefabricats. Per aconseguir-ho, Herbert, el més jove dels quatre, opta per un estil auster, angulós, despullat de retòrica i fins i tot de puntuació, però carregat de pensament i espurnejant d’ironia. Els seus poemes més impressionants ofereixen al lector un món moral que inclou una visió crítica de la història, una desconfiança matisada tant de les formes més rígides de la religió com de la noció de progrés i, alhora, la voluntat de restablir els valors essencials de la humanitat.\nEl senyor Cogito, el cinquè recull de poemes de Herbert, es publica el 1974 a Varsòvia amb una tirada de deu mil exemplars. Al cap de pocs mesos, una revista literària varsoviana informa que el llibre s'està a punt d'exhaurir i presenta una llarga entrevista amb l’autor. A la pregunta de per què ha triat la poesia per plasmar les seves idees Herbert respon: "Potser perquè és l’expressió més senzilla de la situació de l’home, les amenaces que pesen sobre ell i la seva lluita contra l’enemic de tota civilització, el nihilisme". Ara, en rellegir-ho, se m’ha acudit buscar la definició de "nihilisme" a l’Alcover Moll. Les dues primeres accepcions corresponen al que m’imaginava; la tercera és sorprenent: "Il·lusió en la qual el malalt creu no existir". El senyor Cogito, el protagonista dels quaranta poemes que integren el llibre, no està malalt, però a estones sembla que estigui al límit de la no-existència. El seu nom mateix —una al·lusió juganera al Cogito ergo sum de Descartes— conté un interrogant implícit. També són significatius els títols d’alguns poemes, com ara L’abisme del senyor Cogito o Les alienacions del senyor Cogito.\nDe la màgia al fracàs\nAquest alter ego de Herbert, que de vegades és tractat en tercera persona i d’altres parla en veu pròpia, com si s’allunyés del lector i s’hi acostés de manera intermitent, sap que només existirà de debò si troba la veritat profunda de les coses que l’envolten o li ocupen la ment. Si ho aconsegueix, es produeix un esclat de màgia: per exemple, quan a l’escorça d’una sequoia hi veu escrita tota la història de la humanitat, traçada en cercles per un Tàcit geòmetra que no coneixia els adjectius ni la sintaxi. Si no se’n surt, la sinceritat del seu fracàs també és una forma de bellesa.\nÉs fàcil veure en el senyor Cogito una paròdia, o més aviat una contrafigura, del Monsieur Teste. Mentre el personatge de Valéry és l’intel·lecte pur i autosuficient, el de Herbert és un home que no renunciaria mai al món, per molt terrible que fos, a canvi d’una torre d’ivori. En parla amb una eloqüència càustica un dels sis magnífics poemes en prosa del recull, Què pensa el senyor Cogito de l’infern. Se l’imagina com un lloc on viuen els artistes, a qui el dimoni assegura "tranquil·litat, una bona alimentació i un aïllament absolut de la vida infernal". El que no sabem és què pensa el senyor Cogito de la immortalitat, però podem alegrar-nos que la traducció al català de Xavier Farré li hagi ofert una nova vida.\nZbigniew Herbert Cafè central poesia


Pròxima sortida, dia 4 de febrer, Traginers de Balsareny\nPròxima sortida, dia 4 de febrer als Traginers de Balsareny.\nSortida fotogràfica a Balsareny i possibilitat de participar en el seu concurs de fotos.\nMés informació dilluns i dijous, de set a nou, al nostre local.\nQui és vulgui apuntar que ho digui abans del 31 de gener enviant un mail a:\nPunt de trobada: a les 6:45 (per sortir a les 7) al pàrquing del tenis.\nBalsareny--BASES XLVIII CONCURS 2018 [269 Kb]\nMensual de gener. Lliure color\nFoto guanyadora: Daniel Graell\ngener 2018 [67 Kb]\nGaleries Concurs Mensual\nGaleria mensual de gener 2018\nGaleria mensual de novembre 2017\nGaleria mensual d'octubre 2017\nGaleria mensual de juliol 2017\nGaleria mensual de juny 2017\nGaleria mensual de maig 2017\nGaleria mensual d'abril 2017\nGaleria mensual de març 2017\nGaleria mensual de febrer 2017\nGaleria mensual de gener 2017\nFoto guanyadora: Joan Maria Rubió\nGaleria de fotos classificador 2017\nConcurs Mensual - Febrer\nTema: INTERIORS. Lliurament de fotos i veredicte, dies 5 i 8 de febrer respectivament. Per enviar les fotografies dels diferents concursos en format digital, adreceu-vos a: concursos@cameraclubsabadell.cat\nTemes mensuals 2018\nCarrer de Sant Joan 20-22 Sabadell 08202\nFacebook Càmera Club\nTaller nu femení il·luminació amb gels de color\nDia 10 de gener, de 5 a 9 de la tarda. Grups limitats de 4 persones i de 55 minuts de durada. Donatiu socis 15€, no socis 20€. Places limitades: 4 grups de 4 persones. Cal fer reserva. Per inscripcions: Daniel Graell Tel.. 650900028 o graelld@gmail.com\nConcurs mensual Novembre\n---Concurs mensual Novembre--- (darrer mensual d'aquest 2017) Tema: BOLETS. Lliurament de fotos i veredicte, dies 6 i 9 de novembre respectivament. Per enviar les fotografies dels diferents concursos en format digital, adreceu-vos a: concursos@cameraclubsabadell.cat\nFotos de Sabadell per al calendari 2018\nLes fotos les heu de fer arribar a Càmera Club abans del dia 7 de novembre. Heu de indicar que és per al calendari 2018 info@cameraclubsabadell.cat ccs@cameraclubsabadell.cat Moltes gràcies\nActivitat dilluns 30 de octubre\nDILLUNS 30 D'OCTUBRE tindrà lloc una xerrada d'introducció a la FOTOGRAFIA ESPORTIVA , a càrrec del fotògraf Marc González Alomà. --- A les 19:30 h a l'aula de cursets. --- Us hi esperem!\n17a Fira Modernista Colònia Güell\nEls dies 20, 21 i 22 d'octubre de 2017 INFORMACIO\nSi algú està interessat en anar-hi, que ho digui\nXXV Ral·li Fotogràfic de Badia del Vallès\nDia 22 d'octubre de 2017 BASES\nSortida de tardor 7 o 8 octubre 2017\nPer apuntar-se: 654870843\nSi hi vols anar ens ho dius. 654870843\nProper mensual: Octubre Tema: MODERNISME Fotografies relacionades amb qualsevol expressió del moviment cultural sorgit a finals del segle XIX, amb especial incidència en l’arquitectura i les arts decoratives, així com amb manifestacions que recreïn aquest període històric en l’actualitat (tallers i fires modernistes, etc.). Termini de lliurament: dilluns 2 d’octubre fins a les 20:30h. Veredicte: dijous 5 d’octubre a partir de les 19h. Per enviar les fotografies dels diferents concursos en format digital, adreceu-vos a: concursos@cameraclubsabadell.cat\nMolt bones vacances i fotos a tots.\nEns veiem el dia 28 d'agost per preparar els actes de la Festa Major\nSortida fotogràfica per practicar la foto nocturna\nActivitat dilluns 17 de juliol\nEl proper DILLUNS 17 DE JULIOL, per als interessats que encara no hàgiu marxat de vacances, xerrada sobre MICROAJUSTOS D'ENFOCAMENT EN CÀMERES DIGITALS: Com saber si enfoquem bé amb la nostra càmera, a càrrec del nostre company Gilbert López. - A les 19h a l'aula de cursets.\nConcurs mensual Juliol\n------Concurs mensual Juliol------ Tema: OCELLS. Lliurament de fotos i veredicte, dies 3 i 6 de juliol respectivament. Per enviar les fotografies dels diferents concursos en format digital, adreceu-vos a: concursos@cameraclubsabadell.cat\nActivitat dijous 29 de juny\nEl viatge i la fotografia: PERÚ Presentació del reportatge sobre aquest país, el qual redescobrirem més enllà dels seus ja coneguts tresors andins, a càrrec del nostre company i viatger Joan Mª Rubió. --- Dia 29 de juny a les 19 hores al local de Càmera Club Sabadell. Us hi esperem!!!\nL'Esguard Festival de Fotografia de Natura\nDilluns dia 12 de juny\n"AGENDA"Degut què dilluns al bar de l'Academia Catòlica hi ha la sessió d'extracció de sang, els comentaris del ménsual passen a dijous. Us comuniquem també que a les sis de dilluns farem una reunió extraordinària per preparar la Festa Major, sebeu que les reunions son obertes a tothom qui hi vulgui assistir.\nConcurs fotogràfic sobre els actes que se celebraran del 9 a l'11 de juny.\nActivitat dijous 25 de maig\nDe cara al proper mensual "Narrativa visual", xerrada sobre COMPOSICIÓ de "COLLAGES" de fotografies EN PHOTOSHOP I LIGHTROOM, a càrrec del nostre company Gilbert López. -------------- A les 19h a l'aula de cursets.\nActivitat dijous dia 18 de maig\nEl viatge i la fotografia: AUSTRÀLIA Presentació del reportatge sobre aquest país, que conforma el continent més petit del món, a càrrec d'en Joan Mª Rubió. ------- Dia 18 de maig a les 19 hores al local de Càmera Club Sabadell.--- Us hi esperem!!!\nEnllaç per mòbils\nSortida a la Fira Modernista de Terrassa\nEl proper DISSABTE 13 DE MAIG farem una sortida fotogràfica a la XV Fira Modernista de Terrassa. El punt de trobada serà a l'estació de Renfe Sabadell Centre a les 16 h. Animeu-vos-hi!!!\nActivitat dijous dia 11 de maig\nL'Àngel Colomer ens parlarà sobre característiques del Google.---------- Dia 11 de maig a les 19 hores al local de Càmera Club Sabadell\nConcurs mensual Juny\n------Concurs mensual de Juny------ -Tema: NARRATIVA VISUAL. Lliurament de fotos i veredicte, dies 5 i 8 de juny respectivament. ----------Per enviar les fotografies dels diferents concursos en format digital, adreceu-vos a: concursos@cameraclubsabadell.cat .\nCalçotada a El Vilet\nNotes sobre el mensual de Juny\n----------NARRATIVA VISUAL----------- Construir un relat, una història, a partir d'una sèrie mínima de 3-4 fotografies (no necessàriament de la mateixa mida) disposades a mode de "collage" sobre un únic suport (cartolina) de 30x40 cm. A més de la qualitat de les fotos, l'important en aquesta convocatòria és la narrativa que presenten les imatges. ------ ENVIAMENT EN FORMAT DIGITAL Cal enviar TOTA LA COMPOSICIÓ EN UN SOL ARXIU (no un arxiu per a cada imatge).\nNova Junta CCS\nEn l’Assemblea Ordinària de Socis del passat 9 de març, es va votar i aprovar la composició de la nova Junta de CCS per als propers quatre anys, integrada per: Andreu Soler (President), Daniel Graell (Vicepresident), Marc González (Tresorer) i Mª Teresa Robles (Secretària).\n© Copyright 2018 Càmera Club Sabadell. All rights reserved. | powered by Nominalia.com - Disclaimer


Passatgers de Vueling es queixen de retards de fins a cinc hores | Economia | EL PAÍS Catalunya\nPassatgers de Vueling es queixen de retards de fins a cinc hores\nAENA assegura que les operacions es presten sense contratemps a l’aeroport barceloní\n22 JUL 2016 - 19:26\tCEST\nCues als mostradors de facturació de Vueling. EFE\nEl començament d’un dels caps de setmana més concorreguts als aeroports espanyols sembla que no va perfectament per a Vueling. Diversos passatgers s’han queixat de retards de fins a cinc hores en la sortida dels seus vols, si bé de moment no hi ha cap cancel·lació. El focus està sobre la companyia, després que fa un parell de setmanes es veiés obligada a suspendre diversos vols perquè no podia complir amb la seva programació. El Ministeri de Foment li va demanar llavors presentar un pla de contingència per executar la seva operació d’estiu.\n“El vol 8548 de Vueling, amb destinació Hèlsinki des del Prat, havia de sortir a les 12.15. Són les cinc de la tarda i estem dins de l’avió des de les 12.30”, ha explicat Diego Gallego, un dels passatgers afectats. El vol, ha aclarit Gallego, està sent operat per la companyia Plus Ultra. “Fa molta calor, hi ha nens i fins i tot han hagut d’obrir les portes de l’avió perquè entri l’aire”, ha explicat via telefònica.\nDiversos comptes de Twitter de passatgers del mateix vol mostren l’avió amb la porta oberta. “Ens sentim maltractats, ja no et pots creure les explicacions que et dóna la companyia”, ha rematat Gallego. Una cosa similar passa amb el vol entre Stuttgart i la capital catalana, que ja acumula 5 hores de retard. Havia de sortir a les 14.55 i les pantalles de l’aeroport alemany anuncien que s’espera que ho faci a 19.45.\nDes de Galícia també arriben queixes. El vol 7100 amb destinació Heathrow també acumula tres hores de retard. Tenia previst sortir a les 15.05 de l’aeroport gallec. Els vols a Londres des del Prat també presenten seriosos retards. El VY7824 amb destinació a l’aeroport de Gatwick havia d’enlairar-se les 17.30. La companyia anuncia que sortirà a les 22.10.\nEls clients de Vueling es rebel·len per les incidències a l’Aeroport del Prat


“Conèixer el passat ens ajuda a comprendre el present” | NacióLleida\n“Conèixer el passat ens ajuda a comprendre el present”\nper NacióLleida , 20 de maig de 2011 a les 11:06 |\nAquesta informació es va publicar originalment el 20 de maig de 2011 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nAquest tercer volum abarca la història de la comarca. Quines èpoques hi ha reflectides a les seves pàgines? El llibre està dividit en vuit grans apartats: Prehistòria, El temps de l'Antigor, El Món Medieval, El Món Modern i la Contemporaneïtat (el segle XIX, els 30 primers anys del segle XX, la Guerra i la República, la transició de la Democràcia a la fi de la Dictadura, i finalment els moviments culturals i d'oposició al franquisme i la transició a la Democràcia).\nJa per acabar, es contempla la possiblitat d’un quart volum? El llibre no pretén ser una obra definitiva de la història de l’Alt Urgell sinó una finestra oberta, un punt de referència i de partida perquè els historiadors que vinguin puguin continuar la feina que nosaltres hem encetat amb molta il·lusió i estimació per la nostra comarca.\nArxiu històric Nació Lleida, comprendre, ajuda, ens, passat, nostre, “conèixer, present”\nPer Carme el 26 de maig de 2011 a les 07:36\nMe l'he llegut i vull felicitar a l'autor i les autores per aquest treball que aporta molt a la comarca de l'Alt Urgell. Com sempre que algú fa coses surten les envejetes però no els hi feu cas i endavant.\nPer al "Les coses son com son" el 25 de maig de 2011 a les 18:12\nEfectivament, les coses son com son, l'Amadeu Gallart es llicenciat en història i tu ho ignores per tant ets un ignorant..... vaja\nPer Amadeu Gallart. el 24 de maig de 2011 a les 21:02\nEl 2007, de comú acord, PSC i ICV varen decidir de presentar-se separadament, quan ja s'havia perdut l'alcaldia. Ni al 2007, ni ara al 2011, els resultats d'ICV han fet cap mal a la causa comuna de l'esquerra. Em reconec obsés d'haver defensat sempre, des del 2003, un tripartit com a fòrmula viable per governar l'ajuntament. No sé si sóc bon historiador o no. Darrera del meu treball, al volum presentat, hi ha moltes hores de feina i de recuperació de documents i opinions de gent ja desapareguda. Acadèmicament sóc llicenciat en història, especialitat història contemporània. Els títols, malauradament,o sortosament, no garantitzen la qualitat.\nPer Anònim el 24 de maig de 2011 a les 20:24\nAmb tots els respectes, qui ha deixat en mans de CIU l'Ajuntament de La Seu ha estat ERC, i així els ha anat! L'Amadeu Gallart fou un dels impulsors d'un projecte d'esquerres compartit, que mica en mica va acabar fagocitat per una opció partidista concreta, i on cada vegada hi tenien menys cabuda altres visions polítiques progressistes. Suposo que per això la gent d'ICV van fer el pas, d'altra banda lògic, de plantejar una altra opció d'esquerres a la ciutat. No obstant, no sé a què ve aquest comentari en relació a la presentació d'una obra d'estudi que enriqueix enormement el coneixement de la història de La Seu i la comarca. Entenc que alguns encara visquin amb un cert rencor la separació política del Progrés, però per parlar d'història ja estan els llibres, i aquest n'és un exemple molt recomanable. Per cert, tota la raó al comentari que aclareix que l'Amadeu Gallart no és historiador. És economista, i un gran pirineísta, no com algun dels seus successors municipals\nPer Anònim el 24 de maig de 2011 a les 16:05\nEl sr. amadeu Gallart potser moltes coses, però no és historiador.\nPer Anònim el 24 de maig de 2011 a les 13:35\nConèixer el passat és important,cert.L'exalcalde Amadeu Gallart hauria de fer memòria i i veure com amb la seva obcecació política, ha deixat en mans de la dreta l'ajuntament de la Seu. Demanem a la gent d'esquerres que s'uneixi un altre cop per recuperar el bon fer de les esquerres a l'ajuntament de La Seu.


Plantaran un centenar d'arbres a la segona sèquia del canal d'Urgell, a Vallfogona de Balaguer La República\nPlantaran un centenar d’arbres a la segona sèquia del canal d’Urgell, a Vallfogona de Balaguer\nACN Lleida.-La segona sèquia del canal d’Urgell tindrà aviat un centenar de nous arbres al terme municipal de Vallfogona de Balaguer (Noguera). En concret, es plantaran 100 àlbers en un […]\nACN Lleida.-La segona sèquia del canal d’Urgell tindrà aviat un centenar de nous arbres al terme municipal de Vallfogona de Balaguer (Noguera). En concret, es plantaran 100 àlbers en un tram de 912 metres de la segona sèquia que discorre per aquesta població. S’ha escollit aquesta espècie d’arbre autòcton, adaptada agroclimàticament a la zona, i que és la mateixa que s’ha utilitzat en altres intervencions fetes durant anys al municipi. L’actuació, que s’emmarca dins el projecte Paisatges de Ponent, pretén donar a conèixer aquest espai i potenciar el turisme de natura. Els treballs es van adjudicar per 14.088,90 euros i estan cofinançats pel fons Feder, la Diputació de Lleida i l’Ajuntament de Vallfogona de Balaguer.\nEls Canals d’Urgell representen un dels atractius més rellevants de les comarques per on discorren, gràcies a les seves zones verdes i al patrimoni industrial i arquitectònic que es troba al seu entorn. En els darrers anys, s’ha vist la necessitat de treballar en un projecte turístic de desenvolupament territorial al seu entorn. En aquest sentit, s’ha instal·lat senyalització interpretativa en molts municipis per on passa. En aquesta línia, el projecte Paisatges de Ponent porta a terme actuacions per posar-ho en valor des de la vessant del turisme cultural i de natura, amb la connexió amb els nuclis de població, vinculant-los amb aquest eix turístic vertebrador.


Història - Hotel Tamariu\nL’hotel més antic de Tamariu\nPer explicar-vos els inicis del nostre petit hotel familiar, hem de retrocedir i anar-nos més enllà dels anys 30, quan els meus avis, Josep i Leonor, van obrir una taverna en aquest idíl·lic poble costaner que és Tamariu. Josep era pescador i, com en aquells moments no faltava el peix, Leonor va començar a cuinar per a la gent que baixava de Palafrugell, sobretot persones que es dedicaven a el món del suro i de la seva elaboració, i que tenien ganes de gaudir de la pau que llavors trobaven a la platja de Tamariu.\nTambé, per aquelles dates, van començar a arribar famílies foranes decidides a passar uns dies de repòs, i va ser quan van decidir ampliar l'oferta fent alguna habitació. Dels seus fills, Càndida, la meva mare, va ser la que més es va sentir atreta pels fogons i amb Luis, el meu pare, van continuar ampliant el negoci, seguint els passos dels pares.\nMentrestant, el meu germà Luis i jo, Fina, vam anar mamant, des de petits, el món de l'hostaleria i amb el temps i juntament amb les nostres parelles, Carmen i Salvador, vam continuar al peu del canó durant molts anys i junts vam anar renovant. Quan el meu germà i Carmen van decidir jubilar-se, el meu marit i jo, juntament amb els nostres tres fills, vam prendre les regnes i ja sota la batuta dels joves vam sortir endavant, donant-li un punt de modernitat.\nAra, i per circumstàncies de la vida, són les meves filles, Susan i Anna, les que amb moltes ganes, són al front del negoci, i jo espero i desitjo, que dels quatre nets que tinc, surti algun amb voluntat de lluitar per a que no es perdi el que els seus avantpassats van començar fa tants anys amb entrega i il·lusió.


Estands (lloguer o venda)\nEstà cercant un estand per a fires o esdeveniments?\nComptem amb una gran varietat de tipus d'estands per a fires o esdeveniments. El nostre sistema d'estands permet reutilitzar les estructures i intercanviar les gràfiques amb els diferents materials. Apostem per materials que siguin tan sostenibles com sigui possible, ia l'abast de qualsevol empresa. Disposem d'estands de lloguer o compra, tots ells, fàcils de transportar, emmagatzemar, muntar i desmuntar.\nOferim estands de lloguer o venda disponibles principalment per a:\n- Realitzar presentacions de producte\n- Organitzar qualsevol modalitat desdeveniment: cultural, corporatiu o esportiu\nSi teniu qualsevol altra sol·licitud, adaptem la vostra petició al producte.\nQuin tipus d'impressió utilitzem per a les gràfiques?\nLa impressió és per sublimació, alta qualitat d'impressió on la imatge es dimensiona. Les tintes utilitzades són solucions amb base aigua sense solvents ni olor.\nCom distribuïm els estands de lloguer o venda?\nProporcionem claus en mà a la construcció del seu estand, tant a Espanya oa qualsevol part del món.\nTenim magatzem de producte repartit en molts països, minimitzant l'impacte mediambiental, tant pel que fa al transport, muntatge i matèries primeres. Podem emmagatzemar el seu estand de propietat, adaptar-lo en mida i gràfica i fer totes les gestions oportunes per anar a qualsevol fira que tingui programada.\nEls nostres valors d'empresa es reflecteixen a la RSE que tenim implementada.\nA continuació trobareu exposat tot el material disponible d'estands per a fires o esdeveniments:\nEstands modulars estructures sostenibles (lloguer o venda)\nIlletes (lloguer o venda)\nSenyalítica (lloguer o venda)\nCaixes de llum (lloguer o venda)\nAeris (lloguer o venda)\nSi també esteu interessats en solucions sostenibles per a esdeveniments, us recomanem: material sostenible per a esdeveniments .\nQualsevol dubte, podeu contactar -nos per correu o per telèfon i respondrem de seguida a les vostres sol·licituds.\nTelf. 620 262 703 — paf@n2aexpress.com\nEstands modulars Tex Wave (lloguer o venda)\nIlletes Tex Weve (lloguer o venda)


La independència comença aquí (II) (Francesc Serés)\nLa independència comença aquí (II)\n4 min. 02/06/2018 17:57\nEl debat sobre el supremacisme cultural i social ha seguit el mateix guió que tantes altres sentències, deixes o escorcolls. És tinta de calamar que comença amb una allau mediàtica, un tsunami que sembla que s’ho hagi d’emportar tot. Amb epicentre a Madrid, el terratrèmol arriba aquí amb onades enormes i l’esquema de sempre, dies de confusió entre aigües brutes que quan es retiren deixen el problema allà on era.\nCada onada deixa danys, però, i d’onades n’hi ha hagut moltes. No avancem. Trobem expressions i articles que semblen trets de qualsevol dècada del segleXX i ens preguntem com és que encara som aquí. Crec que una part de la resposta la dona el fet que Espanya i Catalunya han defugit el debat cultural, un debat que a hores d’ara és impossible, que conté les claus del conflicte i que seguirà sent el motor del trencament entre les dues nacions.\nNo s’ha volgut tractar mai el problema de fons, que és un debat sobre la identitat cultural i sobre com és d’important per a una cultura amenaçada la preocupació per la seva supervivència. La pregunta, esclar, té moltes cares i afecta els seus límits geogràfics, temporals, econòmics i, sobretot, polítics i institucionals, però els perímetres del debat han estat vigilats constantment perquè es posés sempre sobre la taula de manera incompleta. Ras i curt: costa trobar algú en contra de la solidaritat interterritorial o de la distribució de rendes, però quan això produeix un dèficit fiscal tan gran que posa en qüestió el futur de qui produeix les rendes, la cosa canvia.\nI canvia perquè una part d’aquestes rendes hauria de servir per fer viables unes formes de vida socials i culturals pròpies i augurar-los un futur tan bo o tan incert com el que cada estat se suposa que prepara per als seus ciutadans. Espanya en això és una excepció, i ho hem pogut veure durant les darreres dècades. Si els successius governs de l’Estat, sobretot el PP, han estat capaços de destrossar sectors sencers de la població que consideren seva amb polítiques antisocials, què no farà amb la part que considera que encara s’ha d’espanyolitzar? El PP, i el PSOE, i en definitiva qualsevol partit que formi part de l’Estat, no podia afrontar mai el debat cultural perquè l’Estat es va crear, precisament, contra aquesta diversitat. Heretar l’Estat ha volgut dir, fins ara, heretar també la tasca d’erosió constant de la cultura catalana. El concepte identitat els fa por. Es pensen que poden conjurar-lo tractant-lo com una eina al servei del supremacisme o del nazisme segons els passi pel barret aquell dia. Mentre la identitat que defineix ha mutat en identitats múltiples, flexibles i temporals, l’Estat encara ensenya la Constitució de fa quaranta anys com a garant de si mateixa.\nAra bé... En la mesura que les forces polítiques catalanes també han format part de l’Estat, de gust o per força -aquella frase ambivalent de “la Generalitat també és Estat” s’ha convertit en el jurament per imperatiu legal-, han hagut d’adoptar la seva mateixa estructura i manera de fer, i és per això que no hem tingut mai una política cultural digna de tal nom. I per això no hem tingut mai la capacitat de generar el pensament ni l’opinió que es pogués enfrontar a la maquinària de l’Estat. El gruix de pensament econòmic dels darrers anys no té correlat en la cultura.\nTenim una estructura que copia l’altra sota els esquemes de submissió i de control. Les competències plenes en cultura, en realitat, volien dir que es feia el que es podia. ¿Immersió lingüística? Sí, però d’aquella manera que no es compleixi allà on no es vulgui i es pugui titllar de nazis els que ho demanin. ¿Pressupostos? Misèria. ¿Relacions exteriors? Sí, si és de la maneta de l’Estat, que els dirà com s’ha de parlar. ¿Excel·lència investigadora, comunicacions amb els països de parla catalana? Sotmeses a unes lleis d’estabilitat que dibuixaran un segon dèficit inversor sobre el primer dèficit fiscal.\nLa política cultural que s’ha intentat fer aquí parteix de la submissió i s’ha convertit en el peix que es mossega la cua. Quan pensem en el futur ens manca tot el que no hem fet o no hem pogut fer en el passat. La manca de definició fa que no hi hagi hagut polítiques culturals definides, complexes i diverses i que se situïn no ja en els termes de la modernitat europea sinó en el fons contemporani que ens hauria de fer estar preparant la propera dècada. Arrosseguem sempre dèficits tan greus i nombrosos que amb un estat com l’espanyol és gairebé un miracle que encara pensem en el futur. Per això, no hi ha afer polític més urgent i important avui i aquí que el de recuperar la iniciativa cultural, i aquesta iniciativa cultural és política.\nGama Maserati 2019: per si us toca la rifa\nJordi Aliaga: “Ser a la Copa és un reconeixement i un privilegi”\nDel Macba y sus turbulencias (una más)


Atractius turístics Popularment es diu que l’Arboç és el poble de les cases boniques, o que l’Arboç és “Terra de bon vi i de puntes al coixí”. Sigui com sigui, l’Arboç és un poble que sorprèn el visitant. Una passejada pels seus carrers del nucli antic descobreix als visitants una vila amb molta història i amb moltes tradicions.\nL’emblemàtica Giralda de l’Arboç, el carrer Major, la plaça de la Vila, l’església de Sant Julià, les façanes d’estil modernista amb les cases porticades de la plaça, el Palau Gener i Batet, l’Hospital de Sant Antoni Abat, etc.. L’Arboç és un no acabar de bellesa arquitectònica capaç d’embadalir qualsevol visitant.\nResidu Zero - Atractius turístics


de baix cap dalt: d’octubre 2010\nLA SANCIÓ COM A SOLUCIÓ, UNA CURIOSA VISIÓ D’ESQUERRES\nLa setmana passada ens vàrem reunir amb Josep Barberà, regidor de medi ambient, arran de la denúncia efectuada per la seva regidoria contra la CUP per penjar cartells en les parets de la ciutat, una infracció que com ell va recordar, pot arribar fins als 2000 euros.\nMes enllà de la denúncia per un fet que, com ell va reconèixer, l’Ajuntament també du a terme i de que els únics col•lectius sancionats, tal i com vam poder comprovar en la relació de denúncies son, a banda de les entitats privades, les organitzacions que tenen una actitud mes, diguem-ne contestatària amb l’Ajuntament (com l’Assemblea de Joves, la CGT o La Maranya), el moll de l’ós de l’assumpte es quelcom que es repeteix en l’acció política de l’Ajuntament de manera constant, la prohibició com a única solució.\nLa CUP, com ja vàrem fer en el mateix cas quan l’ecosocialista Mercè Rivadulla ocupava la mateixa regidoria, vam anar a parlar amb el sr. Barberà amb un missatge clar, no es pot perseguir que s’enganxin cartells quan no es dona alternativa a les entitats sense ànim de lucre com es fa, per exemple, en d’altres ciutats del principat instal•lant cartelleres d’ús exclusiu per aquestes.\nNo cal dir que la resposta del regidor va ésser negativa de manera coherent amb la praxis de la Paeria, la sanció com a única solució als problemes socials. Així, contra la pobresa es redacta una ordenança de civisme que prohibeix anar mal vestit o fer pudor, contra la prostitució s’amplia l’anterior ordenança i es prohibeix les prostitutes al carrer (això si, un cop la prohibició en marxa s’inicia a corre-cuita un pla integral de resultats encara desconeguts), contra el burca, enlloc d’oferir mesures socials i un pla integral destinat a ajudar aquelles dones que el duen, una nova prohibició i, com en el cas anterior, condemna per les dones afectades a la invisibilitat del seu domicili.\nAixí, un cop més, els socialistes tornen a manllevar de la dreta un altre dels seus discursos i apliquen una mena d’aquella política de “tolerancia zero” impulsada a finals dels anys noranta per l’alcalde de Nova York, Rudolph Giuliani. Una política basada en l’aplicació severa de sancions a qualsevol delicte per petit que sigui i l’ampliació de la consideració d’infraccions a les mostres de pobresa i exclusió, una política que amaga els problemes socials sota sancions sense oferir cap altra solució que no sigui la punitiva.\nLa majoria socialista de la Paeria continua amb una política cada cop mes escorada cap a la dreta amb el beneplàcit de CiU i el PP que es freguen els veient com els socialistes apliquen les seves pròpies idees. Mentre tot això passa hem pregunto que on és la suposada oposició d’esquerres de l’Ajuntament de Lleida?\nPublicat per Pau a 15:46 Cap comentari:\nEs innegable l’aptitud del PP per apel•lar als sentiments mes primaris de l’ésser humà i treure’n un rèdit, per exacerbar, entre d’altres, l’individualisme, la por a l’altre o el rebuig a la diferència.\nTambé es innegable la seva capacitat de desplegar un discurs que va des d’una mena de centre-dreta fins a un 90% dels electors de l’extrema dreta tal i com es feia públic aquest diumenge en un diari de tirada estatal. Un partit que ha aconseguir frenar l’ascens de la resta que li busquen espais en un dels seus extrems, com Plataforma per Catalunya, i ho fa, bàsicament assumint de manera enèrgica, el seu discurs.\nAixí ara el que toca, per tal de tancar espais a la dreta i de buscar el vot de la manera més irresponsable, es obrir el debat de la immigració des de la demagògia, sense voler aportar solucions en positiu que vaguin mes enllà de l’estigmatització d’un col•lectiu que, curiosament, no te dret a expressar la seva voluntat política a les urnes.\nTampoc es que ens enganyin, el PP, no ha variat substancialment el seu discurs en els darrers anys. El que si que sorprèn es que aquells qui ara critiquen aquests discursos abraonats contra la diferència son els qui han posat el seu gra de sorra atiant el foc, obrint debats entorn del padró, com es el cas de Vic, o del burca, com a Lleida, llençant propostes robades a aquells partits que diuen combatre.\nAra si, quan convindrà caldrà dir allò de “si tu no hi vas, ells tornen.”\nPublicat per Pau a 15:09 Cap comentari:\nPublicat per Pau a 13:38 1 comentari: