La jutgessa nega a l'exdirectora de l'IVAM un permís per a viatjar a Cuba al setembre\nEl Jutjat d'Instrucció número 21 de València, que investiga presumptes irregularitats en la gestió de l'Institut Valencià d'Art Modern (IVAM), ha denegat a l'exdirectora de l'ens Consuelo Ciscar un permís per a viatjar a Cuba al setembre. Tenia previst participar en un congrés, però la magistrada no considera que la seua presència allí siga "imprescindible".\nLa jutgessa nega a l'exdirectora de l'IVAM un permís per a viatjar a Cuba al setembre Europa Press\nD'esta forma, la jutgessa desestima la petició de Ciscar d'abandonar el territori Schengen amb la finalitat d'assistir a la XL Conferència General del Comité Internacional de Museología (ICOFOM) que tindrà lloc a l'Havana (Cuba) entre els dies 25 a 29 de setembre de 2017.\nLa jutgessa li va retirar el passaport a Ciscar de forma cautelar al març de 2017 pels "múltiples contactes" que té fora del territori Shcengen que li podrien servir d'ajuda per a eludir l'acció de la Justícia. Dos mesos després, l'Audiència Provincial de València va confirmar esta mesura.\nLa instructora rebutja ara la petició de l'exdirectora d'anar a Cuba, d'acord amb el criteri del fiscal, ja que no considera que la participació de Ciscar en el Congrés "siga imprescindible" i afig que la investigada "seguix tenint els mateixos contactes internacionals que ja tenia" quan va decidir al març de 2017 la retirada del passaport.\nEl 'cas IVAM' va nàixer al juliol de 2015 a partir d'una denúncia de Fiscalia. En la causa, oberta pels delictes de malversació de cabals públics, prevaricació administrativa i falsedat documental, hi ha deu investigats: Ciscar; el seu fill, Rafael Blasco, conegut com Rablaci; els que anaren sotsdirectors d'Administració i Finances del centre d'art, Juan Carlos Lledó; de Gestió Interna, Juan Bría; de Publicacions, Norberto Martínez; Tècnic Artística, Raquel Gutiérrez; un empresari, l'administrador de Valsatrans i Logística de l'Art, Enrique Martínez; Pilar Mundina, que exercia com la seua assistenta personal en viatges; Jorge García Vallés, qui exercia el càrrec de tècnic d'acció exterior; i María Ángeles Valiente, cap de Departament de Desenvolupament en l'IVAM.\nEn les diligències s'investiguen els suposats sobrecostos en l'adquisició d'obres d'art i en la contractació de publicacions, a més del possible ús dels mitjans del museu per a la promoció artística del fill de l'exdirectora, Rablaci.\nEl rector de la UV creu que la "verdadera solució" per al PDI associat passa per noves figures estatals o autonòmiques 0


Com arribar a Agencia Tributaria a Andorra La Vella amb Bus\nCom arribar a Agencia Tributaria a Andorra La Vella amb Bus?\nMira Agencia Tributaria, Andorra La Vella al mapa\nIndicacions a Agencia Tributaria de Andorra La Vella amb transport públic\nLes següents vies de trànsit tenen rutes que passen a prop de Agencia Tributaria\nCom arribar a Agencia Tributaria amb Bus?\nEstacions de Bus a prop de Agencia Tributaria a Andorra La Vella\nBus línies a Agencia Tributaria a Andorra La Vella\nQuines són les estacions més properes a Agencia Tributaria?\nLes estacions més properes a Agencia Tributaria són:\nPrat De La Creu és a 168 metres de distància, 3 minuts caminant.\nLa Grau (Eliminar Si/No) és a 187 metres de distància, 3 minuts caminant.\nPont De Tobira és a 275 metres de distància, 4 minuts caminant.\nQuines Bus línies paren a prop de Agencia Tributaria?\nAquestesBus línies paren a prop de Agencia Tributaria: L1, L4, L5.\nTransport Públic fins a Agencia Tributaria a Andorra La Vella\nEt preguntes com arribar a Agencia Tributaria dins de Andorra La Vella, Andorra? Moovit t'ajuda a trobar la millor manera d'arribar a Agencia Tributaria amb indicacions pas a pas des de l'estació de trànsit més propera.\nMoovit proporciona mapes gratuïts i indicacions en directe per ajudar-te a navegar per la teva ciutat. Consulta horaris, rutes, horaris i esbrina quant triga a arribar a Agencia Tributaria en temps real.\nBusques la parada o l'estació més propera a Agencia Tributaria? Consulta aquesta llista de parades més properes al teu destí: Prat De La Creu; La Grau (Eliminar Si/No); Pont De Tobira.\nPots obtenir Agencia Tributaria per a Bus. Aquestes són les línies i rutes que tenen parades properes - Bus: L1, L4, L5\nVols veure si hi ha una altra ruta que t'hi porti en un moment? Moovit t'ajuda a trobar rutes o horaris alternatius. Aconsegueix direccions des de Agencia Tributaria fàcilment des de l'aplicació o lloc web de Moovit.\nFem fàcil anar a Agencia Tributaria, és per això que més de 930 milions d'usuaris, inclosos els de Andorra La Vella, confien en Moovit com la millor aplicació per al transport públic. No et cal baixar cap aplicació d'autobús o tren, Moovit és la teva aplicació de transport tot en un que t'ajudarà a trobar el millor horari d'autobús o tren disponible.\nLlocs d'interès pròxims a Agencia Tributaria a Andorra La Vella\nLínies de transport públic amb estacions més properes a Agencia Tributaria a Andorra La Vella\nLínies Bus amb estacions més properes a Agencia Tributaria a Andorra La Vella\nMés fàcil arribar a Agencia Tributaria amb l' app!


Empat entre l'esquerra i la dreta l'últim dia d'enquestes | NacióDigital\nCompte enrere pel 10-N. Les darreres enquestes de la campanya dibuixen un frec a frec entre l'esquerra i la dreta. Els pronòstics mantenen, doncs, la tensió entre els partits en la cursa pels comicis d'aquest diumenge.\nLa formació taronja d'Albert Rivera patiria una forta davalla: dels 57 escons que actualment té al Congrés dels Diputats, es quedaria sols amb uns 15 - 18 seients.\nPer contra, els sondejos elaborats pels diaris ABC, El Mundo, El Español i La Razón, convergeixen en assenyalar una remuntada del PP i de Vox.\nDe fet, darreres previsions donen a la formació d'extrema dreta la quarantena de diputats que no va aconseguir els passats comicis, situant-se així per davant de la formació taronja. Per altra banda, els populars es refan de la patacada del 28-A i aconsegueixen situar-se com a segona força més votada per darrera del PSOE.\nEls socialistes es mantenen capdavanters en les enquestes, però amb una certa davallada de vots. Així, aquest 10-N hi ha la possibilitat que el PSOE es quedi amb menys escons que els que té actualment. El Mundo és el què té un pronòstic més favorable al partit de Sànchez, augurant un ventall situat entre els 118 i els 126 escons, mentre que l'ABC el rebaixa a 120-123, La Razón a 114 - 122 i El Español a 110-119.\nPel que fa Unides Podem totes les enquestes mantenen el nombre de diputats entorna a una xifra semblant als 42 que tenen actualment. La formació d'Iñigo Errejón, Més País, entraria al Congrés segons tots els sondejos. El nombre de seients ballaria entre 4 ( en el cas de les enquestes de El Mundo, l'ABC i La Razón) i un ( en el cas de El Español).\nMentre que els sondejos l'ABC, La Razón i El Español dibuixen la dreta (PP, Ciutadanas i Vox) com a guanyadora, El Mundo augura la victòria per la suma de PSOE, Unides Podem i Més País. Però en cap dels dos possibles escenaris, aquestes victòries serien suficients per assolir la majoria absoluta. Així el desempat entre els dos blocs quedaria en mans dels indecisos, que El Mundo situa en 10 escons, un 35% dels votants.\nLes altres possibilitats de desempat passen o bé, per un pacte entre PP i PSOE, que segons apunten El Mundo i El Español serien la millor opció per assegurar la governabilitat de l'estat espanyol. Mentre que l'ABC, parla també de la possibilitat d'abstenció del PP o del PSOE per permetre la investidura dels seus rivals. De la mateixa manera, els quatre mitjans apunten a la necessitat de Sànchez de recórrer als independentistes en cas de no haver-hi abstencions per part de la dreta. La reedició de l'anomenat pacte 'Frankestein' seria com l'única opció que, amb les dades actuals, podria permetre la repetició de Sànchez a la Moncloa.\nPolítica, Més País, Unides Podem, Ciutadans, Vox, eleccions espanyoles 10-N, resum enquestes electorals, sondejos, 10-N, PSOE, pactes, PP, comicis


Col·leccionistes dels oblits: una mirada plural al patrimoni cantidad\nTemática: Ensayo i Etnología\n«Col·leccionistes dels oblits» constitueix una immersió molt rigorosa en el tenaç esforç de manteniment de la memòria de quatre col·leccionistes de la comarca de les Garrigues: el Vilosell, Cervià de les Garrigues, Almatret i del Soleràs. Per mitjà de l’anomenat «mètode qualitatiu etnogràfic», Marta Farré ens en fa conèixer les col·leccions i la vida, l’ambició i els somnis. Però no únicament això. La seva obra traça vincles entre el microcosmos i el macrocosmos, i relaciona aquesta necessitat de preservació de la memòria amb el nostre món en general: canviant per naturalesa, líquid per definició, inestable per condició. D’altra banda, com afirma l’autora, «aquestes iniciatives representen una oportunitat per debatre, aprendre i reflexionar sobre quin ha de ser el rol de la tutela patrimonial quan les col·lectivitats s’apropien del que sempre ha estat seu: un patrimoni viu en mans de totes les persones que necessitem la construcció de significat per donar un sentit de continuïtat a les nostres vides». «Col·leccionistes dels oblits» va merèixer la primera Beca Maria Font de Carulla.\nEstás viendo: Col·leccionistes dels oblits: una mirada plural al patrimoni 14,00 €


Dona jove socialista\nPer a molts ciutadans la política s’ha convertit en un espectacle on predomina el pensament únic i falta autocrítica, respecte i sinceritat. Creuen que si pertanys a un partit, perds una part de la teva llibertat personal, deixes de ser tu per ser el que vol el partit, perdent naturalitat i per tant, credibilitat. Justament allò que més reclamem la ciutadania als polítics.\nPerò no sempre això és cert. Ella no ho recordarà però, una de les coses que més em va sobtar quan vaig conèixer la Montse va ser la seva capacitat i dignitat defensant el significat de la paraula normalitat quan el seu físic era present en comentaris d’uns polítics. Això la va irritar, no es va tallar i els va deixar retratats dient que eren l’esforç, el rigor o la professionalitat les coses que valen. No el color dels cabells, si duia talons o ratlla d’ulls i rímel.\nLa Montse Mínguez que conec, era i és una jove dona del PSC apassionada de la política. Una universitària mare de dos fills, afectuosa, divertida i propera. Amb experiència en política municipal i a la qual no he vist mai abandonar quan les coses s’han posat difícils. Un bon còctel d’ingredients per un moment en què altres partits només transmeten improvisació i per als que menys la presó o que els toquin la butxaca tot és ficció.\nParlar des de l’amistat per ajudar-la a aconseguir l’èxit és parlar de capacitats d’aquesta dona jove socialista per retornar a tota la societat catalana els seus drets i la seva dignitat de viure en democràcia. Explicant que política no és dogmatisme ni és servilisme, que no cal cridar, que escoltar és més que parlar, que es poden reconèixer encerts dels rivals i buscar acords amb tothom perquè construir és millor que destruir. Valors que molts ciutadans, que no estem entregats a cap partit, desitgem.\nPensar que els mateixos que no paren d’atorgar credencials de patriotisme sense explicar com i en quins terminis volen construir la seva República tornin a ser candidats, em sembla una presa de pèl. Les eleccions permetran comptar-nos i escollir, els i les nostres representants. Dones i homes en els quals puguem creure. Ja n’hi ha prou d’haver d’interpretar el futur amb les 78 cartes del Tarot o mirant-nos els pòsits del cafè.


L’espectacle “Vacía” convida a l’espectador a explorar i reflexionar sobre els espais buits | Tàrrega Televisió\nEn uns terrenys situats al límit de la ciutat, els participants a l’assaig obert de l’obra “Vacía” de la jove Maria Capell arribaven en autocar per endinsar-se en una realitat vagament coneguda però inexplorada. Un recorregut per reflexionar sobre edificis buits que es poden trobar a cada metròpoli i els espais que mai s’han arribat a desenvolupar tot i que un dia van tenir aprovades llicències d’obres per ser transformats.\nMaria Capell que ha creat aquest espectacle amb la seva companyia “Silere” ha estat alumna del Màster de Creació en Arts Carrer de FiraTàrrega, celebrat l’any passat. En aquesta edició presenta aquesta proposta experencial i reflexiva que ha estat produïda en el marc del Programa de Suport a la Creació.\nI en aquest lloc inhòspit i desconegut l’experiència de “Vacía” planteja una pregunta, els marges de la societat i el llindar de la ciutat són encara part d’aquest lloc o de la mateixa societat? El debat està obert i les respostes cadascú les pot elaborar participant de l’obra al setembre.\nEtiquetes Assaig obertbuitciutatscreacióespaiFiraTàregaMaria CapellreflexióTeatreVacía\nSense resposta per “L’espectacle “Vacía” convida a l’espectador a explorar i reflexionar sobre els espais buits”


Notícies - Quatre escoles organitzen un concert solidari al Teatre-Auditori en benefici dels nens de Nigèria\nQuatre escoles organitzen un concert solidari al Teatre-Auditori en benefici dels nens de Nigèria\nL'Orquestra Simfònica Sant Cugat tornarà a interpretar 'El Pessebre' de Pau Casals\nel 16/des/05 Adria Claramunt Cultura PDF\n'El Pessebre' de Pau Casals torna diumenge al Teatre-Auditori en una funció solidària promoguda per les escoles La Vall, La Farga, l'Escola Infantil La Farga i Arina amb la col·laboració de la Fundació Impuls. L'objectiu de l'actuació, que anirà a càrrec de l'orquestra Simfònica Sant Cugat i diferents corals, és recollir diners per ajudar a escolaritzar nenes i nens sense recursos de Nigèria.\nQuatre escoles de la Institució Familiar d'Educació -La Vall, La Farga, l' Escola Infantil La Farga i Arina- han unit esforços per ajudar en l'educació dels nens i nenes nigerians.\nAmb aquest objectiu, els diners recaptats en el primer concert solidari de la Fundació Impuls es destinaran a beques per a infants nigerians. En concret, les ajudes seran per l'escola Whitesands, situada a la ciutat nigeriana de Lagos i que combrega amb el model educatiu de l'escola santcugatenca La Farga.\nEl director de la Fundació Impuls, Juan Pablo Garrido, ha destacat que un dels reptes educatius consisteix en obrir l'escola a tothom. Aquestes beques, segons Garrido, són un instrument perquè els més desafavorits puguin cursar tota l'escolaritat al centre Whitesands.\nJosé Pablo Garrido\nCatalunya té uns repctes educatius però altres països també. Una manera d'ajudar-los és assistir a aquest concert\nEl concert se celebrarà aquest diumenge a les set de la tarda al Teatre-Auditori. El preu de l'entrada és de 30 euros i l'espectacle anirà a càrrec de l'Orquestra Simfònica Sant Cugat, que interpretarà l'oratori 'El Pessebre' de Pau Casals, basat en un poema de Joan Alavedra.


Nom: SEGON RECINTE MURAT - ELS BALUARDS\nAltres noms: Muralles d'època moderna i medieval\nAdreça: Conjunt Històric de Girona\nNúm. Registre / Catàleg: 4387-MH\nEl segon recinte murat es va construir a la segona meitat del s. XIV, per ordre de Pere III el Cerimoniós, per englobar els diferents burgs que havien crescut fora de l'antic recinte emmurallat, com: Sant Feliu, Sant Pere, Santa Eulàlia, l'Areny, Vilanova i el Mercadal. Es van edificar torres de planta quadrada i circulars en llocs considerats estratègics i es van refer altres ja existents.\nLa muralla del Mercadal es va construir a la primera meitat del s. XV i posteriorment se li van afegir divuit torres semicirculars, separades entre si de 50 a 70 metres.\nAl s. XVII es van reforçar les muralles amb baluards i fossats, seguint les pautes del sistema Vauban. Al costat dret de l'Onyar es van fer els baluards de Sant Pere, de les Sarraïnes, de Sant Cristòfol, de la Mercè, de l'Areny i de Sant Narcís i a la muralla del Mercadal els de Figuerola, de la Santa Creu, del Governador, de Santa Clara, de Sant Francesc i un petit baluard exterior anomenat de Bournonville. Quan es van construir els baluards del Mercadal van quedar al seu interior sis de les torres medievals, deixant a la vista només dotze.\nDel segon recinte murat al costat dret de l'Onyar es conserven importants restes. A la plaça de Sant Feliu hi ha un mur del baluard de Sant Narcís, construït al s. XVII. Seguint pel carrer Jaume Pons Martí, hi ha un portal tapiat flanquejat per dues espitlleres i, més endavant, el portal de la Barca, construït entre 1367 i 1380. El recorregut de la muralla continuava pel carrer Sant Pau on es pot veure un mur amb espitlleres, enganxat a les vies del tren, que son les úniques restes conservades del baluard de Sant Pere. El portal de França s'obria a l'actual plaça de Sant Pere però aquest va ser enderrocat al 1909 i només es conserva el cos de guàrdia a la seu del Centre Jove de Salut Integral. A partir d'aquest punt comença l'anomenada cortina de Santa Llúcia, un tram de muralla amb molt bon estat de conservació i per on es pot seguir el camí de ronda. Aquest mur a l'alçada dels jardins de John Lennon fa un gir de 90º, punt on hi havia un torre avui desapareguda, per continuar cap al sudoest fins arribar a Sant Pere de Galligants. Aquí la muralla continuava en les parets de l'església, la qual fou totalment fortificada. En aquest punt també es trobava el portal del Sant Daniel, del qual queden escasses restes. A continuació de l'església la muralla continuava, creuava el riu Galligants i, a l'altre costat, s'obria el baluard de les Sarraïnes el qual enllaçava amb la muralla de la Força Vella. Les restes d'aquest baluard es troben al Passeig Arqueològic. Adossat al mur de la Força, l'any 1725 es va construir el baluard de Sant Cristòfol per defensar el sector de Galligants.\nDes de la torre del Telègraf arrenca la muralla del sector sud del nou recinte. Una porta oberta a la mateixa torre dona accés a la muralla medieval, de la qual destaca el poc gruix i l'elevada alçada. El mur avança pel pàrquing de la universitat de manera ascendent fins arribar al punt més alt on fa un gir de 135º i comença a descendir en direcció al riu. A l'angle es conserva la torre dels Predicadors, de planta circular, construïda entre el 1376 i 1380 sota la direcció del mestre d'obres Pere Sacoma. Continuant el recorregut de la muralla s'arriba a un baluard construït en època carlina aprofitant una bretxa en el mur. Des d'aquí s'arriba a la torre del General Peralta, de planta quadrangular, passant per un pont metàl·lic; sota aquest pont antigament hi havia el portal de Sant Domènec.\nLa muralla continua pel passeig Fora Muralla on es troben algunes torres i portals. La torre i portal dels Socors és un grup format per una torre quadrangular amb espitlleres i la porta d'arc rebaixat defensada per un tambor de planta rectangular amb espitlleres. La següent torre és la del portal Nou; aquesta és de planta quadrada i té al costat una porta oberta a principis del s. XX. Més endavant la muralla fa un gir i en aquest punt es va construir una garita de vigilància. A continuació hi ha el baluard de la Mercè, o bastió del Carme, que protegia l'entrada sud de la ciutat; ocupava el terreny on actualment hi ha els jardins de les Pedreres i d'ell només es conserven algunes filades de pedres. Un cop passat l'espai del baluard hi ha el portal de les Beates, obert al 1984 per facilitar l'accés al Centre Cultural de la Mercè; en aquest punt acaba el camí de ronda transitable i les restes de la muralla són escasses.\nSi es continua en línia recta fins al límit del riu, en aquell indret hi havia el portal del Carme que es va enderrocar al 1901. A partir d'aquí la muralla feia un gir i continuava resseguint l'antic marge de l'Onyar; aquest tram, que arribava fins a l'actual pont de Pedra, rebia el nom de muralla del Pes de la Palla però no queda cap resta visible. A partir del pont, la muralla continuava per la Rambla de la Llibertat i, en l'espai que actualment ocupa l'edifici de la Oficina de Turisme, hi havia el baluard de l'Areny. Aquest tram és la muralla del riu, construïda al s. XIV, i consistia en la part baixa de les cases que donaven a l'Onyar que estaven obligades a tancar totes les obertures de cara al riu en temps de guerra i d'aquesta manera es convertia en un mur defensiu. A l'alçada del pont de Sant Agustí es conserven restes de la torre d'en Vilella, feta per protegir el portal d'en Renart. Aquesta muralla continuava fins enllaçar amb el baluard de Sant Narcís.\nDe la muralla del Mercadal, al costat esquerre del riu Onyar, només es conserva l'angle de l'antic baluard de Sant Francesc que serveix de base del monument del Lleó a la plaça Calvet i Rubalcaba, i al pàrquing que hi ha sota la plaça. L'antic recorregut de la muralla seguia la Gran Via de Jaume I, des de la plaça de la Independència fins al Mercat Municipal, i es tancava a la part del riu.\nDe la lluneta de Bournonville tampoc queda cap resta. Era un petit baluard aïllat de la muralla amb forma triangular i protegit per un fossat i una banqueta. El segon recinte murat es va construir a la segona meitat del s. XIV, per ordre de Pere III el Cerimoniós, per englobar els diferents burgs que havien crescut fora de l'antic recinte emmurallat, com: Sant Feliu, Sant Pere, Santa Eulàlia, l'Areny, Vilanova i el Mercadal. Es van edificar torres de planta quadrada i circulars en llocs considerats estratègics i es van refer altres ja existents.\nAl s. XVII es van reforçar les...\nL'origen d'aquestes muralles es remunta al S. XIV, quan Pere el Cerimoniós construeix una nova muralla que engloba els nous barris construïts fora de l'antic recinte murat d'origen romà. A més a més, també reforça l'antiga muralla per convertir-la en una fortalesa dins de la ciutat.\nAl 1418 es van iniciar les obres de la muralla del Mercadal i es va acabar a mitjans del s. XV. Aquesta tenia els murs més baixos però més gruixuts que la de la dreta de l'Onyar.\nAl S. XVII es van reforçar les muralles amb baluards i fossats, seguint les pautes del sistema Vauban\nL'any 1814, a la fi de l'ocupació de la ciutat de Girona pels francesos, es va produir la voladura de les fortificacions més significatives, com la Torre Gironella. A partir de principis del S. XX, es van començar a enderrocar els trams de muralla que dificultaven el creixement de la ciutat mantenint aquells que no molestaven. L'origen d'aquestes muralles es remunta al S. XIV, quan Pere el Cerimoniós construeix una nova muralla que engloba els nous barris construïts fora de l'antic recinte murat d'origen romà. A més a més, també reforça l'antiga muralla per convertir-la en una fortalesa dins de la ciutat.\nL'any 1814, a la fi de l'...


Manel Ferré reivindica la seva innocència i confia que la causa de les dietes duplicades serà arxivada | Diari de Tarragona\nManel Ferré reivindica la seva innocència i confia que la causa de les dietes duplicades serà arxivada\nL'exalcalde d'Amposta podria ser jutjat a l'Audiència de Tarragona per suposada malversació després que s'hagi iniciat el procediment de judici amb jurat popular\n28 de Junio de 2018 - 16:34 hs\nEn primer terme, Manel Ferré a l'entrada als jutjats d'Amposta. Foto: Joan Revillas\nL’exalcalde d’Amposta, Manel Ferré, ha emès un comunicat reiterant la seva innocència en el cas dels prop de 24.000 euros en dietes duplicades que va cobrar de l’Ajuntament, el Consorci Social i de Salut de Catalunya (CSC) així com d’altres entitats i organismes públics dels quals formava part. Ferré, investigat per suposada malversació durant gairebé els últims tres anys, ha estat citat el pròxim dia 30 de juliol al jutjat número 2 d’Amposta, juntament amb Fiscalia i l’Ajuntament –l’única acusació personada- a una vista que ha de servir per decidir l’obertura definitiva del judici oral.\nLa setmana passada, la titular d’aquest jutjat va decidir obrir el procediment de judici per tribunal jurat. Una decisió que situa l’exalcalde, encara amb la condició d’investigat, molt a prop de la banqueta dels acusats, que seria davant d’un jurat popular a l’Audiència de Tarragona. Malgrat això, Ferré confia que l’exposició dels seus arguments de defensa en la compareixença del pròxim dia 30 de juliol –en la qual la jutgessa escoltarà totes les parts- serveixi per arxivar el cas, que encara es troba formalment en fase d’instrucció, segons addueix. L’exalcalde també podria evitar el judici si, finalment, arriba a un acord amb el consistori i Fiscalia.\n«Reitero la meva absoluta innocència i el convenciment que no he percebut cap quantitat que no em correspongués d’acord amb la llei», ha declarat. Assegura, a més, haver acreditat que «lluny d’haver actuat amb opacitat, existia una total concreció i transparència respecte les despeses reclamades i la seva justificació». «Totes elles van ser autoritzades per la interventora municipal, sense que en cap cas es plantegés l’objecció», apunta.\nFerré també ha subratllat que el cas es va obrir arran de la denúncia del regidor de Plataforma per Catalunya a Amposta, «que ja ha presentat quatre denúncies contra mi i, a l’espera que es resolgui la causa a la que s’està fent referència, totes han estat arxivades».


Inici › Taller de costura i literatura\nTaller de costura i literatura\nDilluns a les 17.30. Sala Taller de la Biblioteca Pere Anguera.\nTaller per a infants de creació de personatges literaris amb teixits, fil i agulla\nExposició "Negre sobre blanc. Col·lecció de dibuixos del Museu de Reus"\nL'exposició es pot visitar de dimarts a dissabte de 10.00 a 14.00 i de 17.00 a 20.00 h.L’escriptor francès Paul Valéry quan va dir que «Les tres grans creacions humanes són el dibuix, la poesia i les matemàtiques» va posar de relleu la importància de la tècnica del dibuix. El dibuix és...\nEl llac dels cignes de Txaikovski\nEl llac dels cignes de TxaikovskiBallet clàssic de Sant Petersburg d'Andrey BatalovEl llac dels cignes una història que transcórrer entre l’amor i la màgia, l’eterna lluita del be i del mal. És l’obra per excel·lència del ballet clàssic universal i expressió màxima de l’escola...\nJusto Molinero y los Descastaos\nLa tercera juventud de José CedenaJusto Molinero y los DescastaosTorna Justo Molinero y Los Descastaos amb un nou espectacle: "La tercera juventud".Una residència on els residents no són de la tercera edat... estan vivint la seva tercera joventut. Gaudirem amb les seves ocurrències en el seu dia...


La Làmpara de la Unió – Unió Musical de Llíria\nInicio/La Làmpara de la Unió\nLa Làmpara de la UnióUnio Musical2018-12-21T00:21:58+02:00\nAquesta luxosa làmpara de bronze amb un pes de 1.000 quilos és de grans proporcions ja que té una altura de 4,50 metres i un diàmetre de 3,25 metres i està formada per 13.000 llàgrimes tallades de fi cristall de Florència. Cal destacar els deu canelobres de tres braços amb escultures de muses que rodegen la làmpara i que cadascú té un pes de 35 quilos. A més la làmpara té una magnífica decoració a base de filigranes i flors de cristall, bronze i espills tallats que des de baix no es poden apreciar en tot el seu esplendor. També està rematada per una gran corona de bronze amb decoració de fulles i espills que tenen incrustades cristalls a mode de pedres precioses. A causa de les seues dimensions se sol baixar del sostre del teatre de tard en tard, ja que a més es fa de manera manual, a través d’un torn tradicional i un sistema de cables metàl·lics. La baixada és tan lenta que quasi dura una hora. En els últims 26 anys sols s’ha baixat tres vegades: quan es restaurà el teatre en 1992, per als actes del centenari de la societat en el 2001 i per al concert extraordinari que oferí Zubin Mehta amb la Banda Simfònica en el 2013.\nTot aquest procés de construir sumptuosos teatres i de penjar làmpares monumentals i luxoses en una època de tantes necessitats, no s’entén sense una explicació sociològica del comportament dels llirians, basada en una intensa rivalitat d’arrels històriques que fou alhora geogràfica, religiosa i musical. Com molt bé saben els llirians, el poble ha estat dividit en dues parts oposades, rivals: la Part d’Avall enfront de la Part de Dalt o Raval. Cada meitat de Llíria s’ha caracteritzat per tenir unes peculiaritats geogràfiques, religioses i musicals diferents que han servit per a desenvolupar el tradicional antagonisme entre les dues parts. Per eixe motiu, quan la Unió construí el seu teatre l’any 1949 penjà de manera provisional una làmpara modesta, però l’altra societat musical, La Primitiva o el Clarí per als de Llíria, motivats per la construcció del teatre de la Unió, va edificar en 1951 un nou teatre i penjà una gran làmpara. A partir d’aquest moment a la làmpara de la Unió començaren a anomenar-la «cresol» per les seues reduïdes dimensions. Per eixe motiu, i com ja he recordat anteriorment, s’organitzà a la Unió Musical una extensa comissió de dones unioneres que tenien com a missió recaptar fons per a finançar una nova làmpara monumental que superara a la dels adversaris. No buscaren a qualsevol fabricant de làmpares. Buscaren al millor, al que transformava les seus làmpares en unes obres artístiques, al que tenia un prestigi més internacional. Quan es penjà a la Unió la monumental làmpara, els adversaris vaticinaren que aquesta es cauria a causa de les seues dimensions i per eixe motiu es feren popular per aquells anys una poesia que compongué Santiago Aragó i que entre altres qüestions deia:\nCaurà? No caurà? Caurà?


Carrefour llança un nou celler en línia amb més de 1.000 referències\nPublicado 17/07/2017 12:13:25CET\nCarrefour llança el seu nou celler en línia amb més de 1.000 referències, entre les quals es troben vins de tendència, grans vins, ampli assortiment de caves i xampany, entre d'altres, segons ha anunciat el grup.\nEl celler, que també disposa de vermuts, espirituosos i accessoris, preveu arribar a les 1.500 referències en els propers mesos, a més d'oferir contingut rellevant sobre cellers, denominacions d'origen i tipologia de raïms.\nLa botiga en línia ofereix al client la possibilitat de trobar la informació que necessita per ajudar-lo a trobar el seu vi adequat i així convertir-se en tot un expert.\nEl celler compta amb un magatzem exclusiu per a l'òptima conservació d'aquests vins que està situat a Alcobendas. L'entrega es realitza a tot el territori peninsular, i en els propers mesos té com a objectiu aconseguir cobertura nacional.\nA més, les despeses d'enviament són les més econòmiques del mercat, segons ha assenyalat la companyia, amb un període d'entrega de 48-72 hores.\nLa plataforma de venda en línia de Carrefour és ja un referent en l''e-Commerce' espanyol amb 120 milions de visites, més de mig milió de referències i un milió de comandes anuals.\nEl seu supermercat en línia compta amb 700.000 articles disponible a la pàgina web, i és el primer a donar servei i cobertura al 98% de la població espanyola, segons ha ressaltat el grup, que ha destacat que aquests resultats confirmen la seva aposta per la innovació en 'e-commerce'.


El Port de TGN preveu perdre 22 escales de creuers | Diari La República Checa\nEl Port de TGN preveu perdre 22 escales de creuers\nEl Port de Tarragona només ha pogut rebre enguany un creuer arran de la crisi de la COVID-19. L’escala del Marella Dream (TUI UK) el 5 de març, amb uns 1.500 passatgers a bord, va ser la primera i -fins al moment- darrera operació de la temporada. Fins aquest divendres, el port de Tarragona ha deixat de rebre tretze creuers amb una previsió de 13.000 passatgers.\nLa temporada de creuers 2020 manté una previsió de fins a 31 escales que sumen 71.290 creueristes a bord. Segons les dades del port, el mes d’octubre és el que concentra més volum, amb onze vaixells i 27-730 passatgers. Les cancel·lacions d’abril, maig i -previsiblement- juny, representaran 22 creuers i uns 26.000 creueristes.\nEl president, Josep Maria Cruset, assenyala que, malgrat tot, l’afectació de les cancel·lacions fins al moment encara és petita. “La nostra temporada és molt desestacionalitzada i arriba a final d’any. Estem atents a com evolucionen les fases de desconfinament i el sector turístic, tot desitjant que en la segona part de l’any puguem reprendre l’activitat de creuers”, confia el president del port.\nPel que fa a les limitacions que obliguen les persones que vinguin de l’estranger a fer una quarantena de 14 dies, i que limiten l’accés als aeroports i ports a espanyols, residents i a motius laborals, Cruset diu que estan expectants a les mesures que s’adoptin i a l’afectació de la COVID-19 al sector mediterrani.\nEl port de Tarragona preveia assolir enguany uns 100.000 viatgers de creuers, una xifra inferior al rècord de 128.000 del 2019. El descens es deu a la previsió que les operacions estiguessin més limitades amb motiu de les obres d’ampliació del Moll de Balears, que encara no han començat –tot just s’hi fan els treballs preparatius i la previsió és que el projecte s’enllesteixi la primavera de l’any vinent.\npreviousMés de 50 mil tarragonins afectats per l'ERTO\nnext102 morts i 539 contagis per COVID a Espanya


Notícies de Nadal d'Empordà - Empordà\nCastelló d'Empúries acomiada l'any amb múltiples propostes\nLes entrades pel sopar i la revetlla a la Sala Municipal estan exhaurides de fa dies.\nEMPORDA.INFO 30.12.2019 | 16:31\nCastelló d'Empúries es prepara pel cap d'any. EMPORDA.INFO\nCastelló d'Empúries es prepara pel cap d'any.\nL'activitat més popular a Castelló d'Empúries per acomidar l'any és el sopar i revetlla que es portarà a terme a la Sala Municipal a càrrec d'Oncolliga Girona i els Arquers del Comtat, amb la col·laboració de l'Ajuntament de Castelló d'Empúries. Amb les entrades exhaurides ja fa dies, les portes s'obriran a les 21.30 h pel sopar i tot seguit les campanades. A partir d'un quart d'una de la matinada l'entrada serà lliure per a tothom i es podrà gaudir de servei de bar i disco mòbil fins ben entrada la matinada.\nAltres opcions per fer un bon àpat de celebració ens l'ofereixen els restaurants del municipi que la nit de cap d'any preparen una carta especial. Des de Turisme de Castelló d'Empúries s'ha fet un recull on hi trobaràs un ventall de menús espectaculars. Per continuar la festa cal destacar que el sector d'oci d'Empuriabrava també es vesteix de gala i bars musicals i discoteques obriran les portes per celebrar una bona revetlla.\nPer últim, no podem oblidar una altra de les propostes per rebre l'any com és menjar el raïm a ritme de les campanes de la Basílica de Santa Maria. A tres quarts de dotze és costum que la gent es concentri a la plaça esperant les dotze en punt. Depèn de l'any la plaça està més o menys concorreguda però és una opció a tenir en compte si es fa l'àpat a casa per començar l'any en un entorn incomparable i enguany encara més que la plaça ha estrenat nou arbre i nova il·luminació.


Tercer triomf consecutiu del Pardinyes | Lleida.com\nEl Pardinyes va encadenar ahir la tercera victòria al superar l’Osca per 3-1 després de refer-se d’un mal inici de partit. Amb els resultats d’ahir, a més, les lleidatanes pugen a la vuitena posició de la classificació.\nEl Pardinyes va començar malament el matx. En els primers 25 minuts, les lleidatanes es van veure sorpreses per la bona col·locació de les rivals, que dominaven tot el centre del camp.\nAixí doncs, l’Osca va ser el primer a amenaçar la porteria rival amb dos llançaments de falta que Elian Graus va aconseguir refusar en dos parades de molt mèrit.\nEn el minut 18, tanmateix, la visitant Cristina Manogue no va perdonar i va avançar l’Osca amb un espectacular xut des de fora de l’àrea que va entrar per l’escaire de la porteria local.\nEl gol, malgrat tot, va fer reaccionar el Pardinyes, que a poc a poc va anar sentint-se a gust al camp. Alexandra Taberner hauria pogut igualar el partit en un 1 contra 1 amb la portera rival, però no va estar encertada en aquesta ocasió. Sí que ho va estar en el minut 33 Sílvia Giménez, que va aconseguir l’1-1 en un córner.\nDesprés del descans va ser el Pardinyes qui va prendre el comandament del partit. Les lleidatanes dominaven el ritme de joc, però no trobaven porta amb facilitat. En el minut 78, tanmateix, els va arribar el premi amb un gol de Laura Abad després d’una bona assistència de Taberner, que deu minuts més tard sentenciava la victòria lleidatana amb el 3-1.\nEl Pardinyes, a l'escola La Creu de Torrefarrera


Nom: GRUP D'HABITATGES VERGE DEL CARME\nAdreça: c/ Salou, 6-12, c/ Lepant, 1-7\nLocalització: Tarragona (Tarragonès)\nRacionalisme Racionalisme tardà\nNúm. Registre / Catàleg: 7047-I\nData Disposició: 14/05/2013\nData publicació: 05/07/2013\nJoan Zaragoza i Albi Arquitecte 1949 - 1952\nJosé Antonio Coderch de Sentmenat Arquitecte 1949 - 1952\nManuel Valls i Vergés Arquitecte 1949 - 1952\nEs tracta d'una edificació d'habitatges socials de construcció tradicional i senzilla per abaratir els costos. El conjunt presenta dos edificis de la mateixa alçada, regulars i paral·lels entre ells, però amb una estructura corbada. Com a resultat, cada habitatge abasta de façana a façana i la crugia divisòria té sentit longitudinal. Les façanes són planes i queden retallades només per les obertures el que resulta en una gran expressivitat constructiva.\nPel que fa a l'interior, en un tram de l'habitatge hi ha la sala d'estar i el dormitori principal i a l'altre la resta de dormitoris, la cuina i l'escala d'accés. Amb la inclinació del mur que separa la cuina i l'escala, introduïda per Coderch, es va aconseguir optimitzar el funcionament de l'escala i economitzar l'espai de la cuina.\nL'arquitecte Coderch va ser l'encarregat de modificar el projecte redactat per l'Administració pel seu vincle amb l'Instituto Social de la Marina. La seva intervenció va consistir en simplificar formalment i constructivament el projecte previ. També varen eliminar-se els motius decoratius de les finestres i es va utilitzar un sòcol diferent. Es tracta d'una edificació d'habitatges socials de construcció tradicional i senzilla per abaratir els costos. El conjunt presenta dos edificis de la mateixa alçada, regulars i paral·lels entre ells, però amb una estructura corbada. Com a resultat, cada habitatge abasta de façana a façana i la crugia divisòria té sentit longitudinal. Les façanes són planes i queden retallades només per les obertures el que resulta en una gran expressivitat constructiva.\nPel que fa a l'interior, en un tram de l'habitatge hi ha la sala d'estar i el dormitori principal i a l'altre la resta de dormitoris, la ...\nEl 1954-1955 s'ampliaren els habitatges segons projecte de l'arquitecte Joan Zaragoza, qui desfigurà el volum original.\nMarzà, Fernando i Subirà, Roger 2017 Anàlisi i valoració del patrimoni arquitectònic del segles XIX i XX a Catalunya


Les plataformes de comerç electrònic més ràpides per a ordinadors i mòbils Martech Zone\nAccelerar is diners. És tan simple com això pel que fa al comerç electrònic. No només els consumidors abandonen el vostre lloc quan no funcionen bé a l’ordinador o al mòbil. La velocitat del lloc i de la pàgina també afecta els rànquings dels motors de cerca. Els motors de cerca no volen que els usuaris es frustrin quan visiten un lloc lent, de manera que no serveix classificar-los bé.\nSi la vostra plataforma de comerç electrònic es carrega lentament o té una experiència d’usuari mòbil deficient, podríeu deixar molts diners sobre la taula. Els carretons de compra abandonats costen 4 bilions de dòlars per any als llocs de comerç electrònic i una de les causes més freqüents d’abandonament del carretó electrònic és la velocitat de càrrega lenta.\nDe fet, el 87% dels usuaris abandonen els processos de finalització de la compra durant 7 segons o més i les taxes d’abandonament augmenten un 30% cada 2 segons durant el procés de compra.\nAra, el comerç mòbil creix un 300% més ràpid que la indústria. Per tant, és fonamental que seleccioneu la vostra plataforma de comerç electrònic en funció de la velocitat amb què es carrega als dispositius mòbils. El 66% del temps dedicat a les compres es fa mitjançant #mobile i el 82% dels usuaris utilitzen el mòbil a l’hora de prendre una decisió de compra\nÉs important tenir en compte que no sempre depèn de la plataforma. Les xarxes de compressió, emmagatzematge en memòria cau i distribució de contingut també poden afectar la velocitat del lloc i de la pàgina, sense oblidar el disseny del vostre tema o plantilla. Un tema mal dissenyat en una plataforma increïble encara causarà problemes. I l’optimització de la velocitat i el gran maquinari en una plataforma més lenta poden superar els vostres competidors.\nSelfstartr ha publicat els resultats d’una comparació directa entre llocs de comerç electrònic per mostrar el rendiment mitjà de cada un, anomenat La vostra plataforma de comerç electrònic deixa diners sobre la taula? Quines plataformes van sortir al capdavant? Podeu anar a la seva article i descàrrega l’anàlisi completa. Crec que han fet una feina exhaustiva.\nVelocitat i rendiment de les principals plataformes de comerç electrònic\nVelocitat de càrrega del comerç electrònic - Carret 3D, Big Cartel, Shopify, SquareSpace Ecommerce i BigCommerce.\nPuntuació de velocitat de la pàgina de Google Mobile - ePages a 1 & 1, Big Cartel, CoreCommerce, UltraCart i Shopify.\nProva de Google Mobile Friendly - Comerç electrònic SquareSpace, BigCommerce, CoreCommerce, Shopify i Woo Commerce.\nExperiència d'usuari de Google Mobile - Comerç electrònic SquareSpace, BigCommerce, Woo Commerce, Shopify i ePages a 1 & 1.\netiquetes: Carretó 3daabacogran càrtelBigCommercecarret66comerç electròniccupofyplataforma de comerç electrònicrendiment de la plataforma de comerç electrònicplataformes de comerç electrònicpàgines electròniquesplataformes de comerç electrònic més ràpidesgetelàsticJigoShopllimonamagentocarro obertcarro pinaclePrestaShopradwareautoarrencadacomprarSparkpaycomerç electrònic quadratspaceultracartvoluciócortesia del comerçWooCommercewp comerç electrònicx-carretó\n27 de desembre de 2016 a les 3:30\nb******* - 3dcart ràpid - em broma - els he fet servir tots i probablement és el més lent aquí als EUA


Celler Balaguer i Cabré: de juliol 2015\nAixí dona gust!!\nLa feina comercial amb aquesta calor és molt pesada, si sobretot si arrossegues una nevera amb els vins, però sempre hi ha moments d'aquesta feina que valen molt la pena.\nAquest divendres passat vaig estar presentant els nostres vins i altres de Directe del Celler a alguns dels nostres clients i amics, i després de fer unes quantes visites, vaig quedar per dinar amb un bon amic i sommelier al Restaurant Coure, així, menjaríem a la barra i tindríem l'oportunitat de tastar els vins mentre menjàvem alguna cosa, i de pas, tenir l'oportunitat de saludar l'equip d'aquest fantàstic restaurant.\nNo parlaré dels vins, m'estimo més parlar del que varem menjar, tot boníssim: Ensalada russa, però de veritat, un fantàstic pop, Bacallà en un pil-pil amb ceba tendra i cigrons i un Tàrtar de vaca molt ben condimentat.\nLes postres ja van ser el pecat final, o això pensava, perque en acabar varem anar a fer unes copes de vi i entre altres tresors vaig tastar un Château Mouton Rothschild 2001.\nAixí sí s'acaba una setmana laboral!!! Així dona gust!!!\nEtiquetes de comentaris: Balaguer, Cabré, Celler, Château Mouton Rothschild, Coure, Directe del Celler, DOQ Priorat, La Guianrdera, Lluna Vella\nOnada de Calor: Viticultura\nLes temperatures no donen treva aquests dies, i només la viticultura ben feta i la Garbinada que ens acompanya de mitja tarda fins al matí aconsegueixen que els nostres ceps continuïn el seu cicle vital, i que poc a poc els raïms es vagin inflant.\nQuan parlem de viticultura ens referim a llaurar per mantenir la terra fresca i oxigenada. Ahir, per exemple, amb el nostre importador de Bèlgica que estava de visita, vaig demostrar-li com només a uns 10 cm de profunditat la terra encara té humitat, i això que no reguem i que fa més de tres setmanes de la darrera pluja, dels 60 litres que van venir acompanyats de pedra en algunes zones.\nLa Garbinada també va fer possible a les sis de la tarda estar tastant els vins a la vinya de La Guinardera sense morir-nos de calor. Una classe empírica i intensiva de Priorat en estat pur.\nPublicat per Jaume Balaguer Vicent a 14:59 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: Balaguer, Cabré, Celler, Costa Daurada, DOQ Priorat, garbinada, garnatxa, la guinardera, llicorella


Estudi de paisatge - Generalitat Valenciana\n(d'acord amb Annex I de la LLEI 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana)\nLa informació que haurà de contindre l'estudi de paisatge previst en la llei serà, amb caràcter general, la següent:\na) Una breu descripció del pla, dels seus objectius principals i de les seues relacions amb altres plans i instruments. S'analitzarà el territori i les activitats i els processos amb incidència en el paisatge, existents i previstos, en els àmbits de l'ordenació territorial i urbanística, cultural, mediambiental, agrària, social, turística i econòmica, així com en qualsevol altre que puga tindre impacte sobre el paisatge.\nb) La caracterització del paisatge i la determinació de la seua valoració i fragilitat, per mitjà de la delimitació, i anàlisi, de les unitats de paisatge –definides segons l'article 8.d d'esta llei– i dels recursos paisatgístics compresos en l'àmbit d'estudi. Es descriuran els aspectes rellevants de la situació actual del paisatge i la seua contribució a la infraestructura verda, i s'identificaran els problemes o conflictes paisatgístics que el degraden, d'acord amb les regles següents:\n1.r Àmbit. L'àmbit d'estudi es definirà a partir de consideracions paisatgístiques, visuals i territorials, serà independent del pla o projecte a què faça referencia, i inclourà unitats de paisatge completes, amb independència de qualsevol límit de naturalesa administrativa.\n2.n Unitats de paisatge. Les unitats de paisatge es delimitaran en proporció a l'escala del pla o projecte de què es tracte, atenent les variables definitòries de la seua funció i la seua percepció, tant naturals com per causa de la intervenció humana i seran coherents amb les delimitades per plans i projectes aprovats per l'administració competent i amb les unitats ambientals delimitades en els processos d'avaluació ambiental.\n3.r Recursos paisatgístics. Els recursos paisatgístics –entenent per estos tot element o grup, lineal o puntual, singular en un paisatge, que definix la seua individualitat i té valor ambiental, cultural i/o històric i/o visual– s'identificaran segons el següent:\n– Pel seu interés ambiental. Infraestructura verda del territori i àrees o elements del paisatge objecte d'algun grau de protecció, declarat o en tramitació, qualificats de valor molt alt o alt pels instruments de paisatge, o amb valors acreditats per les declaracions ambientals.\n– Pel seu interés cultural i patrimonial. Àrees o elements amb algun grau de protecció, declarat o en tramitació, i els elements o espais apreciats per la societat del lloc com a fites en l'evolució històrica i la modificació de les condicions de percepció de la qual siga valorada com una pèrdua de trets locals d'identitat o patrimonials.\n– Pel seu interés visual. Àrees i elements sensibles a l'anàlisi visual l'alteració del qual pot fer variar negativament la qualitat de la percepció, com ara: fites topogràfiques, vessants, crestes, línia d'horitzó, rius i semblants; perfils d'assentaments històrics, fites urbanes, culturals, religioses o agrícoles, siluetes i façanes urbanes, i altres de similars; punts d'observació i recorreguts paisatgístics rellevants; conques visuals que permeten observar els elements identificats amb anterioritat, la imatge exterior de nuclis urbans d'alt valor i la seua inserció en el territori, i/o l'escena urbana interior; i àrees d'afecció visual des de les carreteres.\n4.t Valoració de paisatge. Es determinaran el valor paisatgístic i les fragilitats paisatgística i visual de cada unitat de paisatge i recurs paisatgístic, d'acord amb el següent:\n– Valor paisatgístic (VP) és el valor assignat a cada unitat i recurs definits en funció de la seua caracterització –expressada per mitjà dels paràmetres, qualitat, que s'ha de determinar per tècnics especialistes (C), i opinió del públic interessat, deduïda dels processos de participació pública (P) si és el cas– i de la seua visibilitat, expressada per mitjà del coeficient de visibilitat (v). C i P es qualificaran qualitativament d'acord amb l'escala, molt baix (mb), baix (b), mitjà (m), alt (a) i molt alt (ma).\nVP es determinarà d'acord amb l'expressió, VP =[(C + P)/2]·v, i es qualificarà segons la mateixa escala. En qualsevol cas, haurà d'atribuir-se el màxim valor als paisatges ja reconeguts per una figura de la legislació en matèria d'espais naturals o patrimoni cultural.\n– Fragilitat del paisatge (FP) és el paràmetre que mesura el potencial de pèrdua de valor paisatgístic (VP) de les unitats de paisatge i recursos paisatgístics a causa de l'alteració del medi respecte a l'estat en què es va obtindre la valoració.\n– Fragilitat visual (VF) és el paràmetre que mesura el potencial de les unitats de paisatge i recursos paisatgístics per a integrar, o acomodar-se a una determinada acció o projecte atenent la pròpia fragilitat del paisatge (FP) i les característiques o la naturalesa de l'acció o projecte que es tracte segons el volum, forma, proporció, color, material, textura, reflexos, i bloquejos de vistes a què puga donar lloc.\nFP i FV hauran de justificar-se atenent les circumstàncies concurrents, donant compte de la metodologia emprada –preferentment per mitjà de procediments quantitatius– i en tot cas qualificar-se d'acord amb l'escala a què fa referència l'apartat anterior.\nc) Una anàlisi visual de l'àmbit d'estudi amb l'objecte de determinar la visibilitat del paisatge com un dels factors determinants de la seua valoració, així com el d'identificar i valorar els possibles impactes visuals de les actuacions derivades del pla sobre este.\n1.r La visibilitat del paisatge es determinarà per mitjà de la identificació dels recorreguts escènics –vies de comunicació, camins tradicionals, sendes o semblants, amb un valor paisatgístic excepcional per travessar i/o tindre vistes sobre paisatges de valor– l'assenyalament de les vistes i zones d'afecció visual cap a les unitats i recursos i des d'estes, respecte de punts d'observació significatius –vies de comunicació, nuclis de població, àrees de gran afluència i llocs estratègics per a mostrar la singularitat del paisatge– que es qualificaran com a principals o secundaris en funció del nombre d'observadors potencials, de la distància i de la duració de la visió, i la determinació del coeficient de ponderació del valor de les unitats i dels recursos paisatgístics en funció de la seua visibilitat, o coeficient de visibilitat (v).\n2.n Als efectes de determinar la visibilitat del paisatge, l'anàlisi visual es realitzarà a partir dels punts d'observació, fins a distàncies baixa (500 m), mitjana (1.500 m) i alta (més de 1.500 m i fins a 3000 m, o superior) i distingint les zones visibles des d'estos o conques visuals, de les no visibles, per mitjà de tècniques informàtiques sobre cartografia a escala adequada –a este efecte es podrà fer ús de les ferramentes posades a disposició pública per l'Institut Cartogràfic Valencià– i suport de camp, i haurà de documentar-se amb imatges fotogràfiques panoràmiques amb l'amplitud d'angle i profunditat que requerisca cada cas.\nSegons la qualificació dels punts d'observació i de les zones visibles des d'estos, l'anàlisi visual se substància en la qualificació dels terrenys següent: zones de màxima visibilitat, si són visibles des d'algun punt d'observació principal; zones de visibilitat mitjana, si són visibles des de més de la mitat dels punts d'observació secundaris; zones de visibilitat baixa, si són visibles des de menys de la mitat dels punts d'observació secundaris; i terrenys en ombra, si no són visibles des de cap dels\npunts d'observació considerats.\nEl coeficient de visibilitat (v) té com a finalitat traslladar la qualificació qualitativa de la visibilitat del territori a termes quantitatius, prenent la forma d'un nombre racional comprés en l'interval [0 i 1].\nd) Els objectius de qualitat paisatgística fixats en els àmbits internacional, comunitari europeu, estatal, regional o local que tinguen relació amb el pla.\ne) Els objectius de qualitat paisatgística i els criteris paisatgístics adoptats per a l'elaboració del pla a fi de compatibilitzar el desenrotllament territorial i urbà amb la preservació dels valors paisatgístics identificats, que han de ser congruents amb els fixats pel document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic. Estos objectius són l'expressió de les polítiques de paisatge en relació a cada unitat i recurs paisatgístic, tenint en consideració les preferències de la població conegudes per mitjà de mètodes participatius. Es fixaran per a cada unitat i recurs identificats una vegada reconegut el seu caràcter i valor paisatgístic, segons les alternatives següents: preservació del caràcter existent; restauració del caràcter; millora del caràcter a partir de la introducció de nous elements o la gestió dels ja existents; creació d'un nou paisatge; una combinació dels anteriors.\nf) L'avaluació de les alternatives seleccionades en relació amb l'anàlisi paisatgística efectuada d'acord amb els apartats anteriors, incloent-hi la verificació del compliment dels objectius de qualitat paisatgística i la justificació de la idoneïtat paisatgística de l'alternativa, que ha de tindre en compte també els possibles efectes acumulatius amb altres plans o programes.\ng) Els probables efectes significatius del pla o programa sobre el paisatge.\nh) Les mesures i les accions necessàries per al compliment dels objectius de qualitat paisatgística, així com per a previndre, reduir i, en la mesura que siga possible, compensar els efectes significatius importants en el paisatge que puguen derivar-se de l'aplicació del pla. Han d'incloure's les determinacions paisatgístiques necessàries per a orientar la planificació i programació previstes. Estes mesures consistiran, amb caràcter general, en les següents:\n1.r Catalogació dels paisatges de major valor.\n2.n Integració en la infraestructura verda dels paisatges de major valor i de les seues connexions ecològiques, funcionals, paisatgístiques i visuals.\n3.r Establiment de normes d'integració paisatgística que definisquen els criteris de localització en el territori i de disseny de nous usos i activitats.\nAdequació de les actuacions a la morfologia del territori i el paisatge, evitant la urbanització de sòls amb pendents mitjanes superiors al 50 %.\n4.t Definició de programes de paisatge prioritaris per a la preservació, millora o posada en valor dels distints paisatges.\nEl document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic podrà establir la necessitat de completar l'estudi de paisatge amb el contingut necessari per a estudiar la integració paisatgística de les propostes del pla i, si és el cas, de les alternatives estudiades, en funció del tipus, escala i contingut d'este, amb la informació següent:\na) La valoració de la integració paisatgística i visual de les actuacions derivades del pla i la identificació dels seus possibles impactes sobre el paisatge. S'analitzarà i valorarà la fragilitat del paisatge per a acomodar els canvis sense perdre el seu valor o el seu caràcter, els canvis en la composició de vistes cap a este i els efectes sobre la seua qualitat visual.\nb) Els resultats i les conclusions de la valoració anterior, justificats per mitjà de tècniques gràfiques de representació i simulació visual del paisatge que mostren la situació existent i la previsible amb l'actuació proposada abans i després de posar en pràctica les mesures correctores.\nc) Les mesures d'integració paisatgística necessàries, no sols per a mitigar els impactes paisatgístics i visuals definits, sinó també per a millorar el paisatge i la qualitat visual de l'entorn, amb la corresponent programació.


La gastronomia de Girona. Peix de Mercat\nUn bon procediment per conèixer les preferències gastronòmiques d'un poble, és visitar el mercat. La diversitat dels queviures que s'hi ofereixen és la paleta a partir de la qual es confeccionen els plats que, habitualment, ingereix.\nLa diversitat que presenta en funció de les estacions de l'any, del temps, de les concentracions de pluges o la sequera, en determina la presència de determinats elements.\nComparar mercats d'indrets amb cultures diferents pot resultar sorprenent: gran quantitat d'espècies i condiments en uns, total absència en d'altres, animals que a uns pot entusiasmar, i a d'altres provocar veritable rebuig als forans, com els cargols, en el nostre àmbit, o rèptils, fins i tot vius, en d'altres més allunyats.\nA Girona coexisteixen dos mercats: l'un cobert, l'anomenat Mercat del Lleó, encerclat habitualment per parades de fruites i verdures, i el Mercat de la Devesa, on coexisteixen parades de roba, calçat i parament de la llar, amb d'altres de queviures: fruita, verdura, pesca salada, embotits i formatges, i fins i tot animals vius, com pollastres i gallines, ànecs, o conills.\nEn el primer és on es ven la carn i el peix, per les seves instal·lacions, de forma ordenada: a la part més exterior, les parades de carn; a la central, disposades l'una al costat de l'altre, les parades del peix. Visitar-lo és una festa per als sentits. La mescla d'olors i colors predisposa les papil·les gustatives a acomplir amb la seva funció.\nEl peix de procedència normalment empordanesa, de Palamós o Sant Feliu de Guíxols, és la part més espectacular. La disposició gairebé geomètrica de les esquenes zebrades i platejades dels verats, les mandíbules monstruoses dels raps, els congres cargolats, besugs, bogues, calets, clavellades, dentols, llenguados, llobarros, escòpores, fins arribar a pops, sípies, calamars, o a les "cloves", vives i bellugadisses: bous de mar, llagostes, gambes, cabres de mar, musclos i cloïses, i, quan és el temps, a l'hivern -entre Santa Llúcia i la Candelera-, les garotes o eriç de mar, del que Julio Camba diu que és el marisc que sintetitza el mar d'una manera més perfecta.\nTambé s'hi troben altres espècies com salmons i tonyines, peixos de dimensions considerables i sabor carnós intens, o, i aixó és el que justifica una visita asidua, exemplars d'altres espècies que, tot i ser-ne autòctones, són sorprenents per les seves característiques físiques, com peixos de Sant Pere, amb el cercle fosc marcat al lateral, les rosades cintes o els munts dels sempre benvinguts seitons, fregits, adobats, o esdevinguts anxoves.\nContemplant el famós mosaic pompeià del peixos, exhibit al Museu Arqueològic Nacional de Nàpols, en el estan representades les espècies marines comestibles que solien emprar els antics romans, podem arribar a la conclusió que, en dos mil anys, les preferències gastronòmiques no han canviat gaire...\nMosaic amb fauna marina, procedent de la Casa del Faune, paviment central del triclinium. Pompeia, finals segle II - principis segle I aC. Museu Arqueològic Nacional de Nàpols.\nBou de mar (Cancer pagurus)\nPercebes (Pollicipes pollicipes) i escamarlans (Nephrops norvegicus)


La directora general de Desenvolupament Rural inaugura el Centre d'interpretació de l'art religiós anoienc 'Art Ecclesia' — Associació d'Iniciatives Rurals de Catalunya\n/ La directora general de Desenvolupament Rural inaugura el Centre d'interpretació de l'art religiós anoienc 'Art Ecclesia'\nLa directora general de Desenvolupament Rural inaugura el Centre d'interpretació de l'art religiós anoienc 'Art Ecclesia' https://www.desenvolupamentrural.cat/actualitat/noticies/la-directora-general-de-desenvolupament-rural-inaugura-el-centre-d-interpretacio-de-l-art-religios-anoienc-art-ecclesia https://www.desenvolupamentrural.cat/@@site-logo/logo-arca-gran.svg\ndimarts 20 octubre 2015\nLa directora general de Desenvolupament Rural inaugura el Centre d'interpretació de l'art religiós anoienc 'Art Ecclesia'\nLa directora general de Desenvolupament Rural del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP), Esther Peña, va inaugurar ahir diumenge, a Veciana, el Centre d’interpretació de l’art religiós anoienc Art Ecclesia, ubicat a l’església de Santa Maria de Segur, i que està promogut per l’Ajuntament de Veciana, amb la col·laboració del DARP, la Diputació de Barcelona, el Consell Comarcal de l’Anoia i el Bisbat de Vic.\nL’Ajuntament de Veciana, a la vista del seu ric patrimoni cultural i natural, ja fa anys que va fer una ferma aposta per la promoció turística del seu municipi i de la comarca de l’Anoia; i en aquesta línia ha recuperat patrimoni tant important com l’església romànica de Sant Pere del Vim (s.XI), que conserva unes pintures murals molt interessants, l’església de Santa Maria de Veciana (s.XII), o el castell de Segur, que està sent restaurat enguany. Amb la recuperació de l’església de Santa Maria de Segur es vol organitzar rutes turístiques i visites guiades per a promocionar i impulsar el sector turístic del municipi i de la comarca.\nÉs per això que el nou centre d’interpretació del patrimoni religiós anoienc, ubicat a l’església de Santa Maria de Segur, serà un recurs que completarà perfectament l’oferta existent en matèria de turisme.\nEl projecte ha estat subvencionat pel DARP, a proposta del grup d’acció local Leader Consorci per al Desenvolupament de la Catalunya Central, amb un import de 99.982 €, en el marc de la mesura de conservació i millora del patrimoni rural del Programa de Desenvolupament Rural (PDR) de Catalunya 2007-2013, en una clara aposta del Departament per la recuperació del patrimoni local com un element de dinamització turística i econòmica del petits municipis rurals.


PRESCRIPCIÓ DE TURÓ DIETA CANINA DE CIÈNCIES PLA Z / D baix en al·lergen 7,5 kg borsa\nPRESCRIPCIÓ DE TURÓ DIETA CANINA DE CIÈNCIES PLA Z / D baix en al·lergen 7,5 kg borsa\nScience Pla Prescription Diet Canine z de Hill / d Low Allergen borsa de 7,5 kg a la venda a la nostra farmàcia veterinària, és un aliment especialment dissenyat per facilitar la gestió de les reaccions d'intolerància alimentària.\nDescripció del Pla de Ciència de Hill Prescription Diet Canine z / d Low Allergen 7,5 kg borsa\n- Pla de Ciència de Hill Prescription Diet Canine z / d Low Allergen 7,5 kg borsa d'ajuda a minimitzar les al·lèrgies i intoleràncies alimentàries. La fórmula hidrolitzada única proporciona una solució segura contra els problemes d'al·lèrgies als aliments.\n- Una sola font de proteïna animal pollastre hidrolitzat.\n- Un alt contingut d'àcids grassos essencials per ajudar a hidratar la pell i el pelatge.\nUtilització del Pla de Ciència Hills Prescription Diet Canine z / d Low Allergen 7,5 kg borsa\nEls rangs són com a punt de partida, perquè les necessitats varien chiens1,2. Ajust la quantitat d'aliment per mantenir el pes òptim.\nLa durada recomanada: 3-8 setmanes. Si els símptomes de dispaissent intolerància, aquesta alimentació es pot utilitzar en el llarg termini.\nRació Barrejada sec / humit\nPes (kg) 370 g Caixes Seques (g)\n2.5 1.2 15\n7.5 gener 45\n10 de gener, 80\n60 +1 9 kg\nComposició de Science Pla Prescription Diet Canine z / d Low Allergen 7,5 kg borsa de Hill\nPatata deshidratada, hidrolitzat de fetge de pollastre, fècula de patata, cel·lulosa, oli vegetal, greixos animals, minerals, vitamines, DL-metionina, oligoelements, L-triptòfan, taurina i betacarotè. Naturalment preservada amb barreja de tocoferols i àcid cítric.\nPresentació del Pla de Ciència Hills Prescription Diet Canine z / d Low Allergen 7,5 kg borsa


\tLIVE.ME ET PAGARÀ PER NO FER RES - CULTURA PER INTERNET\nLive.Me et pagarà per no fer res\nL’experiència de l’aplicació sembla que Snapchat compleix amb “Black Mirror”.\nTroye Sivan reflexiona sobre el fet de sentir-se digne a la campanya #MyTruth de Calvin Klein\nBTS comparteix una nova línia de cura de la pell amb VT Cosmetics\nPerò, què hi ha de 'Cruel Summer'?\n'Evil Angel' és el debut estrany i bruixot de Zolita\nEscenes de la festa d’estiu de l’entrenador a High Line\nLa tendència de bellesa russa 'Devil Lips' s'està convertint en viral\nConegueu Cuca: el vostre nou Meme d'Internet preferit (i la icona queer creixent)\nTchami vol ajudar-vos a ballar durant el 2020\nJuice WRLD mor als 21 anys\n100 anys de vida nocturna a Nova York: les cordes de vellut impenetrables de la postguerra\nAquesta màscara facial Panty costa igual que un avortament\nEls anuncis del sistema de metro de Nova York mai deixen d’alimentar la meva malaltia fascinació pel capitalisme i el màrqueting manipulador. Potser els més intrigants (i enfurecents) són els anuncis dirigits als mil·lenaris, que promocionen productes i serveis amb un atractiu per a la mandra i un argot inventat de 'Netflix i fred'.\nL’altre dia, baixant del metro a Manhattan, vaig passar per una campanya de paret a paret que va superar qualsevol anunci que mai havia vist. Icones de dibuixos animats de castells i estrelles semblants als videojocs decoraven imatges de diverses persones que semblaven estrelles de rock i maquilladors. Ara * insereix un nom fals * es paga pel que li agrada fer gràcies a Live.me, em van dir els rètols. Hi havia alguna cosa inquietant en estar envoltat d’aquests anuncis. Semblaven deshonestes per alguna raó, com un estofat amb sucre.\nLive.me , Després ho vaig saber, és una aplicació de transmissió en directe d’un any. Els usuaris entren en una comunitat digital formada per més de 35 milions de persones de tot el món, en la qual poden veure reproduccions en directe i emetre les seves. A partir d’aquí, els usuaris poden seguir a la gent, comentar els seus feeds i, possiblement, el sorteig principal, enviar regals en efectiu. L’aplicació també allotja una emissió diària de programes de jocs en què regalen 2.000 dòlars. En interès dels diners gratuïts i de l’experimentació, vaig descarregar l’aplicació. Vaig triar el nom 'Coolia' per al meu compte i vaig utilitzar una foto del meu gos, per seguretat.\nA continuació, em van donar una llista d’usuaris suggerits a seguir.\nUna noia molt alegre em va donar la benvinguda i em va donar un resum de com utilitzar l’aplicació i trobar contingut que s’adeqüés als meus interessos. Algunes de les categories destacades inclouen 'noies', 'global' i 'talent'.\nVaig fer un cop d’ull a través d’unes poques emissions. Alguns usuaris feien servir l’espai per discutir sobre un mal dia, molts ballaven davant de la càmera, d’altres sincronitzaven els llavis. Un camioner fumant una cigarreta, un amfitrió de programes de ràdio, una dona que es prepara; aquests són només alguns dels personatges que vaig conèixer a Live.me.\nEm vaig trobar amb una nena petita, que va ser una mica desconcertant, a causa dels espectadors possiblement mal motivats, i també per la constatació que això és el que fan els nens per diversió. Tingueu en compte el meu comentari encoratjador sobre la reproducció en directe, a continuació.\nA la meva pròpia emissió, m’he quedat assegut i he preguntat com guanyen els diners amb aquesta aplicació. Ningú no va respondre a aquesta pregunta, però un usuari em va preguntar què em va animar. Vaig dir diners.\nEn sortir de la riera després de set minuts sense cap incident, vaig rebre un 'diamant'. Pel que sembla, com més llarg sigui el vostre flux, més diamants i regals podreu rebre. Els regals també es converteixen en diamants i 40.817 diamants us proporcionaran 200 dòlars reals de Paypal. De debò. Vaig veure algunes altres corrents populars, la majoria de les quals eren noies ballant o cantant o fent ioga. A la pantalla apareixerien cors, monedes i petites imatges màgiques; agrairien el donant i ens indicarien als espectadors que els seguissin. Van estar molt emocionats quan van rebre un 'Porsche', que suposo que es converteix en molts diamants. Va ser extremadament estrany. Tota l’experiència va semblar que Snapchat es troba Mirall negre .\nMés recentment, Live.me va organitzar un concert sèrie exhibint artistes de metro. I si bé hi ha aspectes positius en què aquesta plataforma ajuda els artistes i altres a guanyar diners, sí que són perjudicials riscos que entren en joc, inclosa la depredació en línia i el ciberassetjament. Però si teniu temps per matar i diners per guanyar, Live.me no sembla la pitjor opció.\nIcona del Regne Unit Trans Elie Che trobat mort\nAshley Graham es despulla perquè Tracee Ellis Ross promogui el seu nou llibre\nAustin Jones, el cantant de YouTube, té 10 anys de presó\npost malone desordenat a l’escenari\nbella cisne i tom enigma fanfiction


El grup terrassenc seguirà girant “El mur encara és alt” damunt dels escenaris a partir del mes de maig El grup de pop folk Sense sal publicarà dos temes inèdits a finals del mes d’abril. La banda ha enregistrat dues canços a l’estudi Sono:Corp de Castellbisbal sota la producció de Marc Riera d’El Cocu. Amb […]\nJo Jet i Maria Ribot presenten el seu primer disc com a duet, “Viatges i Flors”, un conte musicat que cerca a on neix la primavera El disc, editat en format de llibre-CD, proposa un viatge musical pels paisatges del país i compta amb col·laboracions de Gossos, Clepton, Kòdul, Bob i el Lladre o Josep […]\nKòdul i Sense Sal competeixen per aconseguir el guardó de Grup Revelació del 2013 als Premis Enderrock. Tot i la distància, les dues joves formacions avancen en paral·lel dins el panorama musical català. I a bon pas! El 2013 ha estat per ells un bon any, ja que els dos han publicat el seu segon disc. Kòdul, “La […]\nAquest febrer encetem el nou catàleg d’Inòpia 2014. El completen set formacions, des de la cançó d’autor, passant pel folk i el rock més combatiu. Tot seguit us els presentem: KÒDUL La formació del Pla de Bages, s’han fet un lloc al panorama musical català amb la seva fórmula festiva i alhora reivindicativa, amb un […]\nAmb la primavera arriba “Viatges i flors”, de Jo Jet i Maria Ribot\n12 febrer, 2014 /a Destacada, JoJetMariaRibot, News /per [ Inòpia ]\nJo Jet i Maria Ribot sorgeix de la unió entre el cantautor manresà afincat a Girona Jordi (Jet) Serra, amb la cantant fruitosenca Maria Ribot. Amb el precedent dels dos àlbums en solitari de Jo Jet; i de les sinergies que afloren en el projecte audiovisual ‘Amb pèls i senyals’, el duet posa amb ‘Viatges […]\nHan estat uns mesos intensos, plens de reunions on es prenien un munt de decisions de les de veritat, correus interminables, i trucades a deshora. Però, finalment, el nou projecte vital en el que estem immersos veu la llum. Abans de res, voldria donar les gràcies a l’equip de Bakoom Studio per la feina feta […]


Xavi Llamas guanya per tercera vegada consecutiva la Marxa 24 hores del Cap de Creus ·\nXavi Llamas guanya per tercera vegada consecutiva la Marxa 24 hores del Cap de Creus\nXavi Llamas entrant a línia de meta acompanyat de dos atletes més\nEn aquesta edició, però, Llamas va disputar la prova curta i va compartir el primer lloc amb dos atletes més\nXavi Llamas, a la dreta, entrant a línia de meta juntament amb l’Ignasi Riuró, centre, i l’Adrià Canimas\nQuatre anys porta el rosinc Xavi Llamas participant a la Marxa 24 hores del Cap de Creus. Tres a la Ultra de 87 km i una, la del passat dissabte, la de 60 km. I en totes quatre ha pujat al podi.. En la primera ocasió, l’any 2012, va fer segon, però a partir de 2013 no ha parat de saborejar la victòria. Fa dos anys va guanyar amb un temps de 8 hores 49 minuts i 17 segons. I l’any passat, tot i que no va poder rebaixar aquest temps, “perquè com tenia l’Ultra Transvulcània de la Illa de Gran Canària molt a prop no volia forçar”, també va pujar al primer esglaó del podi.\nI enguany es va presentar a la línia de sortida d’aquesta prova organitzada per la Unió Excursionista Llançanenca però no per disputar l’Ultra de 87 km, sinó la mitjana de 60, “perquè volia canviar, com ja havia fet tres l’Ultra em venia de gust canviar a veure com anava, perquè segurament en aquesta anirien més ràpids i volia veure com responia”.\nI si, només donar-se el tret de sortida, el ritme marcat pels primers atletes va ser ràpid. Uns corredors als quals se’n va enganxar el rosinc del Putus Senglars Rosincs, la secció de curses de muntanya del Club Atletisme Roses, “sí, eren dos companys, l’Ignasi Riuró i l’Adrià Canimas, que ens hem trobat en moltes maratons, i jo, i ens vam escapolir. Portaven un ritme alt, però els vaig poder seguir”.\nUn cop finalitzada la prova en Xavi Llamas va destacar que “ha estat un entrenament de qualitat gràcies als atletes amb els qui anava, ja que en cap moment ens vam relaxar perquè ningú volia que cap dels tres s’escapolís”.\nI fruit del ritme que portaven tots tres atletes van rebaixar el temps en 23 minuts respecte a la prova de l’any passat quan es va fer en 6 hores i 18 minuts. Llamas i els altres dos corredors, “que en cap moment vam decidir disputar-nos la victòria”, va entrar junts a meta parant el cronòmetre en 5 hores i 55 minuts.\nUn bon grapat de rosincs també prenen part a la Marxa 24 hores del Cap de Creus\nDani Navarro, al centre, i Juan Diego Martín, dreta, entrant a meta agafats de la mà\nA part de la participació de Llamas, i que viladeroses.cat tingui constància, també es van presentar a la línia de sortida a Llançà de l’Ultra de 87 km els atletes rosincs Dani Navarro, David Raset, Francesc Torrent i l’Expresso de Navata, Juan Diego Martín.\nTorrent va aconseguir una més que meritòria 7ª posició assolint l’objectiu que s’havia marcat, “baixar de les 11 hores”, ja que el jove rosinc va entrar a meta amb un temps de 10 hores, 47 minuts i 20 segons.\nNavarro i l’Expresso van entrar darrera en Francesc Torrent. El primer en novena posició amb un temps de 10 hores 49 minuts i 19 segons i el segon en desè lloc amb 10 hores 49 minuts i 20 segons.\nDavid Raset va haver d’abandonar a meitat de la cursa per problemes estomacals.\nTags: Llançà, Roses, unió excursionista llançanenca, Xavi Llamas\nPrevious Esmorzar viticultor a Roses al ben mig del Parc Natural de Cap de Creus dins el Vívid, Festival del vi\nNext ERC Roses presenta demà el seu projecte en Educació i Benestar Social de cares a les eleccions municipals


Ajuntament de Sant Vicenç de Montalt - En marxa les obres de cobriment de la pista exterior del pavelló\nEn marxa les obres de cobriment de la pista exterior del pavelló\nLes obres de cobriment de la pista exterior annexa al Pavelló Municipal Toni Sors de Sant Vicenç de Montalt s'han començat a executar amb l'objectiu que torni a estar operativa el proper mes de juliol. Amb aquesta actuació, molt esperada pels diversos clubs esportius de la vila, es millorarà i s'ampliarà de manera substancial l´oferta d'infraestructures esportives al municipi.\nLa pista exterior ja existent, actualment a l'aire lliure, està situada al costat del pavelló i té delimitades 3 pistes; una de mini-bàsquet, una altra de bàsquet i la darrera de futbol-sala. El projecte té com a principal objectiu el cobriment de la pista amb una estructura metàl·lica. Les obres les està executant l'empresa Naiven, S.L. i compten amb un pressupost de 81.134,34 euros, que venen de l´aportació municipal i d´una subvenció de la Generalitat de Catalunya (PUOSC) de 48.996,34 euros.\nAquestes obres han estat llargament reivindicades pels clubs esportius de la localitat, especialment per aquelles entitats que desenvolupen la seva activitat al Pavelló Municipal Toni Sors i que es veuen restringits per problemes d´horaris i espais.\nMentre s´allarguin les obres de cobriment de la pista exterior del pavelló, les entitats esportives i la ciutadania en general podran fer ús, en horari diürn, de la pista annexa al Centre Cívic El Gorg, recentment habilitada per a la pràctica lliure d´esports.


Parafernalies: de gener 2015\n(Continuació de l'entrada anterior) Que què pensava, dèiem, no? Doncs bé, no és que estiguera jo especialment filosòfica. Si algú esperava una reflexió flipant sobre el nihilisme nietzschià o alguna cosa semblant, que vaja deixant de llegir. Allò en què pensava era simplement en mi, per egocèntric que sone. Pensava en cóm he anat canviant amb els anys. No fa massa que vaig passar la vintena i ja em costa parar-me a pensar abans de contestar quan em pregunten l’edat. Potser no ho sembla, però ja fa anys que vaig canviant de número quan em pregunten. 22 anys, 7 mesos i 18 dies, per ser exactes.\nAl llarg de tots aquests anys, les persones, els llocs i, al cap i a la fi, les experiències han anat fent de mi la Clara que sóc avui. Analitzant les transformacions que he anat experimentant, m’he parat en una que més que una transformació és una mancança. I és que ja quasi no escric. Aquella Clara adolescent que començava a configurar-se com a personeta (o personatge, segons el moment) feia de l’escriptura quelcom absolutament necessari, una manera d’estar assoles, de conèixer-se a ella mateixa, un mitjà per esplaiar-se i sentir-se completa. Després d’aquesta joveneta va vindre una altra Clara que no mirava molt més enllà dels estudis i el futur i que va acabar oblidant, entre moltes altres coses, el plaer de l’escriptura. Ja fa un temps que comence a notar un altre canvi (una tercera Clara?), i una de les grans troballes d’aquest canvi ha estat la retrobada amb allò que tant m’agradava, escriure. Potser d’ara en avant em veieu més per ací. Potser no. Ja us ho anirà contant la tercera Clara o la quarta o vés a saber quina.\nPublicat per Clars a 15:15 Cap comentari:\nDesprés d’un matí d’allò més improductiu a la biblioteca del MNAC, he decidit tornar a casa a espatarrar-me al sofà i fer-me un cafenet amb una americanà d’aquestes que és com una magdalena enorme però amb nabius (arándanos, de tota la vida) i crema de iogurt per dins. Una americanà boníssima, tot s’ha de dir. En arribar a casa, m’he portat la grata sorpresa de veure que no hi havia ningú. Fantàstic. M’ha envaït eixa sensació de “el món és meu” que et corre pel cos quan obris la porta de casa i veus que està buida. Sols estàvem jo, el meu lloc del sofà i una bona marranà que assaborir.\nSi ja us esteu fent la imatge mental (Clara Espatarrà, Sofà i Magdalena) ara poseu-li banda sonora: la cançó esta que apareixia a Boyhood, “Hero”. Un panorama desolador. Doncs bé, és precisament en eixe moment quan m’ha pegat per pensar. Hauria sigut molt més poètic pensar mentre passege pel Parc de la Ciutadella o perdent-me pels carrerons del barri Gòtic barceloní, però no ha sigut així, ho sent. El cas és que m’he posat a pensar... I ja vorem si us conte un altre dia el que he pensat.\nPublicat per Clars a 12:33 2 comentaris:


BENIARRÉS AL DIA: TDT en fase de proves a Beniarrés\nSegons informa la pàgina web de l’Ajuntament de Beniarrés s’està emetent en fase de prova\nTot arriba, i sembla ser que la TDT arribarà al nostre poble abans de l’apagó definitiu de la televisió analògica previst per a l’abril del ‘any 2010.\nLa informació que apareix no dona més dades sobre quans canals, quans pobles ho podran veure, si s’ha emprat el mateix repetidor, o el preu que haja pogut costar. El que importa es que a la fi la TDT arriba a Beniarrés. Calia esperar a que no es poguera veure el Barça-R.Madrid a Beniarrés i tota la gent alçara la veu cara al consistori beniarresí? Sembla ser que si.\nAra cal esperar a que el senyor Camps ens deixe poder escoltar i gaudir una televisió en la nostra llengua com és la TV3.\nFelicitats als gestors d’aquest treball.\nque en canal 9 no parlen la teua llengua??????\npero que ninot que eres frederic, tu vols vore la tv3 perque quan es referixen a mosatros ens diuen pais valencia i tu es lo que vols sentir, pos estas enganyat que sapiga no som un pais.\ntu vols vore la tv3 perque quan fan el l´oratge vols vore com el catalans mos incluixen a mosatros i balears dins del seu territori, et repeteix estas enganyat jo no perteneisc al pais catala.\nrespete la tv3 pero hi han cosses que en senten molt mal d´aquesta cadena al igual que a tu heu senta mal vore canal9\n18 de desembre de 2008 a les 10:06\nFede nomes volia dirte que ja disposes de una televisio en la teua llengua. I no uno, sino dos televisions com son Canal 9 i Punt 2 que tagrade o no son de le teua Comunitat.\n18 de desembre de 2008 a les 14:12\nAl primer anònim dir-li que ho has clavat. És exactament el que pense. Sols dir-te que Canal ) és la televisió de la meua terra però la llengua que ampra es bàsicament en castellà. No arriba ni al 30 % de les seues emissions son en la nostra llengua. Realment deixa molt que desitjar per que siga la Televisió de Tots els Valencians.\nEl que resulta dolent és veure com es persegueix un canal autònomic om és la TV3 quan hi ha un bon grapat de cadenes i emissores de ràdio que cometen més il•legalitats que aquesta. No es de lògica que pugam veure cadenes de Alemanya, França o qualsevol lloc del mon i no es puga veure la TV3. Ningú està obligat a veure la TV3, la veu qui vol. Millor dit ara qui pot.\nAl segon anònim: Dir-li que si que tenim dos canals autonòmics de la mateixa corporació RTVV però no pareixen ni germans. Mentre un ho fat tot en valencià i tracta temes molt interessant, l’altre, Canal 9 està controlat políticament i a més a més, ho fan bàsicament tot en castellà incomplint la Llei que regula la seua creació. Quina és la darrera pel•lícula interessant o actual que has vist en Canal 9 en valencià?\nEvidentment que em considere valencià, al igual que també se que català i valencià son la mateixa llengua. Les frases a que al•ludiu en els vostres comentaris sols vol reflexar que te que haver llibertat de comunicació i per tant qui vullga deu poder veure la TV3 al País Valencià.\nPerò Fede en la noticia diu que en canal 9 o punt dos no parles en la nostra llengua? tan sols diu: deixe poder escoltar i gaudir una televisió en la nostra llengua com és la TV3.\nI si no voleu vore TV3 no la sintonitzeu i deixeu que la vetgen els que vullguen.\n18 de desembre de 2008 a les 16:35\nfrederic per alussions, la teua llengua no es una soles, son dues el castella i el valencia, pareix que heu sente mal que la gent utilitze el castella.\n18 de desembre de 2008 a les 18:19\nNo se com arribes a la deducció de que em sente mal que la gent empre el castellà. M’agradaria que m’ho explicares.\nPer altra banda, en aquest blog la gent escriure com i com sap. Jo mateix publique articles en castellà i en valencià. La llengua castellana a Beniarrés puc dir-te que es parla ben poc. I si, l’estatut d’autonomia reconeix que les dues llengües oficials del País Valencià son el castellà i el valencià. Però les dues llengües no estan a la societat en les mateixes condicions i cal que aquesta igualtat arribe em televisions, radios i premsa.\nVolem la tv3 i no la merda de canal 9 que no val res de res , i clar que sols tenim una llengua que es el valencia el castella es lengua de imposicion .\nParaules del borbo JOAN CARLES no es nuestra lengua de imposicion si no de entendimiento anadie se le obligo nunca a hablar en castellano . CASTELLANS ALA GERRA\n18 de desembre de 2008 a les 20:27\nVeig que hi ha debat (alguns de manera violenta) sobre si Canal 9 utilitza la nostra llengua o no. Pense que no la utilitza, conforme constava en l'Estatut a l'inici de les emissions. Jo veig a moltíssims participants (locutors inclosos) sense utilitzar-la.\nA més, està plena de faltes d'ortografia (decembre per desembre, etc.)\nI encara que algú no vullga, el valencià i el català és la mateixa llengua.\nQuè diferència hi ha entre TV3 i Canal 9?. Doncs que en TV3 utilitze la llebgua amb dignitat i en Canal 9 la utilitzen amb despreci.\n18 de desembre de 2008 a les 20:57


La devoció actual a les relíquies de sants\nEl Directori sobre la pietat popular i la Litúrgia (edició de 2002) especificava com cal concebre les relíquies de sants des de la perspectiva eclesiàstica catòlica. Per una banda, s’han d’interpretar com: [...] tot el cos - o parts notables del mateix - d'aquells que, vivint ja a la pàtria celestial, van anar en aquesta terra, per la santedat heroica de la seva vida, membres insignes del Cos místic de Crist i temples vius de l'Esperit Sant”; per altra banda, també cal fer-ho respecte d’altres elements: “[...] objectes que van pertànyer a Sants: estris, vestits, manuscrits i objectes que han estat en contacte amb els seus cossos o amb els seus sepulcres, com estampes, teles de lli, i també imatges venerades. Seguidament, es mantenia com a vàlida la col·locació d’aquestes relíquies als altars “encara que no siguin màrtirs" que simbolitzen el testimoni del sacrifici de Jesucrist.\nEl mateix document, fa una afirmació reveladora: “Als fidels els agraden les relíquies”. Per aquest motiu, però val que es vagi molt de compte amb aquesta estimació i la forma de ser expressada. Així, s’anuncien diverses recomanacions que cal assumir abans de permetre-la:\nassegurar la seva autenticitat; en el cas que aquesta sigui dubtosa, les relíquies, amb la deguda prudència, s'hauran de retirar de la veneració dels fidels;\nimpedir l'excessiu fraccionament de les relíquies, que no es correspon amb el respecte degut al cos; les normes litúrgiques adverteixen que les relíquies han de ser de "una grandària tal que es puguin reconèixer com a parts del cos humà";\nadvertir als fidels perquè no caiguin en la mania de col·leccionar relíquies; això en el passat ha tingut conseqüències lamentables;\nvigilar perquè s'eviti tot frau, forma de comerç i degeneració supersticiosa.\nUna vegada s’hagin tingut present aquestes advertències, explica les diferents formes de devoció popular que s’uneixen a l’expressió cultual, eminentment litúrgica: “[...] com el petó de les relíquies, adorn amb llums i flors, benedicció impartida amb les mateixes, treure en processó, sense excloure el costum de portar-les als malalts per confortar-les i donar més valor a les seves súpliques per obtenir la curació, s'han de realitzar amb gran dignitat i per un autèntic impuls de fe. En qualsevol cas, s'evitarà exposar les relíquies dels Sants sobre la taula de l'altar: aquesta es reserva al Cos i Sang del Rei dels màrtirs”.\nFormes de veneració actuals\nLa veneració a les relíquies de sants és un fet ben habitual. Sol formar part de les cerimònies litúrgiques de Festa Major que, amb un component ben popular, és participada per un bon nombre de feligresos.\nEl moment àlgid d’aquesta mostra de devoció, més enllà dels sentiments personals de cadascú, esdevé una expressió col·lectiva en relació amb la festivitat del sant, especialment si és patró del lloc.\nEls oficis de Festa Major i besada al reliquiari\nEls oficis principals de Festa Major solen estar dedicats a la memòria dels sants patrons de la parròquia. Habitualment, aquests sants coincideixen amb els titulars del temple però, ocasionalment, poden fer-ho amb copatrons o patrons secundaris. En el primer cas, però especialment en el segon, aquesta dedicatòria sol ser indici de la presència de relíquies.\nEn aquesta missa, habitualment se succeeixen unes pautes gairebé idèntiques: el sermó d’un sacerdot que exposa les virtuts del sant patró com a exemple de bon cristià; els feligresos que canten els goigs que reprodueixen, amb altres paraules, el discurs escoltat prèviament; posteriorment, la relíquia del sant o santa que se situa a l’abast dels fidels, i la besada dels fidels al reliquiari. Aquest darrer gest és el de veneració més intensa, de contacte gairebé físic, entre protegit i protector.\nBesar les coses santes era un gest molt habitual, més que ara, en la litúrgia anterior al Concili Vaticà II. En paraules de Josep Braun en el seu Diccionari litúrgic, publicat en català el 1925, els moments eren diversos: “Són de devoció i veneració els besos de l’altar, de l’evangeliari, de la patena, de les relíquies, de l’amit, del maniple, de l’estola, de l’oli sant dels catecúmens i sant Crisma consagrats de nou, el bes de la creu el dia del Divendres Sant, quan es fa l’Adoratio crucis, etc.”. Alguns d’aquests petons encara es mantenen i són practicats pel sacerdot celebrant, però d’altres també els exercien els fidels, com el del portapau, i que ara han desaparegut de la cerimònia.\nBesades a les relíquies tenen lloc al final dels oficis celebrats per la Festa Major de Navarcles (a sant Valentí), a Ripoll (a sant Eudald, l’11 de maig), a Sant Quirze de Besora (a sant Quirze i santa Julita, el 16 de juny), a Camprodon (a sant Patllari, el 21 de juny), a Vic (a sant Miquel dels Sants, el 5 de juliol), a Taradell (a sant Genís, el 25 d’agost), a Sant Feliu Sasserra (a sant Pere Almató, fill de Sant Feliu Sasserra que li dedica la festa a finals d’agost) o a Centelles (a santa Coloma, el 31 de desembre), per citar-ne alguns exemples.\nRelíquies “per contacte”\nA part de les pròpies relíquies, directament relacionades amb el sant o santa, existeixen les anomenades relíquies per contacte. Aquest tipus de relíquies està constituït per peces de roba o bocins de cotó que han estat en contacte amb una relíquia insigne. És una altra modalitat de veneració que en els darrers temps està en clar retrocés. És l’oferiment de cotons que, actualment, són beneits, però antigament amb el corresponent “contacte” –i en algun cas excepcional es manté. Els fidels el recullen després de besar el reliquiari en finalitzar els oficis de Festa Major. Aquests cotons són preuats, segons les veus populars, per combatre el mal d’orella.\nL’origen de l’atribució de propietats miraculoses a bocins de cotó podria tenir relació amb la devoció a sant Narcís, patró de Girona. Potser r aquest és el motiu de les mostres que hi ha hagut, o hi ha, en les comarques gironines. Encara ara, per la festivitat del sant celebrada el 29 d’octubre, es lliura als fidels el corresponent cotó de sant Narcís, simplement beneït. En l’obra Vida, milagros, y martirio de S. Narciso, hijo, obispo y patron de la Ciudad de Gerona escrita el 1678 s’esmentava el cotó que mantenia el flux de sang de la ferida al turmell d’una cama. Aquest cotó, es deia, tenia propietats miraculoses.\nUn altre cas, força semblant, s’havia fet a Olot amb les relíquies de santa Sabina i a Ripoll amb les de sant Eudald. Mentre que a Olot ja s’ha deixat de fer, a Ripoll es dona un cotó simplement beneït. A Camprodon, però, mantenen la forma ancestral de situar aquesta fibra en contacte amb les restes de sant Patllari.\nUna altra forma de veneració, en aquest cas molt singular, es relaciona amb santa Llúcia a la seva capella adossada a la catedral de Barcelona. Qui procura fer filera per entrar al temple podrà obtenir el goig de veure com una relíquia atribuïda a la santa li és acostada als ulls amb la intenció, segons la veu popular, de protegir la vista.\nLes processons amb relíquies\nAlgunes destacades Festes Majors de ciutats del territori català treuen les relíquies del sant patró del seu lloc habitual. Les converteixen en protagonistes de multitudinàries processons que les apropa a la gent.\nEl 29 de juny, Reus acompanya el bust reliquiari de sant Pere pels seus carrers principals. Cada 5 de juliol, a Vic esdevé el seguici que parteix de l’Ajuntament, recull i agombola la relíquies en un reliquiari pediculat i imatge del sant patró per conduir-la a la catedral. El 27 de juliol s’escau la festa de santa Juliana i santa Semproniana, les Santes, patrones de Mataró; després de l’ofici amb interpretació musical de l’anomenada, les relíquies de les Santes surten de la basílica per ser envoltades pels mataronins. Per les festes de Santa Tecla de Tarragona, cada 23 de setembre, es commemora el fet amb una la processó, on se sumem tot el seguici popular i elements de la festa.\nBen significatius són els balls de l’àliga que es dansen en alguns d’aquests llocs davant les relíquies, que simbolitzen el gest de respecte de les ciutats cap als seus sants patrons.\nRelíquies de nous sants i rebuda de relíquies foranes\nLa veneració, malgrat que sembli el contrari, es reprodueix amb els mateixos gestos amb la incorporació de noves relíquies.\nLes recents canonitzacions de sants catalans i, especialment, les multitudinàries beatificacions de religiosos i laics assassinats a la Guerra Civil, per exemple, les de 2007 i 2013, aquesta darrera a Tarragona, han generat noves relíquies de veneració particular, diocesana o en l’àmbit de l’orde religiós pel fet de ser beats.\nIgualment és destacable la rebuda de noves relíquies de sants tradicionals, de veneració popular. És un fet força menys habitual, però excepcionalment se segueix produint. És el cas de la relíquia de sant Galderic que, l’octubre de 2013, va arribar a Sant Pau del Camp, a Barcelona, proporcionada pel Bisbat d’Elna-Perpinyà en una diada organitzada pel Patronat de Sant Galderic.\nI, ocasionalment, relíquies de sants forans es condueixen pel territori català. Les visites a parròquies o a cases religioses, on s’aturen temporalment, permeten venerar-les. Les relíquies de santa Teresa del Nen Jesús i les dels seus pares(A finals de 2003 i per la primavera de 2016), les relíquies de santa Margarida Maria Alacoque (el novembre de 2018) i les de santa Bernadeta de Lourdes (novembre de 2019) feien la visita a diverses diòcesis catalanes.


Orígens restaurant Els Pescadors Barcelona\nUn 21 de març de 1980 Els Pescadors veié llum. Una antiga casa de menjars de la qual encara conserva les taules de marbre i els bancs de fusta adossats a la paret, on solien reunir-se els pescadors i treballadors del Poblenou, reconvertida en el restaurant que coneixen avui en dia. Darrere d’Els Pescadors hi ha una evolució, això no obstant, sempre s’ha volgut mantenir l’essència del que fou.\nEls Pescadors sorgí en la cerca d’un canvi d’aires, de forma espontània, sense pretensions, de forma inconscient i amb certa ignorància respecte al món de la restauració. Tot i així, començà amb la il·lusió d’aquell que inicià un projecte nou.\nLa família Maulini-Duran\nQuatre amics, una antiga taverna de pescadors i ganes de crear un espai de trobada on fer petar la xerrada en bona companyia. I sobretot, ganes de tirar-ho endavant.\nDes de 1982 Els Pescadors ha estat sota la tutela i direcció d’en Pep Maulini i la Toia Duran, creixent, avançant, adaptant-se als nous temps, aportant frescor i conservant, a l’hora, el toc lleugerament vetust i romàntic que el caracteritza. Un restaurant tradicional però afegint petits tocs d’actualitat.\nNo fou fins a l’1 de febrer de 1988 que Els Pescadors va servir el primer dinar. Ha plogut molt des d’aleshores però, hi ha coses que mai canvien; com l’obsessió i obstinació per trobar productes de qualitat i d’aquí; dels nostres.\nDe la mateixa manera s’ha volgut conservar l’essència de l’entorn màgic del qual gaudeix, oferint una experiència autèntica d’una Barcelona pesquera i senzilla. Un retorn, per unes hores, a un passat sinònim de calma i pau.\nMés de 30 anys d’experiència a l’esquena fan d’Els Pescadors un clàssic de Barcelona; un espai on degustar plats delicats elaborats amb productes de qualitat i rebre un tracte únic i excepcional.\nLa plaça Prim, un tresor amagat al Poblenou. Un petit racó on perdre la noció del temps. Enmig de Barcelona, però a la vegada tan lluny…. com un bocí de Cadaqués amagat al bell mig de la ciutat Comtal.\nL’origen de la plaça Prim, enclavada al cor del centre històric Poblenou, data de l’any 1851, tot i que no fou fins al 1856 quan s’urbanitzà. En un primer moment fou anomenada Plaça d’Isabel, però per honrar al General Prim i la fi de l’absolutisme monàrquic d’Isabel II, se li canvià el nom al 1868. La plaça esdevingué l’espai de residència i trobada dels pescadors i obrers de l’època. Avui en dia si us atureu a observar la plaça encara en podeu veure els seus edificis baixos amb façanes blanques,\nUn lloc màgic on s’hi conserven les arrels del Poblenou.\ncaracterístics dels antics barris de mariners del segle XIX, possiblement les cases més antigues que s’hi poden trobar al barri. Un dels elements més representatius de la plaça són els tres arbres de l’espècie bellaombra que ofereixen ombra en els dies d’estiu, així com la humil font situada al bell mig de la plaça.\nAFLUIXAR EL RITME\nLluny del frenesí, del deliri i la impetuosa bogeria que sembla que ens caracteritza. Un oasi de serenor, un retorn al passat; a la vida en un poble costaner on es consumien suculents i austers plats protagonitzats pel peix fresc dut pels pescadors.\nUna experiència única i singular dins de la nostra ciutat, que els convidem a viure.\nFaci la seva reserva online i gaudeixi d’un àpat únic.


Salut Integral | Hermanas Hospitalarias\n> Qui som > Valors > Salut Integral\n[wpo_block_heading title=”Salut Integral” heading_style=”v6″ el_class=”encabezado-primario linea-izq”]\nEl valor humà de la salut en pressuposa i n’expressa un altre de més radical, el de la vida i el seu sentit. Conseqüentment, valorar la salut és símbol de respecte a la vida.\nLa salut és un bé de la persona, que està cridada a gaudir-ne, a saber-la preservar i a servir-se de les tècniques per recuperar-la, dins els límits d’allò humanament possible, en cas de malaltia, aspecte que forma part de la nostra condició humana.\nAmb la nostra missió manifestem l’estima i la defensa d’aquest valor i el compromís de donar resposta al dret d’atenció que tenen les persones amb malalties i necessitats.\nEl nostre paradigma de la salut, que integra les indicacions de l’Organització Mundial de la Salut, inclou una consideració existencial que té en compte totes les dimensions de la persona, segons l’humanisme d’inspiració cristiana, i en procura l’harmonia.\nAquesta perspectiva orienta i vertebra la nostra activitat i proposa, com a finalitat del nostre projecte hospitalari, guarir i tenir cura, a partir d’incorporar els progressos de la tècnica a una atenció humana, segons aquesta comprensió integral de la persona en qualsevol situació de la seva existència.\nLa nostra tasca per la salut comporta la defensa de la vida, l’assumpció i la superació de la patologia, la lluita contra el dolor i el patiment, el tractament humà davant l’ús desproporcionat dels mitjans terapèutics i la promoció positiva de la salut.\nEn especial, la nostra cultura hospitalària promou l’atenció necessària per fer dels nostres Centres i estructures, dels nostres Serveis i procediments, àmbits sans i sanadors. Inclou, també, el fet de tenir cura de la salut de tots aquells qui treballen o col·laboren en els nostres projectes.


Ajuntament d'Arenys de Munt/Centre d'Esports Arenys de Munt\nData i hora oficials: 27/06/2022 11:10\nCentre d'Esports Arenys de Munt\nEl Centre d'Esports Arenys de Munt és el club d'hoquei patins del poble, fundat el 1959. El club dona cabuda a més d'un centenar de nens i nenes que practiquen aquest esport. Aquesta extensa base és la pedra angular del club, i per això se'ls forma intentant inculcar uns valors més enllà de l'esport. Al llarg de tots aquests anys, el club s'ha convertit en un referent de l'hoquei patins català i a nivell estatal, amb nombrosos títols de base i hoquei femení. Precisament aquesta base és la que des de fa molt de temps nodreix el primer equip, que competeix actualment a l'Ok Lliga Plata, segona màxima categoria de l'hoquei patins.\nPavelló municipal c. Torrent d'en Terra s/n 08358 - Arenys de Munt\nTotes les tardes a partir de les 17 h\nÚltima revisió 2021-03-08 08:48:03