La sensórica, una tecnologia en auge en la indústria alimentària | Consumer\nEls sensors guanyen importància en l'automatització de processos alimentaris, sobretot pel control de la qualitat dels productes que ofereix\nPer Idoia Olabarrieta, AZTI 25 de novembre de 2016\nEls sensors estan demostrant la seva eficàcia i valor afegit com a eines de monitoratge en molts sectors en els quals ja s’han implantat. Tant per a la indústria com per a la cadena alimentària, és també necessari promoure el desenvolupament i implementació d’aquestes noves tecnologies de sensórica, així com de les tecnologies de la informació per desenvolupar models de producció competitius en un futur. En el següent article s’expliquen quins són els seus avantatges competitius i com s’està implementant en importants sectors, com el del lluç.\nLa cadena de producció alimentària, en comparació d’un altre tipus de sectors, ha de competir amb marges més reduïts i productes més variables i complexos, que dificulten la implementació de sensors. No obstant això, de forma gradual, el major coneixement sobre les tecnologies i aliments estan permetent l’ús d’aquestes eines per a aplicacions més complexes, les quals ajudaran a obtenir processos més estandarditzats, homogenis, eficients i fiables.\nEls sensors estan guanyant gran importància en l’automatització de processos alimentaris, no solament per al control dels procediments sinó, sobretot, pel control de la qualitat dels productes que ofereix. Garantir eficientment una correcta classificació per qualitat en la indústria alimentària és clau per millorar la seva competitivitat. L’ocupació i implementació d’aquest tipus de sensors intel·ligents ofereix múltiples avantatges, entre elles:\nPossibilitat d’adaptar-se amb facilitat a una línia de procés.\nResultats de paràmetres de qualitat objectius.\nMesurament mitjançant mètodes no destructius en la classificació d’aliments.\nMonitoratge del 100% de la producció.\nEliminació de la necessitat de manipulacions dels productes i millora de la higiene del procés.\nMesures i resultat en temps real, per la qual cosa permet prendre decisions ràpides sobre la gestió i manipulació del producte mesurat durant el procés.\nIncrement de l’eficiència del procés per possibilitar la prevenció o reducció del costós retrabajo o l’eliminació de productes fora d’especificacions.\nCategoritzar la frescor del lluç de forma objectiva\nEl lluç és el peix més comercialitzat a Espanya, amb un gran volum de captures en tot el mar Cantàbric. Al País basc és la primera espècie en nombre de captures: representa el 27% del total amb un 44% de l’import en euros en primera venda.\nLa frescor del lluç és un paràmetre de qualitat de vital importància per a la seva comercialització. Els criteris de qualitat són subjectius a criteri d’experts, la qual cosa en algun moment pot donar lloc a variabilitats i a una gestió inadequada de la mercaderia amb consegüents pèrdues de matèria primera i reclamacions. Amb la finalitat de poder tenir una eina de recolzo en primera venda per classificar el lluç d’una forma objectiva, el centre tecnològic AZTI desenvolupa una tecnologia basada en sensórica que possibiliti reduir la subjectivitat pròpia de l’avaluació sensorial humana en classificar la frescor del peix. Aquesta innovació ajudarà a una adequada gestió dels productes i a generar la confiança en els agents de la cadena.\nAquest projecte, finançat pel Ministeri d’Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi ambient (MAPAMA) i el Fondo Europeu Marítim i de Pesca, està coordinat per la Federació Nacional d’Associacions Provincials d’Empresaris Detallistes de Peixos i Productes Congelats (FEDEPESCA) i es realitza en col·laboració amb la Rula d’Avilés, la principal llotja asturiana, pionera en la implantació de sistemes de qualitat.\nL’objectiu del projecte és desenvolupar un sensor per a la determinació de la qualitat i frescor de lluç que pugui ser utilitzada pels operaris com a complement o ajuda en les operacions de classificació de frescor durant les subhastes en llotja, en concret en la Rula d’Avilés.\nLa metodologia consisteix a relacionar, mitjançant l’aplicació d’algorismes matemàtics, la resposta del sensor, amb les etiquetes de frescor definides pels experts de la llotja i que estan basats en criteris determinats pels experts i recollits en una fitxa de frescor amb els atributs ponderats. Encara que la labor dels operaris seguirà sent indispensable en analitzar la mercaderia en la seva integritat (absència de danys mecànics, com a corts, aixafaments, erosions provocades per depredadors i altres organismes aquàtics o per l’art de pesca o manipulació del peix, etc.), aquesta nova eina ajudarà a classificar els lluços per la seva qualitat química/biològica d’una forma objectiva, la qual cosa facilitarà la tasca de classificació de la qualitat dels lluços fent-la més eficient.\naliments qualitat sensors\nMillorar concentració i el raonament amb la dieta\nEva Pio Sáez, dietista-nutricionista en la Fundació Althaia\nTècniques bàsiques de cuina: Com empanar i arrebossar la carn\nTècniques bàsiques de cuina: Tallar peix en suprema


Villa contemporània amb una arquitectura impressionant i una tecnologia avançada, en venda a la Vall del Golf, Marbella.\nExclusiva vila amb impressionants vistes a la muntanya de La Concha ia la costa a la Vall del Golf de Nova Andalusia, molt a prop de tots els serveis ia tan sols 10 minuts amb cotxe de Puerto Banús.\nAquesta vila contemporània d'obra nova combina una arquitectura i una tecnologia d'avantguarda amb acabats d'alta qualitat i certificat d'eficiència energètica A, per la qual cosa és una excel·lent habitatge familiar moderna.\nEl disseny únic ofereix interiors oberts i fluids que connecten amb els exteriors, formats per un porxo, un pati i una piscina infinita. A la planta baixa trobem un menjador, una cuina totalment equipada amb primeres marques com Nolte i Neff, una oficina i un lavabo de convidats. La primera planta consta de 3 dormitoris, 2 banys i una terrassa.\nLa planta baixa compta amb un sistema Bluetooth i la casa disposa d'altaveus Bose que permeten connectar-se a tots els dispositius electrònics. A més, la casa té un sistema de domòtica per controlar de forma remota tot el sistema d'il·luminació i les persianes.\nPoseu-vos en contacte amb nosaltres per a més informació sobre aquesta magnífica vila de luxe en venda a la Vall de l'Or de Nova Andalusia.\nEn construcció, finalització prevista per a finals de 2019.\nAquest habitatge està ubicada a la Vall del Golf a Nova Andalusia. Està en una ubicació ideal molt a prop d'una àmplia gamma d'instal·lacions ja només 10 minuts amb cotxe de Puerto Banús.


CiU i PSC pacten la investidura de Mas\nAixí ho han acordat representants dels dos partits en una reunió que han mantingut aquesta tarda\nEl PSC facilitarà aquest dijous al líder de CiU, Artur Mas, la seva investidura com a president de la Generalitat abstenint-se a la segona volta, tal i com apuntaven algunes informacions durant aquests dies. Socialistes i federació nacionalista han pactat un document de cinc punts que permetrà que els diputats del PSC s'abstinguin en la votació que s'ha de celebrar aquest dijous al Ple del Parlament.\nL'entesa ha arribat després d'una reunió entre Artur Mas i Joaquim Nadal. Entre d'altres punts, l'acord estableix la presència del PSC en els mecanismes bilaterals de negociació Estat-Generalitat, impulsar un acord sobre una nova llei electoral, que hi hagi consens en les reformes del marc estatutari i constitucional, i preservar els actuals models sanitari i d'educació.\nEl portaveu del PP al Parlament, Enric Millo, ha assegurat que l'acord entre CiU i el PSC "certifica" que el president del govern, José Luis Rodríguez Zapatero, tenia dos candidats en les passades eleccions catalanes. Millo ha deplorat que CiU desoeixi als electors malgrat prometre que portaria el canvi a la Generalitat.


Coscollet: El seny IV\nNotes per a anar tirant, 14 d'abril de 2013\nSeny és decidir\nLa natura parla. La natura parla, i l’experiència recull el seu discurs: hi ha bolets que maten, herbes que curen, rius que obren camins de fusta entre els engorjats de les muntanyes més esquerpes, vents que empenyen les veles enmig de les onades, i unes èpoques millors que unes altres per a podar i per a fer la resta de feines del camp.\nAquesta experiència, acumulada generació rere generació, es transmeté de pares a fills per la via de la paraula, però també per la de les accions, dels gestos i de les actituds. Era, per tant, una experiència que transportava coneixements, però que també duia un pescant carregat de valors, de normes, de maneres d’entendre la vida i de maneres de fer.\nLa prudència, però també la fortalesa; la discreció, però també el valor de la paraula; el patrimoni familiar, però també els béns comunals i la generositat; la mesura, però també l’energia en la defensa del que era vist com a just, eren els gens morals que donaven coherència a un projecte vital individual i social que tenia la supervivència, la dignitat i l’ètica com a punts de referència.\nAquesta interacció amb una terra, aspra, però alhora agraïda; amb una gent, sorruda, però de paraula; va anar pastant un tipus particular d’intel·ligència que era més filla de l’observació de les lleis de la natura, que no pas de l’especulació teòrica; de la percepció ajustada, que no pas de l’estudi acadèmic; del judici ponderat, que no pas de l’exercici de les lleis; de l’actuació reflexiva, que no pas d’un hipotètic conjunt d’instruccions.\nAquesta mena particular d’intel·ligència, lligada a una manera de ser individual i alhora col·lectiva, és a dir, a un tarannà, va ser el ferment que va donar pas a un pensament més formal, més teòric, més lògic, que sense perdre allò que li era substancial, incorporava a la manera de ser col·lectiva un seguit de reflexions i de normes per la via de la llengua escrita.\nEs van redactar els Usatges. Ramon Llull va intentar fer una recopilació enciclopèdica de la saviesa coneguda i va tractar temes de pensament, de pedagogia i de ciència, per primera vegada en una llengua romànica. Eiximenis va descriure i prescriure amb una prosa deliciosa les formes de vida de la seva època. Ausiàs March reflexionà fins al fons sobre l’amor i va recordar als vells poetes que les dones eren també de carn i ossos. Bernat Metge va posar una mica d’escepticisme, de distància, d’ironia a tot plegat...\nEl tarannà que anomenem seny, per tant, va ser fill d’un subtil i complicat equilibri entre l’experiència i la reflexió que inevitablement comportava cada nova experiència. Va ser un seny proactiu que va dur el país i la seva gent a un cert estat de complaença i de satisfacció.\nEl seny conservador i acovardit, en canvi, fill com dèiem d’una relació política desgraciada i injusta, es preocupà i es preocupa únicament de veure si qualsevol experiència li pot aportar algun benefici o perjudici a curt termini. És el seny del “no t’hi emboliquis”, del “qui dia passa, any empeny”.\nEl seny històric, com dèiem, té unes arrels més llunyanes i dignes. És el que intenta fer-se càrrec de les situacions per la via del coneixement i de l’anàlisi; és el que es proposa valorar els fets d’una manera justa i mesurada; és el que abans d’actuar estudia quina és la manera més eficaç i profitosa de fer-ho; és el que supedita les seves metes o objectius al sedàs de la seva ètica; és el que es planteja unes metes o objectius i posa els mitjans necessaris i el seu esforç personal per a obtenir-los; és el que per ètica i per dignitat no està disposat a deixar-se prendre cap dels drets que com a persona li corresponen, ni el de la llibertat de continuar pertanyent a una comunitat històrica, ni el de la responsabilitat de salvaguardar una llengua i unes tradicions ancestrals, ni el de mirar cara a cara els qui per ignorància o egoisme voldrien aniquilar la seva manera de ser, la seva manera de veure el món i la seva manera d’expressar-lo, per d’aquesta manera poder tenir-lo més dominat, més uniformat, més domesticat.\nDes d’aquesta perspectiva, i a la vista dels fets que constantment es repeteixen (atacs a la llengua, manipulació mediàtica, insults, arbitrarietat econòmica i social, etc.), l’única manera assenyada que tenim de preservar la continuïtat lingüística, cultural i política d’aquest país és exercint el dret a decidir, és a dir, el dret a decidir què volem ser, com volem ser i com volem viure.\nPublicat per Marcel Fité a 15:22


Elements que es mostren per etiqueta: interclubs\ndimarts, 10 de febrer de 2015 16:20\nRats on Fire, Comet@ i Limit, primers líders del 40è Campionat Interclubs de la Zona Centre que aquest cap de setmana (7 i 8 de ferber) ha començat a Barcelona amb tres regates celebrades en condicions de molt fred però vàlides per a la competició.\nAquest cap de setmana es disputaven a Barcelona les tres primeres proves d'aquesta clàssica regata hivernal del calendari català. La cita, organitzada conjuntament pel CN d'Arenys de Mar, el CN el Balís, el RCN de Barcelona i el RCM de Barcelona, va convocar a 24 embarcacions de diferents clubs de Catalunya.\nLa primera jornada el vent va arribar tres hores tard al camp de regates i ho va fer en forma d'una lleugera brisa de 5/6 nusos del 170º/180º. El Comitè va voler assegurar la jornada i va optar pel recorregut més curt previst, el de 4 milles, que els regatistes van cobrir en poc menys d'una hora. Al acabar aquesta primera màniga, encara va haver-hi temps per a una segona sobrevent – sotavent de 5,80 milles amb sortida poc desprès de les 16h. El vent va rolar al 200º a mitja regata, obligant a un reposicionament de les boies, però es va mantenir en uns agradables 7 nusos que van permetre completar sense problemes el recorregut. Les embarcacions van anar arribant a port amb l'última llum del dia, quan el fred ja començava a fer-se intens.\nDiumenge hi havia prevista una costanera de 20,2 milles entre Barcelona i Arenys de Mar. Les previsions de vent no eren massa optimistes al Maresme, però afortunadament el terral (290º) es mantenia viu a l'hora de la sortida, en un dia fred, però assolellat. Poc a poc, el vent va pujar a uns bons 8/9 nusos rolant al 180º/200º. Van ser vents portants en tota la màniga que van permetre cobrir el recorregut en poc més de dues hores.\nEl pròxim cap de setmana (14 i 15 de febrer) es reprèn la competició amb les mànigues a disputar en aigües del Balís i Arenys de Mar, on tindrà lloc el lliurament de premis d'aquesta 40a edició del Campionat Interclubs.\nGrupo 0-1 (13 embarcacions)\n1r 'Rats on Fire' de Rafael Carbonell (CN Arenys de Mar)\n2n 'Mataró Marina Barcelona' d'Alex Folch (RCN Barcelona)\n3º 'Es Tess Uno' de Francisco Soldevila (RCN Barcelona)\nGrupo 2 (7 embarcacions)\n1º 'Comet@' de Lluis Blanchar (CN Arenys de Mar)\n2º 'Vértigo' d'Antoni Guash (CN el Balís)\n3º 'Tramendu' de Salvador Vieta (RCN Barcelona)\nGrupo 3 (4 embarcacions)\n1º 'Limit' de Sebastián Merbeck (CV Badalona)\n2º 'Amarena' de Giancarlo Nichilo (CV Mataró)\n3º 'India II' d'Angel Revilla (CN Arenys de Mar)\ndilluns, 9 de febrer de 2015 15:17


19, Maig 2019\nCalella 57 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 55\nDarrer partit de la temporada. L'Igualada ha estat capaç d'imposar un ritme molt fort a l'inici, i amb domini del rebot defensiu aconseguia transicions ràpides que permetien anotar amb facilitat. Pràcticament l'Igualada ha anat per davant en el marcador, fins els darrers minuts que dos triples quasibé consecutius del Calella han ajustat el marcador. I en el darrer segón del partit el Calella ha aconseguit anotar un 2+1 d'una falta en rebot ofensiu que els ha donat la victòria. La jugada del partit l'han protagonitzat l'Albert Sàbat donant una bona assistència cap al Santi que realitzava un bon tall a cistella. Han jugat: Biel Closa, Diego Calle, Albert Sàbat, Roger Bernàldez, Albert Vancells, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Samti Puiggené, Gerard Bernàldez, Roger Jansà, Edmon Alcoceba. Absent: Oriol Blanco\nSant Pere Terrassa 73 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 39\nJugàvem el partit contra un dels rivals de la zona alta. Un Sant Pere de Terrassa que necessitava guanyar per entrar a les fases finals. Tot i que el Sant Pere dominava, fins el minut 25 la distància era al voltant dels 10 punts, però a partir d'aquí van apretar molt en defensa i l'Igualada no va saber reaccionar i només va ser capaç d'anotar 2 punts en 10' quedant el partit sentenciat. La jugada del partit va ser una bona assistència de l'Oriol en una situació complicada cap al Biel que va aconseguir una bona cistella. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sàbat, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Roger Jansà, Edmon Alcoceba. Absent: Roger Bernàldez\nPineda de Mar 58 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 53\nSegon partit del cap de setmana. Aquesta vegada a fora, contra un potent Pineda de Mar. Tot i la derrota final, en general hem jugat un bon partit. L'Igualada ha estat molt seriós en defensa, aturant força bé els seus homes importants i aconseguint una bona circulació de pilota en atac trobant els jugadors millor situats per tirar. En el sisè període hi ha hagut un moment en que el Pineda s'ha posat a 14 punts, però l'Igualada ha sabut reaccionar i ha anat retallant diferències fins el marcador final. La jugada del partit ha estat una bona combinació de passes en un atac amb superioritat entre l'Eudald, Roger Bernàldez i Biel que ha acabat amb cistella d'aquest últim. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sàbat, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Gerard Bernàldez, Roger Jansà, Edmon Alcoceba. Absent: Santi Puiggené\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 29 - Barça Lassa 63\nPartit jugat dissabte a casa contra un Barça Lassa que encara no ha perdut cap partit aquesta temporada. Un equip amb molta alçada que ens ha posat les coses complicades des de l'inici. Tot i que en defensa l'Igualada ha estat força bé, tenint en compte el rival, ens ha faltat més encert de tir en atac. La jugada del partit l'ha protagonitzat l'Eudald, finalitzant un 1c1 d'esquena a cistella amb un excel·lent moviment de peus i combinació de fintes. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Roger Bernàldez, Albert Sàbat, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Roger Jansà, Edmon Alcoceba, Gerard Bernàldez. Absent: Albert Vancells\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 76 - La Salle Manresa 52\nSegón partit del cap de setmana, aquesta vegada resolt de manera brillant. Jugavem contra La Salle Manresa un rival complicat que ens havia guanyat els darrers enfrontaments. Aquesta vegada però hem jugat un dels millors partits de la temporada. L'equip ha estat molt concentrat en defensa durant els 40' i hem aconseguit atacar ràpid, fent circular molt bé la pilota i amb confiança en les finalitzacions de tir i 1c1. La jugada del partit, ha estat una bona circulació de pilota treient desde la linea de fons. L'Edmon ha fet un precís passe cap a l'Eudald i aquest amb una passada sobre bot ha assistit al Biel que ha realitzat una bona finalització cap a cistella. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Edmon Alcoceba. Absents: Roger Jansà, Albert Sàbat, Albert Balcells.\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 56 - Sant Cugat 81\nTot i el resultat ha estat un bon partit. Jugavem contra un dels millors equips de la categoria. Els dubtes i les errades en els primers minuts de joc van fer que el Sant Cugat s'avances de forma clara al marcador. A partir d'aquí vem ser capaços de canviar, jugar més intensos en defensa i moure molt més ràpid la pilota en atac. Tot i que no vem poder retallar distàncies, si que es va evitar que les diferències s'incrementessin davant d'aquest rival de gran qualitat. La jugada del partit la va protagonitzar l'Edmon al finalitzar un 1c1 de forma brillant superant un rival de molta més alçada. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Edmon Alcoceba. Absents: Albert Sàbat, Roger Jansà.\nClub Natació Caldes 71 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 41\nPartit fluix, el que hem jugat aquesta jornada. Cert que el Caldes és un equip molt superior físicament, però nosaltres hem donat massa facilitats. Una defensa molt tova en certs moments, excessives pèrdues de possessió, ja sigui amb passades dolentes o violacions i massa errades en tirs fàcils. Caldrà treballar de valent als entrenaments per afrontar la recta final de la temporada on tots els partits son força complicats. La jugada del partit, ha estat una bona passada de l'Albert Vancells al treure de fons sobre l'Emond, que ha finalitzat una porta enrera amb un aro passat molt ben executat. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Sàbat, Roger Bernàldez, Edmon Alcoceba, Ramon Altarriba, Olau Riera, Gerard Bernàldez, Santi Puiggené, Roger Jansà, Albert Vancells. Absent: Eudald Balsells.\nCastelldefels 2006 36 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 50\nSegon partit jugat en aquest cap de setmana i segona victòria. Una de les tòniques del partit ha estat el baix encert per part nostre. Hem acoseguit bona circulació de pilota i treure bons atacs amb superioritat, però semblava que la pilota no volgués entrar a cistella. Tot i així la solidesa defensiva ha fet que en cap moment tinguessim el partit compromés i l'hem pogut treure amb certa comoditat. La jugada del partit l'ha protagonitzat l'Eudald realitzant una espectacular assistència d'esquena i sense mirar cap a l'Albert que s'havia quedat sol sota cistella. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Albert Sàbat, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernáldez, Roger Jansà, Diego Calle, Edmon Alcoceba. Absent: Albert Vancells.\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 61 - U.E.Horta 57\nEls Preinfantils realitzem un molt bon partit i aconseguim la victòria contra un rival que en la primera volta ens havia guanyat de 20 punts. La clau del partit es va fonamentar en una bona arrancada,en la que es va aconseguir una bona renda de punts i una molt bona defensa, sobretot sobre els seus homes més importants. Tot i així, es va entrar al darrer quart amb el partit igualat, però el nostre millor encert i un millor control de pilota en els instants finals de partit, va ser el que ens va donar la victòria. La jugada del partit la va protagonitzar en Diego, que en una bona circulació de pilota per part de l'equip va aconseguir anotar un triple en el darrer segon d'un final de període. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Roger Jansà, Edmon Alcoceba. Absents: Albert Sàbat\nLa Salle Manresa 74 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 47\nFluix partit el jugat a Manresa aquest cap de setmana. A l'equip li ha costat molt parar defensivament els jugadors contraris que aconseguien penetrar i assistir al company amb massa facilitat. En algun moment del partit semblava que l'Igualada inicava una certa reacció, però precipitacions en atac i errades en el passe no feien possible aquesta recuperació. Com a jugades a destacar, hi va haver bons 1c1 com de l'Olau, el Diego. Però el millor va estar un 1c1 d'en Ramon finalitzat amb un step back de mitja distància. Ara toca el Torneig de Setmana Santa on aprofitarem per créixer com equip i sobretot disfrutar molt del bàsquet i els companys. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Roger Bernàldez, Eudalsd Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Roger Jansà, Gerard Bernàldez, Edmon Alcoceba. Absents: Albert Vancells, Albert Sàbat.\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 58 - C.B.Caldes 73\nNova derrota de l'equip en aquesta A1 que tot i que competim, ens està costant guanyar partits. Aquesta vegada contra el C.B. Caldes, un altre equip amb uns jugadors físicament superiors als que ens està sent molt difícil de poder parar. Com que físicament no hi podem lluitar, hem de centrar-nos en millorar altres aspectes del joc i intentar minimitzar les errades no forçades. La jugada del partit l'han protagonitzat entre l'Edmon, qui ha servit una bona assistència cap a l'Olau que havia realitzat un bon desmarc. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Albert Vancells, Diego Calle, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Roger Jansà, Edmon Alcoceba, Albert Sàbat. Absents: Ramon Altarriba.\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 59 - Castelldefels 55\nTot i les baixes imprevistes, primera victòria de l'equip en aquesta segona fase. El partit ha tingut 3 parts molt diferenciades. Una primera, on els dos equips s'han mostrat molt igualats. Una segona, on el Castelldefels ha tingut un bon encert i els igualadins massa dubtes en atac i errades defensives. Això ha permès als visitants agafar fins a 13 punts d'avantatge. En una tercera fase, els d'Igualada han millorat defensivament i, aprofitant els avantatges generats amb 1c1, aconseguíen donar la volta al partit i emportar-se la victòria. El més destacat del partit ha estat la reacció colectiva dels dos darrers quarts on l'equip mai ha perdut la confiança i ha permés una bona remontada. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sàbat, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Olau Riera, Santi Puiggené, Roger Jansà.. Absents: Gerard Bernàldez, Edmon Alcoceba, Ramon Altarriba.\nU.E. Horta 82 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 61\nNova derrota, aquesta vegada a la pista de l'U.E. Horta. Un equip de nivell similar a l'Igualada, però que disposaven de dos jugadors molt alts i concretament un d'ells s'ha mostrat imparable a prop de cistella. Tot i així l'equip ha sabut competir i aprofitar les seves possiblitats, no ha estat fins en el setè quart, que un parcial de 21 a 6 en contra propiciat, en gran part, per errades pròpies, ha trencat el partit La jugada del partit ha estat una combinació entre l'Albert Sàbat que ha servit una bona pilota interior per en Santi i aquest ha donat una assistència a l'Olau que feia un bon tall cap a cistella aconseguint anotar amb l'esquerra. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Roger Bernàldez, Albert Vancells, Albert Sàbat, Eudald Balsells, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Edmon Alcoceba. Absents: Roger Jansà, Ramon Altarriba\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 51 - Pineda de Mar 74\nDerrota a casa contra un gran Pineda de Mar. Aquesta setmana hem jugat contra un equip en un gran estat de forma. El Pineda ha sabut desplegar un joc ofensiu amb una bona circulació de pilota i un gran encert en el tir exterior. Nosaltres, tot i que en fases del partit s'ha jugat prou bé, la gran quantitat d'errors en el passe, sumat al seu gran encert, ha conduït el partit fins el resultat final. Ens cal una mica més de concentració en certs moments per tal de no encadenar errors. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Roger Bernàldez, Albert Sàbat, Olau Riera, Gerard Bernàldez, Edmon Alcoceba, Santi Puiggené, Roger Jansà Abserts: Diego Calle, Eudald Balsells, Albert Vancells, Ramon Altarriba\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 39 - Sant Pere Terrassa 55\nDerrota a casa contra un dels equips capdavanters del grup. El St. Pere va ser superior fÍsicament, va dominar el rebot en tot moment i la seva forta defensa feia que anotéssim amb molta dificultat. Tot i així, el resultat final no reflecteix l'igualtat durant tot el matx. L'Igualada va saber frenar al rival que, definitivament, es van escapar als darrers 5'. La jugada del partit la va protagonitzar l'Edudal finalitzant un bon 1c1 amb un step back aconseguint una merescuda cistella. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Albert Vancells, Albert Sàbat, Diego Calle, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Roger Jansà, Edmon Alcoceba. Lesionats: Ramon Altarriba\nBarça Lassa 52 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 45\nAquesta setmana ens hem enfrontat a un dels líders del grup, un potent Barça Lassa encara invicte. Un equip amb una clara superioritat física. El partit, contra tot pronòstic, va començar força bé per part nostra, aconseguint un parcial de 0-8. A partir d'aquí el Barça va començar a apretar fins arribar al descans amb un resultat de 33-19. Tot semblava que a la segona meitat continuarien incrementant la diferència, però l'equip va saber reaccionar molt bé. S aconseguia una bona circulació de pilota i apretant en defensa es va entrar als darrers 5' amb una diferència de -5, forçant així al rival a realitzar canvis posant l'equip titular a pista i tallant la nostra ratxa. En definitiva, es va saber jugar un bon partit fora de casa contra possiblement el rival més potent de la categoria. La jugada del partit la va protagonitzar l'Albert Sàbat finalitzant un excel·lent 1c1 amb una cistella des del terra després d'una falta no pitada. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sàbat, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Edmon Alceoceba. Absents: Roger Jansà.\nU.E. Sant Cugat 73 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 60\nDerrota de l'equip en l'estrena de la recent aconseguida nova categoria. Ens emportem una doble sensació. Per una banda, tenint en compte que portàvem 2 jornades sense competir i que estrenàvem categoria a casa d'un dels líders, el resultat final és millor del que podíem preveure. Per contra però, segons ha transcorregut el joc, si haguéssim controlat una mica millor un parcial en contra de 15 a 2 i evitat algunes pèrdues de possessions precipitades, hauríem pogut disputar el partit fins el final. Ens caldrà millorar una mica la qualitat de l'entrenament per posar-nos a nivell de la categoria i poder competir fins el final amb tots els equips. La jugada del partit l'ha protagonitzada en Ramon, aconseguint un 2+1 en un brillant situació d'1c1. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sàbat, Eudald Balsells, Santi Puiggené, Roger Jansà, Edmon Alcoceba, Ramon Altarriba, Olau Riera. Absents: Roger i Gerard Bernàldez\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 68 - CB Vilatorrada 52\nNova victoria aconseguida en un camp que aquesta temporada no se'ns havia donat gaire bé. El partit va començar amb molts dubtes i errades en tirs fàcils per part nostre . Poc a poc vàrem saber anar imposant el nostre joc i anar trobant cistelles amb més facilitat. A mesura que passaven els minuts, la diferència al marcador era més gran fins que una certa relaxació als darrers minuts va permetre que els rivals escurcessin distàncies fins al resultat final. Destacar que una vegada més tots els jugadors de l'equip van aconseguir anotar. La jugada del partit ha estat una bona finalització d'un 2c2 jugat entre posicions d'interior - exterior protagonitzada per en Diego i L'Eudald. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Edmon Alcoceba. Lesionats: Roger Jansà.\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 59 - Santa Coloma Gramanet 54\nComplicat partit el que hem disputat aquest cap de setmana contra un Gramanet que s'ha mostrat com un equip molt intens i desplegant un bon joc. El matx ha començat amb cert domini per part del Gramanet. Poc a poc els de casa han començat a igualar el nivell d'intensitat del rival i, acompanyat de fases de bon encert, aconseguia distanciar-se del marcador agafant 16 punts d'avantatge. Els visitants en cap moment han baixat els braços i, tornant a posar molta intensitat, han aconseguit anar rebaixant diferències fins el marcador final. La jugada del partit l'ha protagonizat l'Edmon, quan en un final de quart i esgotant la posició, ha aconseguit anotar un triple en un bon 1c1. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sàbat, Roger Bernàldez, Ramon Altarriba, Eudald Balsells, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Roger Jansà, Edmon Alcoceba. Absents: Olau Riera\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 83 - Catalana Occident Manresa 33\nPARTIDÀS el que han jugat els preinfantils aquest cap de setmana. Ens enfrontàvem al Manresa, un rival al que ja havíem batut en els dos enfrontaments previs a aquest partit i que en certs moments ens havia plantat cara. Aquesta vegada però, l'Igualada s'ha mostrat molt superior. Els jugadors han estat molt concentrats i l'equip ha jugat el millor partit de temporada, fent una defensa amb poques errades i mantenint un elevat encert i molta mobilitat en atac. Tots el jugadors han anotat i fins a 5 jugadors diferents han aconseguit encistellar de 3 punts. Ells mateixos s'han posat el llistó molt alt. Hauran de continuar treballant de valent per mantenir-lo i superar el nivell mostrat. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sàbat, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Roger Jansà, Edmon Alcoceba. Absents: Ramon Altarriba.\nMaristes Ademar 35 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 56\nAquesta setmana hem jugat el típic partit de deprés d'un període no competitiu. Un partit amb alts i baixos i ple d'imprecissions. Començava amb una primera fase on semblava que l'Igualada dominava, seguit d'una fase en que l'equip rival remontava fàcilment. A continuació els igualadins tornaven a apretar i a distanciar-se fàcilment del marcador i una darrera fase on cap dels dos equips ha desplegat el seu millor joc. Destacar el bon treball de l'equip aconseguint cistelles fàcils de contraatacs. I destacar també que tots els jugadors han aconseguit anotar. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sàbat, Roger Bernàldez, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bermàldez, Roger Jansà. Absents: Edmon Alcoceba, Eudald Balsells\nCatalana Occident Manresa 38 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 54\nImportant partit el d'aquest cap de setman. Ens jugàvem la classificació per poder accedir al nivell A-1 a casa d'un rival directe com és el Manresa. L'equip però, que ja fa unes setmanes que està entrenant a un bon nivell, va poder tirar endavant el partit amb força solvència. Amb una defensa molt sòlida que no deixava anotar als rivals amb comoditat, poc a poc va començar a dominar el marcador i permetre jugar els minuts finals sense veure perillar el resultat en cap moment. La jugada del partit la van protagonitzar entre el Roger Jansà que va realitzar una espectacular assistència a una mà sobre el Diego que es va desmarcar amb una bona porta enrera. Cal felicitar els jugadors per l'esforç i la concentració que han tingut aquestes darreres setmanes. Ara toca gaudir de les festes, per poder tornar amb forces renovades i afrontar una segona fase que segur serà molt complicada. Van jugar: Biel Closa. Oriol Blanco, Diego Calle, Roger Bernàldez, Albert Vancells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Emon Alcoceba, Roger Jansà. Absències: Eudald Balsells, Albert Sàbat.\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 65 - BBA Castelldefels 33\nAquest cap de setmana en enfrontàvem a un rival directe per intentar classificar-nos al nivell A1 en la segona fase del campionat. Hem aconseguit jugar un dels millors partits de la temporada, amb una elevada intensitat i un nivell defensiu molt bò, cosa que ens ha permés superar al contrari amb més facilitat de la prevista. Només falta un darrer partit contra Catalana Occident Manresa, que és l'altre rival directe per accedir a A1, Si l'equip continua entrenant i progressant com les dues darreres setmanes tindrem moltes opcions d'aconseguir-ho. La jugada del partit, tot i que n'hi ha hagut vàries, destacariem un 1c1 iniciat pel Diego que ha finalitzat amb una assistència cap a l'Olau que havia aconseguit un bon desmarc. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sàbat, Roger Bernàldez, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Roger Jansà, Edmon Alcoceba. Absents: Eudald Balsells (lesionat)\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 57 - Basquet Sitges 43\nAquesta setmana hem jugat a casa contra el Bàsquet Sitges. Tot i que, en certs moments, ens ha costat estar concentrats i els atacs eren una mica precipitats, hem pogut alternar amb moments que sí movíem la pilota amb velocitat i aconseguíem anotar amb més comoditat. Aquests intèrvals de bon rendiment han estat suficients per agafar diferències al marcador i control.lar el partit fins al final. La millor jugada del partit l'han protagonitzat el Santi i l'Olau. Amb una bona recuperació a mitja pista, en Santi ha donat un espectacular passe a dos mans d'esquena a l'Olau, que ha finalitzat amb cistella. Han jugat: Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sàbat, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernàldez, Roger Jansà i Edmon Alcoceba. Absents: Biel Closa\nCB Sant Joan Vilatorrada 67 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 63\nL'equip encaixa la tercera derrota de la temporada, aquesta vegada però contra un rival assequible. El partit va començar amb una certa relaxació en defensa per part nostre, afegit a un pobre encert en el tir, Aquesta certa indolència defensiva i manca d'encert en atac va ser la tònica durant tot el partit. Cal felicitar el rival que va jugar molt bé i dominar-nos en tot moment. Caldrà treballar més concentrats als entrenaments per tal de continuar millorant i evitar que torni a passar. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sàbat, Roger Bernàldez, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Gerard Bernáldez, Edmon Acoceba. Absents: Roger Jansà.\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 61 - La Salle Manresa 67\nNo ha estat possible. Aquest cap de setmana els preinfantils ens jugàvem el lideratge a casa contra un bon equip La Salle Manresa, on la igualtat va ser la tònica general. Tot i no fer un excel·lent partit, vam estar en la nostra línia, ens va faltar però controlar les pèrdues de pilota i un millor encert en els tirs fàcils. La jugada del partit la va protagonitzar l'Albert Sàbat, completant un 1c1 amb una formidable combinació de fintes i joc de peus. Han jugat: Biel Closa, Albert Sàbat, Diego Calle, Albert Vancells, Oriol Blanco, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Edmon Alcoceba, Gerard Bernàldez, Roger Jansà. Absents: Roger Bernàldez.\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 65 - Catalana Occident Manresa 53\nTreballada victòria l'aconseguida pels Preinfantils davant un Manresa que com nosaltres només havia perdut un partit de lliga. Un bon inici per part nostra va permetre que a meitat del partit portéssim diferencies a favor de 20 punts. Però el Manresa va apretar, i en un bon quart van escurçar distàncies deixant l'avantatge amb només 6 punts. Sort que l'equip va reaccionar i va poder afrontar els darrers minuts de joc amb encert per tornar a escapar-se del marcador i assegurar el partit. La jugada del partit va ser de mèrit conjunt, una bona circulació de pilota en atac en què van participar tots 5 jugadors i va acabar amb cistella de l'Eudald. Destacar també que tots els jugadors van aconseguir anotar alguna cistella. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sàbat, Ramón Altarriba, Olau Riera, Gerard Bernàldez, Roger Jansà, Edmon Alcoceba Eudald Balsells. Absents: Roger Bernàldez, Santi Puiggené.\nC.B. Castelldefels 47 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 65\nVictòria molt treballada a la pista del Castelldefels, un equip ben preparat que ens ha posat les coses molt difícis. La diferència final de 18 punts no reflecteix l'igualtat del matx. L'equip es troba en una bona dinàmica i treballa amb una alta intensitat que fa decantar el partits a favor nostre. La jugada del partit la va protagonitzar l'Edmon Alcoceba amb una espectacular recuperació de pilota que va facilitar una posterior cistella. Han jugat: Biel Closa, Oriol Blanco, Edmon Alcoceba, Albert Vancells, Albert Sabat, Roger Bernaldez, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggene, Gerard Bernaldez i Roger Jansa. Absents: Diego Calle\nBasquet Sitges 34 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 76\nEl PIM resolt amb bona nota el segón desplaçament de la temporada. Tot i que el partit va començar amb un parcial de 6-0 a favor del Sitges, els igualadins van reaccionar ràpidament i de seguida es van posar al capdavant i dominar el partit fins al final. Tot i que l'equip encara està en construcció, cada vegada aconseguix fer circular la pilota amb més criteri. La jugada del partit la van protagonitzar entre l'Olau, l'Edmon i el Biel que van executar un dividir-doblar-extrapas a la perfecció. Han participat: Biel Closa, Oriol Blanco, Dani Calle, Albert Sabat, Roger Bernaldez, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Oriol Riera, Santi Puiggené, Gerard Belnaldez, Roger Jansà, Edmon Alcoceba. Absents: Albert Vancells\nBenzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 94 - C.B. Vilatorrada 49\nBon partit jugat pels igualadins contra el CB Vilatorrada, equip que també venia de perdre la jornada anterior. De ben aviat l'equip s'ha començat a posar al capdavant del marcador i sense baixar el ritme s'ha anat imposant en tots els aspectes del joc incrementant diferències fins el final. Cal destacar varies coses: primer de tot que tots els 12 jugadors van aconseguir anotar, fent 94 punts que en categoria preinfantil no és fàcil. Que tot i no ser un equip alt,hem dominat totalment el rebot. I sobretot l'intensitat i actitud durant tot el partit. Han jugat: Biel Closa, Edmon Alcoceba, Diego Calle, Albert Vancells, Albert Sabat, Roger Bernáldez, Gerard Bernáldez, Eudald Balsells, Ramon Altarriba, Olau Riera, Santi Puiggené, Roger Jansà. Absències: Oriol Blanco.\nLa Salle Manresa 50 - Benzinera bonÀrea Pre-Infantil Masculí CB Igualada 48\nEstrenavem la temporada a la pista de La Salle Manresa. Tot i que l'equip va anar de menys a més, el fluix inici i la gran quantitat de pèrdues de possessions no varen fer possible la victòria. La jugada del partit la van protagonitzar entre l'Olau, en Diego i en Biel, que en una bona combinació de passades van acabar amb cistella fàcil d'aquest últim. Caldrà millorar de cara les properes jornades, que segur no seran fàcils. Han disputat el partit: Albert Sàbat, Albert Vancells, Biel Closa, Diego Calle, Eudald Balcells, Gerard Bernáldez, Olau Riera, Oriol Blanco, Ramón Altarriba, Roger Bernáldez, Santi Puiggené, Edmon Alcoceba. Absents: Roger Jansà.


Observatori UMAT | Notícies | L'atur baixa el juliol en 1.190 persones a Girona i suma cinc mesos a la baixa Inici\nL'atur baixa el juliol en 1.190 persones a Girona i suma cinc mesos a la baixa 30/10/12 - Diari de Girona Les llistes del Servei d'Ocupaci� de Catalunya a Girona s'han redu�t de 1.190 aturats el mes de juliol, un dels mesos en qu� tradicionalment m�s cau la desocupaci� degut a la contractaci� de les empreses tur�stiques. Amb un descens de 2,2% respecte al juny, Girona es converteix en la demarcaci� catalana on m�s ha caigut l'atur i acumula el cinqu� descens mensual consecutiu situant el total de desocupats a la demarcaci� en 52.134 persones, un nivell anterior al setembre de 2011.\nMalgrat els �ltims descensos de l'atur, el mercat de treball giron� continua en hores baixes ja que en termes anuals la desocupaci� ha crescut un 5,6% amb 2.764 persones m�s inscrites a les oficines d'ocupaci� respecte el juliol del 2011. Al conjunt de Catalunya, l'atur baixa el juliol de 784 persones, un 0,13%, i situa la xifra total en 614.792 desocupats. Tamb� en aqu� s'acumulen cinc mesos seguits de davallada. Al conjunt de l'Estat l'atur disminueix de 27.814 persones respecte el juny (0,6%) i situa el total de desocupats en 4.587.455 persones, acumula quatre mesos consecutius de caigudes.\nDe les dades del Ministeri d'Ocupaci� i Seguretat Social es pot observar que l'atur a la prov�ncia de Girona cau en tots els sectors, sobretot als serveis (-874 persones) i el col�lectiu de persones sense feina anterior (-191 persones). En la resta de sectors, la davallada del nombre de desocupats �s m�s discreta.\nPel que fa al volum total de desocupats, el sector serveis continua liderant el nombre d'aturats a la demarcaci� (30.087) per davant de la construcci� (10.576), la ind�stria (6.975) i l'agricultura (1.505). Per sexes, l'atur mascul� a la demarcaci� se situa en 27.981 persones, un 2,07 per cent menys que el juny; i el femen� en 24.153 persones, el que representa un retroc�s del 2,42 per cent respecte el mes anterior. Finalment, l'atur juvenil tamb� ha retrocedit a la demarcaci� durant el set� m�s de l'any. El nombre de treballadors menors de 25 anys sense feina a la demarcaci� s'ha redu�t en un 10,57 per cent. Durant el mes de juliol ha crescut la contractaci� a la prov�ncia de Girona. No obstant nou de cada deu d'aquests nous contractes s�n temporals, la majoria de nom�s un mes de durada -ja que s'han firmat en el sector tur�stic-, assegura UGT. Segons les dades del ministeri d'Ocupaci�, a la demarcaci� de Girona la contractaci� ha augmentat el juliol un 19,94% respecte el juny. En total es van signar 25.629 contractes, 4.261 m�s que el mes anterior. L'elevada contractaci� temporal preocupa als sindicats. UGT i CCOO de Catalunya van lamentar ahir l'escassa caiguda de la taxa d'atur en el conjunt de Catalunya durant juliol i van sol�licitar la pr�rroga del programa Prepara, que finalitza l'agost, davant de l'increment de persones que han finalitzat aquesta prestaci� econ�mica per desocupaci�.\nEn sengles comunicats, els sindicats van reiterar que, si durant la temporada d'estiu, la taxa d'atur cau en 784 persones, es despr�n com la reforma laboral plantejada pel Govern espanyol no ha contribu�t en la reducci� de l'atur i segueix penalitzant les dones i els joves.\nPer la seva banda, la patronal Pimec va valorar "de manera negativa l'increment interanual del nom d'aturats", tot i que juliol ha estat el cinqu� mes consecutiu en qu� s'ha registrat un descens de l'esmentada taxa. La secret�ria d'Ocupaci� i Relacions Laborals de la Generalitat, Esther S�nchez, va considerar que el descens de l'atur registrat el juliol era positiu per� va puntualitzar: "No permet dir que estiguem davant d'una tend�ncia de recuperaci�". A m�s va admetre que els indicadors m�s rellevnts que mesuren l'estat del mercat laboral "no s�n bons".


Notícies | Taiet\nÈxit i ple absolut en la revetlla de Sant Joan al Chill Out Taiet\nGairebé 240 comensals van omplir l’espai del Chill out del Taiet en la nit de Sant Joan, que enguany servia per inaugurar també la temporada a la fresca i els sopars a la terrassa exterior.\nLa flama, duta del Canigó, va encendre la foguera de Sant Joan, preàmbul d’un sopar multitudinari a l’espai chill out. Els clients que hi varen assistir van poder degustar els plats del bufet lliure a de la millor expressió de la nostra cuina catalana: plats freds i amanides per començar; carns a la brasa de tot tipus de segon plat; i meló i síndria, de postres, i la millor coca de Sant Joan d’Ullastrell, acompanyada de mistela.\nLa música de Jaume Font DJ i el ball van encarregar-se d’allargar la festa fins a les 3h de la matinada, en un ambient festiu, familiar i acompanyat del millors cava i els millor caipirinhas de la comarca. Un èxit de gent i entusiasme que augura noves edicions!\nLa caravana VW Vintage Festival s’atura a Cal Taiet\nEl diumenge 20 de maig, la terrassa de Cal Taiet va omplir-se de models mítics de la marca VW dels anys 60. L’artífex de la jornada va ser en nostre con vilatà, Miquel Gilabert, un apassionat dels VW, que va coordinar les activitats que van omplir el poble d’Ullastrell.\nEl Taiet va sumar-se a aquesta iniciativa i va concentrar a la terrassa l’exposició dels models de VW. El restaurant va acompanyar la jornada amb un dinar a la brasa exterior obert a tots els clients i curiosos que van acostar-s’hi.\nnov. 15, 2016 | Notícies\nPrimera nit de Jazz DO d’Ullastrell\nL’actuació de la cantant Núria Palet i els músics Xavi Ortiz i Xavi Algans enceta la programació de Jazz DO d’Ullastrell d’aquest estiu. La jornada de jazz ocuparà totes les nits dels dijous dels mesos de juliol i agost al chill out del Taiet. Un centenar de persones van assistir al primer sopar o a prendre copes per gaudir del millor Jazz de la comarca. EL Chill out és un espai obert, s’ofereix carta oberta, tapes i cocktails. Es pot venir a passar el vespre en un ambient de molta tranquil·litat, en plena natura i amb molt bona música en viu!


7 coses que has pensat van ser una vida sana, però en realitat no ho són | CAT.Lamareschale.org\nNo, realment no necessita vuit gots d'aigua al dia.\n7 coses que vostè ha pensat estaven sans La seva vida sencera, però no són realment\nPotser la seva mare els va repetir a vostè o els va recollir dels seus amics al campament d'estiu.\nPotser fins i tot un ben intencionat però fora de-the-loop metge els perforat al cap.\nNo obstant això que els va escoltar, mites de la salut definitivament no estan fent cap bé.\nDescobreix per què és el moment de donar-los l'empenta-ho-i els moviments simples vostè ha de fer al seu lloc.\nMite # 1: Es recomana beure vuit gots d'aigua al dia\nOmplir-se de un munt de H20 ajuda a evitar els refredats, fa que es senti ple, i manté la seva energia corrent a alta.\nPerò els vuit gots dogma?\n"Obtenir suficient aigua no es tracta només dels recipients per beure d'ella, sinó que inclou tota l'aigua dels aliments i begudes", diu la nutricionista de Los Angeles, Maggie Lluna, RD, propietari del diari alimentació saludable.\n"A més, és impossible dir quina quantitat d'aigua s'ha de mantenir a algú sa.\nLes necessitats d'aigua no són només de metabolisme;\nQue canvien en funció de les condicions ambientals i l'activitat física. "Passa de la talla única per a tots regla, i usar la set com una guia per saber quan colpejar el refredador d'aigua o consumir aliments rics en aigua com fruites i amanida.\nMite # 2: Vostè es malalta Si no s'asseca els cabells, abans de sortir\nEn sortir de la casa amb brins humides en un dia fred podria fer tremolar, però no li aconseguirà malalt, com les velles generacions de mares solien pensar.\n"L'única manera d'agafar un refredat o la grip és a entrar en contacte amb els virus que les causen," diu grèvol Phillips, MD, metge de la salut de les dones i autor de la bretxa Esgotament.\nÉs cert, les investigacions mostren que els virus de refredat i grip prosperen en climes freds;\nQue pot ser degut a que l'aire sec de l'hivern deshidrata les membranes mucoses del nas, el que ajuda als virus envaeixen el seu sistema.\nPerò no acabar el seu cop sec abans de sortir per la porta no li farà més propensos a contraure ells en primer lloc.\nMite # 3: En cas d'Impuls Una Vegada al Dia\nEn realitat, el número dos d'anar a qualsevol lloc de tres vegades al dia a tres vegades a la setmana es reuneix el rang del que es considera normal.\n"Amb quina freqüència et caca es redueix als seus hàbits de dieta personals: la quantitat de líquid, fibra i aliments en general es pren en", diu Phillips.\n"La majoria de la gent va un cop al dia, però algunes persones que estan perfectament sans anar més sovint o menys." Estar en qüestió amb els seus hàbits de caca només si vostè està de sobte va molt més o menys, les seves deposicions s'acompanyen de dolor o sang o la consistència és molt més flexible o molt més del que és habitual.\nMite # 4: Vostè necessita 8 hores de son a la nit\nIgual que la regla de vuit gots d'aigua, aquest edicte super-específic no funciona per a tothom tot el temps.\nLa Fundació Nacional del Son recomana que els adults puntuació de set a nou hores de son cada nit amb la fi de la funció a la part superior del seu joc mental i físicament al dia següent, diu Phillips.\nPerò que deixa molt marge de maniobra per a les necessitats individuals del son.\nAlgunes persones juren que poden funcionar molt bé en cinc o sis hores per nit, mentre que només els altres sentia descansat amb nou o més hores de temps de pausa.\nMite # 5: Cal desintoxicació del seu cos en el regular\nEn un sentit, això és cert, de manera que el sistema ja té incorporat un desintoxicant, també conegut com el fetge.\nEls productes com batuts i sucs comercialitzats per "desintoxicació" podrien ser inofensiu, o en realitat podrien privar el cos de la nutrició important perquè reemplacen el menjar sa real del sistema es nodreix de, diu Lluna.\n"El millor que pot fer per 'desintoxicació' és deixar que el cos faci el que està construït per fer i no posar-se en el camí per menjar en excés, beure, fumar o consumir massa carn vermella, grans refinats, sucres i saturat greix ".\nMite # 6: Vostè ha d'evitar carbohidrats com el Diable\nPa, patates i altres productes de gra tenen un representant no guanyada per fer que les persones augmenten de pes, mentre que les proteïnes i els greixos bones estan gaudint en un halo de salut en aquests dies.\nPerò repeteixen després de nosaltres: Els carbohidrats no són l'enemic.\n"Els carbohidrats no et fan greix menjar massa d'ells ho fa", diu Lluna.\n"Els éssers humans són omnívors, de manera que mentre hi ha més d'una manera de satisfer les seves necessitats nutricionals, val la pena assenyalar que alguns dels patrons alimentaris més sans voltant, com la dieta mediterrània, prominentment un munt de carbohidrats en forma de grans sencers, fruites, i verdures. "el truc és anar amb la dreta tipus conegut com el gra sencer o de tipus complex que es troba en plantes senceres davant de les sodes, galetes i altres aliments fets amb grans refinats i el sucre afegit.\nMite # 7: Vostè necessita sabó antibacterià i desinfectants\n6 trets a buscar en un metge\nLes preguntes estranyes sobre la salut que heu respost


Perspectiva Ambiental 43 - L'energia del vent (2008) | Fundación Tierra\nPerspectiva Ambiental 43 - L'energia del vent (2008)\nL'energia eòlica és una energia neta, econòmicament competitiva respecte a les fonts fòssils i que gaudeix d'un desenvolupament tecnològic impressionant. Contra tot pronòstic, Catalunya va instal·lar el primer aerogenerador d'Espanya i avui som a la cua en l'aprofitament del vent. En un món amenaçat per les emissions amb efecte hivernacle és imprescindible decantar-se cap a les energies renovables i l'energia eòlica hi té un paper fonamental per a un futur cent per cent renovable.\nL'energia eòlica a l'actualitat s'utilitza sobretot per a la generació d'electricitat a gran escala, tot i que a petita escala també es desenvolupen els dispositius per a aplicacions elèctriques fora de xarxa i altres aplicacions com el bombeig d'aigua. Els aerogeneradors moderns tenen els mateixos fonaments que aquells primers molins de vent i aeromotors, però millorats: són aparells fabricats amb els millors materials i tecnologies disponibles i capaços de transformar en electricitat del 30 al 50 % de l'energia del vent.\nArreu del món es varen instal·lar més de 20.000 megawatts (MW) eòlics durant l'any 2007. Els líders de potència instal·lada van ser els Estats Units (5.244 MW), la Xina (3.449 MW) i Espanya (3.522 MW), fent que la potència eòlica a tot el món superés els 94.000 MW. Els països que encapçalen la lliga eòlica són Alemanya (22.247 MW), els EUA (16.818 MW) i Espanya (15.145 MW). A l'Estat espanyol, la potència instal·lada el gener de 2008 va fer que l'energia eòlica superés el 16% de la capacitat de generació elèctrica existent, per davant de les tèrmiques de carbó, les centrals de fuel o gas i les nuclears. Pel que fa a la generació d'electricitat, l'eòlica va superar l'any passat la hidràulica i va arribar al 9,5% de l'energia elèctrica generada. Això no obstant, a Catalunya l'eòlica només va afegir 122 MW a l'oferta total d'energia, i així va arribar a una potència total de 347 MW.\nLa potència eòlica va assolir l'abril del 2008 els 100.000 MW. Els Estats Units ha estat el país que més potència eòlica ha instal·lat els últims anys, i s'ha situat com el segon país del món, després d'Alemanya, en potència eòlica (gairebé 17.000 MW, capaços d'abastir 4,5 milions de llars). Aquest creixement ha estat afavorit pels crèdits fiscals federals per a la producció i la legislació sobre energies renovables a molts dels Estats. A Europa, la potència instal·lada eòlica va créixer un 18 % el 2007, i ja supera els 56.000 MW, suficients per a proveir de gairebé el 4 % del seu consum d'electricitat total, i produeix el 60 % de la potència eòlica mundial.\nAquesta monografia aborda el món de l'energia eòlica.\nDescarregar Perspectiva Ambiental, 43 en versió catalana (Adobe PDF, 525 kB)\nL'energia del vent\nLa mesura del vent\nEl desenvolupament de les màquines eòliques\nLes màquines eòliques de l'era moderna\nTipologies bàsiques d'aerogeneradors: avantatges o desavantatges\nL'evolució dels aerogeneradors actuals\nLes parts bàsiques d'un aerogenerador per a la producció d'energia elèctrica\nDades bàsiques sobre l'economia dels aerogeneradors\nLa minieòlica urbana: una revolució emergent\nMés llums que ombres de l'energia eòlica\nL'aposta eòlica possible a Catalunya\nLa contribució de l'energia eòlica a la lluita contra el canvi climàtic\nExperimentar amb el vent\nLa bicicleta i els aerogeneradors\nCom fer-se un anemòmetre senzill\nL'energia elèctrica amb un kit eòlic\nVisita d'un parc eòlic\nImaginem el nostre aerogenerador\nBibliografia i internet


La Sibil·la: una veu entre el cel i la Terra | Enderrock.cat\nRecollim la vigència i actualitat que té encara avui dia l'històric cant\nAvui, Maria Arnal i Marcel Bagés, i demà, Maria del Mar Bonet, interpretaran el 'Cant de la Sibil·la' en directe\nJordi Martí Fabra | 21/12/2021 a les 18:00h\nArxivat a: 440Clàssica&Jazz, actualitat, reportatge, Cant de la Sibil·la, Maria Arnal i Marcel Bagés, Maria del Mar Bonet, 440Clàssica&Jazz\nEl drama litúrgic i cant gregorià conegut com el Cant de la Sibil·la té quelcom fa anys que captiva i fascina tant artistes com públic. Des dels seus inicis, fa deu segles -els primers testimonis de la Sibil·la a Catalunya són de finals del segle X i meitat de l'XI-, el cant s'ha anat recuperant i reactualitzant, fins arribar a avui dia.\nL’al·lucinant veu de la Sibil·la ressona avui dins i fora dels temples religiosos. I si ho fa amb força creixent, és com a mínim per dos motius. Primer perquè, tal com ha fet des de fa milers d’anys, la seva naturalesa profètica i el seu missatge de redempció toca algun racó essencial i atemporal de l’ànima i de les pors humanes. I segon perquè, en el cas dels Països Catalans, ha perviscut a través d’un cant melismàtic bellíssim, fascinant i magnètic, que permet aproximacions artístiques de tota mena i de tots els colors.\nL'encara vigència del Cant de la Sibil·la queda demostrada pels nous colors que artistes com el duet Maria Arnal i Marcel Bagés li han donat a la versió inclosa al darrer disc Clamor (Fina Estampa, 2021). De fet, avui, en la nit del solstici d'hivern, ressonarà la seva versió a la Sala Oval del Museu Nacional d’Art de Catalunya (21h). Demà, qui hi posarà veu serà Maria del Mar Bonet, en el concert de Nadal que oferirà a la Basílica de Santa Maria del Mar, en el marc del festival Mil·leni. I com és tradició, també es podrà escoltar la Nit de Nadal a diverses esglésies arreu del territori.\nMaria del Mar Bonet explica el que sent cada vegada que interpreta el Cant de la Sibil·la amb aquestes paraules: “Quan la canto tinc present que soc en un món molt especial: entre la tradició i el futur, entre la terra i el cel. El seu missatge és tremendament potent i actual”. En el món antic del Mediterrani, la Sibil·la era una veu orientativa i terapèutica, consol d’uns homes plens de pors atàviques davant d’una natura poderosa. Després, al món medieval, i ja a través del filtre del cristianisme, la veu es va fer amenaçadora, un avís a les ànimes perquè cerquessin la redempció abans de l’arribada de la fi dels temps. Avui, encara ressona amb aquest missatge a esglésies d’arreu dels Països Catalans, cada any per la Missa del Gall.\nEls versos inflamats de la Sibil·la s’han anat restablint dins els temples, especialment en les darreres dècades, amb recuperacions de diverses variants. Si Mallorca i l’Alguer han estat els dos únics indrets on s’ha mantingut de manera ininterrompuda, sobrevivint a la prohibició del Concili de Trento (1545-1563), a la resta dels Països Catalans han anat proliferant les represes, sovint lligades a investigacions locals.\nEl cas de la ciutat de Barcelona és especialment emblemàtic. A Santa Maria del Mar es torna a cantar des del 1948. Des dels anys vuitanta ha anat sonant a parròquies com la de Sant Gervasi i Protasi de la Bonanova, en una interpretació íntimament lligada a Maria del Mar Bonet, que és qui l’ha interpretat. El 2008 es va tornar a cantar a Santa Maria de Gràcia. A la Catedral de Barcelona es va recuperar el 2009 —un any abans que arribés el seu reconeixement com a patrimoni immaterial de la Unesco— de la mà del Cor Francesc Valls, que a més també ha anat encarregant i estrenant composicions basades en la Sibil·la d’autors com Mariona Vila, Jordi Cervelló, Josep Vila i Casañas, Bernat Vivancos, Joan Magrané o Marc Timón.\nUn altre cas emblemàtic és el de la Seu d’Urgell, on va tornar-se a cantar fa tot just deu anys, el Nadal del 2011, seguint una partitura del 1536, és a dir, de poc abans que fos prohibida pel Concili de Trento. En un altre històric racó pirinenc, a Santa Maria de Ripoll, l’organista Modest Moreno i el filòleg Jordi Mascarella van presentar l’any 2012 la seva recuperació del cant del segle X conservat al mateix monestir.\nAl País Valencià, els Escolapis van recuperar el Nadal del 1979 el Cant de la Sibil·la a l’Ermita de Santa Anna de Gandia seguint les indicacions d’un breviari de la Catedral de València del 1533 i incorporant tot d’elements parateatrals. I encara més al sud, a Elx, trobem una altre tresor únic del teatre sacre medieval —en aquest cas lligat a l’ascensió de la Mare de Déu— que, segons explica la cantant mallorquina, proporciona claus per entendre com hauria estat i què representava la Sibil·la abans que Trento prohibís les representacions populars a l’interior dels temples: “Quan vaig asisitir al Misteri d’Elx, amb tot aquell imaginari de verges, magranes i palmes, i episodis de la Bíblia representats per la gent del poble, vaig entreveure que el Cant de la Sibil·la podria ser la part més important d’una obra més extensa i similar al Misteri, que hauria quedat escapçada. El Concili de Trento va prohibir que les dones pugessin a l’Altar Major, i aleshores es va iniciar la tradició que la Sibil·la fos cantada per un nen. Com les restes dels temples grecs, només en podem observar una petita part que ha sobreviscut, però els podem imaginar i són preciosos”, precisa Bonet.\nLa Sibil·la dèlfica de Miquel Àngel a la Capella Sixtina\nLA PORTA OBERTA PER ARS MUSICAE\nEn paral·lel a les recuperacions que s’han realitzat a diversos centres a partir d’arxius, el Cant de la Sibil·la també s’ha revaloritzat en discos i programacions. En el marc del projecte de recuperació cultural que va inspirar la col·lecció Antologia Històrica de la Música Catalana, el grup pioner Ars Musicae, que dirigia Enric Gispert, el va incloure al disc Del Romànic al Renaixement (Edigsa, 1968). En aquest conjunt, i sota el mestratge de Gispert, va créixer com a cantant la soprano Montserrat Figueras, que posteriorment, juntament amb el company de vida i obra Jordi Savall, fundaria els conjunts Hespèrion XXI, la Capella Reial de Catalunya i Le Concert des Nations. Amb aquestes formacions, la cantant barcelonina va enregistrar diverses interpretacions del Cant de la Sibil·la en llengua catalana que han esdevingut referencials, a més d’interessants lectures d’altres “Sibil·les” en llatí, en gallec i en castellà. Figueras havia arribat a confessar alguna vegada que li hauria agradat compondre la música de la Sibil·la.\nEnric Gispert i Ars Musicae també són en bona part responsables que Maria del Mar Bonet es decidís a gravar la peça. La cantant ja l’havia sentida des d’abans de tenir ús de raó, ja que el seu barri, Sa Calatrava, és just al darrere de la Catedral de Palma. Però enregistrar-ne una versió pròpia no era una tasca senzilla. “Jo la volia cantar d’una manera popular. Sempre l’havíem escoltada cantada per nens, i Ars Musicae ja havia gravat la versió de Santes Creus amb la soprano Antònia Jordà. Jo els havia escoltat molt, però clar, no podia fer el mateix. I l’Enric, bon amic i tot un mestre per mi, va ser clau per fer-me veure per on podia enfocar la meva versió. Em va dir que si ells ja l’havien gravada amb una noia, jo també ho podria fer”, recorda Bonet.\nFinalment, la seva primera gravació del cant es va incloure al disc Saba de terrer (Ariola, 1979), coronant un àlbum cabdal en la seva trajectòria, dedicat especialment a la música tradicional mallorquina. “Tenia la lletra del Cançoner de Pare Ginard —recorda Bonet—, i per trobar la música adient vaig anar a veure el Pare Massot de Montserrat. Sabia que ell guardava un antic cançoner amb música. I me’l va passar.” La cantant mallorquina va treballar la base de la Sibil·la amb aquestes fonts, i després els arranjaments del multiinstrumentista xilè Lautaro Rosas van obrir nous horitzons orientalitzants i mediterranis per a la peça, embolcallant la seva veu amb un ‘desplegament ètnic’ amb harmònium, guitarra portuguesa, guitarra de Braga i busuqui. “Vaig tenir molta sort de ser al costat de l’Enric i del Lautaro, perquè gràcies a ells es va poder tirar endavant”, confessa la cantant.\nEnric Esteve, Eliseo Parra, Manolo Miralles, Xavier Batllés, Lautaro Roas i Maria del Mar Bonet, retratats per a la contraportada del disc 'Saba de terrer' Foto: Toni Catany\nLa primera Sibil·la gravada per Maria del Mar Bonet es va publicar en un temps de lluites polítiques i socials intenses. I la cantant té un record que així ho demostra: “Un cop gravada, la meva intenció era cantar la Sibil·la a Mallorca. Ho vaig arribar a fer en un convent de monges del centre de Palma, però com que jo havia signat manifestos a favor de l’avortament i això no va agradar al bisbat, durant un temps em van prohibir cantar a totes les esglésies de l’illa”.\nDe retruc, aquella prohibició va fer possible que s’instaurés una petita tradició barcelonina: “Al cap d’un parell d’anys vaig començar a interpretar la Sibil·la a Barcelona, en col·laboració amb el Casal dels Infants del Raval. Primer ho fèiem al mateix Raval, però després vam anar a la Bonanova, on el públic podia fer aportacions econòmiques més quatioses”. Bonet va tornar a enregistrar el Cant de la Sibil·la anys més tard per al disc Amic, amat (Picap, 2004), i si a Saba de terrer es presentava en el context d’un recull de folk mallorquí, en aquesta segona revisió s’hi accentuaven les connexions amb l’Orient i amb els versos carregats de misticisme de Ramon Llull i Jacint Verdaguer, a través dels arranjaments de Feliu Gasull i les veus de la Coral Cantiga fent la rèplica a la Sibil·la.\nCinc anys després va aparèixer una altra versió significativa que obria nous espais —o més ben dit, en recuperava d’antics— per al Cant de la Sibil·la. Al final del primer disc de l’orquestra de percussions ibèriques Coetus —Coetus (Temps Record, 2009)— hi ha una versió sensacional, ambientada amb sons orgànics i naturals. Ja no s’hi intueixen les parets d’una església, sinó rierols i boscos, com una manera de reconnectar amb les arrels paganes d’aquesta música. I la veu que la interpreta no és infantil ni femenina, sinó masculina i adulta. Es tracta del val·lisoletà Eliseo Parra, pou de ciència de la música tradicional i un dels músics que havien participat precisament en l’enregistrament del disc Saba de terrer.\nLa versió de Coetus és un dels primers senyals d’una nova sensibilitat i una altra manera d’acostar-se al missatge de la Sibil·la, que es mira de connectar amb el seu ancestral missatge precristià. Així mateix, la cantant barcelonina Lídia Pujol igualment va presentar una versió del Cant de la Sibil·la, inclosa al seu disc Mariam Matrem (Krik Music, 2014), entre altres antics materials d’inspiració mística. Des de Mallorca, el musicòleg Francesc Vicens i el pianista, compositor i productor Miquel Brunet van indagar en les profunditats i les obscuritats sibil·lines amb el treball Mystirio Sibylla (Ona Edicions, 2017). I aquell mateix any, la cantant manacorina Joana Gomila va engegar el projecte Laboratori Sibil·la, amb el suport de la Fira Mediterrània de Manresa. Amb l’objectiu d’impulsar noves formes de creació col·lectiva al voltant del Cant de la Sibil·la, es van organitzar una sèrie de tallers i trobades a Manresa, des d’una perspectiva multidisciplinar. Hi van participar, entre altres, la poetessa Maria Cabrera i l’antropòleg Manuel Delgado. Però de moment tota aquella feina no s’ha materialitzat encara en forma de disc ni d’espectacle.\nTERRATRÈMOLS, RIEROLS I CABRES\nUna altra artista que s’ha capbussat en l’univers de la Sibil·la —i de quina manera!— és la badalonina Maria Arnal. Amb el duet amb el guitarrista Marcel Bagés i la col·laboració de la compositora nord-americana Holly Herndon va gravar una lectura revolucionària que va incloure al seu segon disc, Clamor (Fina Estampa, 2021). En directe, l’esperit col·lectiu i tel·lúric d’aquesta Sibil·la es reforça amb les veus de Tarta Relena. “Musicalment, molts projectes beuen de la mateixa tradició —comenta Arnal—, artísticament ja no és un material tan estrany com podia ser-ho abans, i hi ha un públic molt més acostumat a entendre que es facin experiments amb aquesta base.”\nPerò la relació de Maria Arnal amb la Sibil·la va molt més enllà d’una versió puntual. El setembre passat va oferir al CCCB de Barcelona una ‘conferència performativa’ sobre els diversos vessants i mites que envolten aquesta figura al costat del comissari del Sónar+D José Luis de Vicente, el poeta Eduard Escoffet i la soprano Marta Mathéu. I el proper 21 de desembre, a la Sala Oval del Museu Nacional d’Art de Catalunya, presentarà en el marc del festival Clàssics un ‘ritual catàrtic’ al voltant de l’emblemàtica peça.\n“Vaig conèixer el Cant de la Sibil·la a través de Maria del Mar Bonet —assegura Maria Arnal—, els meus pares n’eren molt fans i quan jo era petita escoltàvem molt els seus discos. I de gran, quan pensava en el tema del disc Clamor, i en quines cançons tradicionals o peces d’arrel podien connectar amb la idea de final, vaig tornar a connectar-hi de manera molt forta. Cada civilització ha imaginat el seu final, i la Sibil·la no ens parla d’una profecia real, sinó que explica com imaginem i com descrivim les nostres pors en moments de crisi. És per tot això que n’estic molt enamorada.”\nN’està tan captivada que no ha dubtat a l’hora de viatjar al seu encontre al Temple de Delfos, a Grècia, on antigament es visitava l’oracle de la Sibil·la Dèlfica, i també a la cova de Cumas, al sud de Nàpols, on la Sibil·la Eritrea feia les seves profecies. I ara té pendent anar a la Capella Sixtina, al Vaticà, per conèixer de prop les sibil·les que va pintar Miquel Àngel. “Estic molt interessada en l’esperit pagà que envolta la Sibil·la —continua Arnal—, m’interessa com es pot treure de l’Església i connectar-la amb aquests altres aspectes. Per això l’adaptació que vam fer va més enllà de les veus humanes i incorpora les veus artificials de Herndon. La idea era partir del fet que la veu de la Sibil·la no ha de ser necessàriament humana, és una veu poderosa i antiga, que podria esdevenir la veu d’éssers antics i prehumans, com alguns fongs o com la posidònia, que travessen el temps i per això tenen també un missatge de futur. A la versió que vam gravar hi ha polifonia, també s’hi sent un riu, vent... I hi ha cabres, que són l’animal que s’havia de sacrificar a l’oracle de Delfos i que tradicionalment s’ha identificat amb el diable.”\nLa força de la Sibil·la, i totes les connotacions antropològiques i mitològiques que hi creixen al voltant, fascinen Maria Arnal: “M’interessa assumir la veu del personatge pagà, que és bastant rar, una dona que és elevada a la categoria de profeta bíblic, i sense cap home al costat. És molt interessant, també perquè acaba actuant com a portaveu de l’Apocalipsi, que en grec comú vol dir ‘treure el vel’. La idea d’una veu que ressorgeix en temps de canvis profunds és molt potent. I després hi ha el tema dels rituals que es feien: ofrenes, sacrificis d’animals, balls... i tot en un lloc impressionant, el temple d’Apolo. Hi ha moltes històries al voltant d’aquests rituals. En el cas de la cova de Cumas, per exemple, és un indret on hi havia sulfur, i això facilitava les visions. O a Delfos hi ha la planta de baladre, que és verinosa, i moltes sibil·les morien molt joves. També n’hi havia que eren violades, i això va fer que després les sibil·les ja no fossin tan joves, sinó més grans. Tot plegat és un tema molt apassionant”.\nI com serà la nova Sibil·la que sonarà al MNAC de Barcelona a les portes de Nadal? “Serà una celebració del solstici d’hivern, un Cant de la Sibil·la amb un esperit molt obert per tancar dos anys de foscor i rebre la nova llum. Preguntarem a la veu, com es feia a l’inici a Delfos, pel nostre futur. Que la Sibil·la sigui un personatge tan antic i que encara continuï tan viu és possible perquè té una funció actual. És fascinant, i per aquest motiu el 21 de desembre traurem la Sibil·la de l’església. Coincidirà amb el solstici però no serà la Nit de Nadal, perquè no volem contraprogramar les altres Sibil·les. Serà un concert únic i inèdit, coral i de celebració.”\nFa anys, el Cant de la Sibil·la era el rastre d’un escapçat drama litúrgic conservat en arxius i transmès només a Mallorca i l’Alguer. Avui és entre altres coses una cançó susceptible de ser manipulada amb tècniques avantguardistes. I el seu missatge, entre profètic i salvífic, ens continua interpel·lant com a éssers humans mig perduts en el transcurs del temps i en una natura que ja no és poderosa, sinó fràgil i amenaçada. “El Cant de la Sibil·la encara avui ens segueix dient el mateix —conclou Maria del Mar Bonet—, critica els polítics corruptes que no fan res i ens avisa que si no hi posem remei el món acabarà malament: els peixos faran crits horribles i cremaran els mars, les fonts i els rius. Ho estem veient ara mateix amb el canvi climàtic. Aquest és el gran missatge de la Sibil·la.”


Tota la solidaritat amb els companys d’ICV | Des de l\_’esquerra. El blog d\_’Iñaki Escudero\n← Feixistes a les institucions de l’Estat\nFesta d’EUiA 2007: fets i no paraules →\nNo hi ha dubte, s’ha d’accelerar l’aprovació de la llei de la memòria històrica. Potser és una bona eina per a que imbècils profunds com els que van col·locar ahir un explosiu a una seu d’ICV de Barcelona coneguin una mica la història del país i quin paper va jugar cadascú a la mateixa.\nICV representa un dels camins que va prendre una bona part de la militància del històric PSUC. Un partit que va patir durant tot el període franquista la repressió més ferotge. Que va patir la violència feixista durant la transició i que ara torna a partir la violència, en forma d’intimidacions, assalts i bombes.\nNo sé qui són els responsables de la bomba d’ahir (però m’ho imagino). El que queda clar és que el Pim, Pam, Pum al que s’ha vist sotmesa darrerament aquesta organització ha pogut animar els més radicals. No crec que els companys d’ICV esperin cap mostra de solidaritat dels demòcrates defensors de la llibertat d’expressió, que ja han aconseguit les portades que perseguien als diaris, però si que crec adient expressar la sospita que tinc sobre el veritable caràcter d’aquests grups. Grups que clamen per la llibertat d’expressió (la pròpia, es clar), però que dubto molt permetessin la crema dels seus símbols sense exercir la violència com a resposta.\nJa m’he pronunciat en aquest bloc com a poc entusiasta de l’assumpció de les responsabilitats d’interior que exerceix actualment en Joan Saura. És una qüestió política i no pràctica, no crec políticament útil exercir aquesta responsabilitat, tot i que no dubto que ningú no podria exercir-la millor. Potser aquest il·luminats de les bombes pensen diferent i s’estimarien més que el mossos estiguessin dirigits pel PP, PSC o algú altre, o millor que no haguessin mossos i tornés la Guàrdia Civil o la policia nacional. Ja m’agradaria haver vist aquests patriotes al meu país i que haguessin comprovat (igual que jo) en primera persona com actua un cos policial realment repressor.\nJo tampoc espero cap solidaritat d’aquest beneits, el que si espero és una reflexió dels dirigents demòcrates que no han sabut diferenciar la legítima defensa de la llibertat d’expressió en la crítica a la institució monàrquica, de la defensa d’unes persones de les que tinc tots els meus dubtes sobre el seu caràcter democràtic. Es fa dur comprovar com a combatents per la llibertat i la democràcia tornen a ser objecte d’intimidacions i violència. Vagi des d’aquestes línies la més afectuosa solidaritat envers els companys d’ICV i la condemna més rotunda als fets ocorreguts ahir vespre.\nSense que serveixi de precedent, acabaré parafrasejant a Jesús: “Perdoneu-les, companys, que no saben el que fan…”


"Los catalanes sereis siempre nuestros" | Partit Demòcrata Europeu Català Sant Cugat\nInici / “Los catalanes sereis siempre nuestros”\n“Los catalanes sereis siempre nuestros”\n// Als anys setanta, a les acaballes de la dictadura feixista, el cantant Raimon va fer un recital a Madrid on a primera fila van assistir els encara il·legals dirigents de l’oposició democràtica. Comentava el cantant amb perplexitat com alguns d’aquests dirigents se li havien adreçat en acabar el concert dient-li una cosa semblant a “No os preocupeis que ya os lo vamos a arreglar …”. A banda del fet que semblava que tenien bones intencions, no quedava clar quin era el subjecte de la frase (és comprensible: eren els anys setanta).\nPassava el temps i en els moments culminants dels “papers de Salamanca”, quan es demanava el retorn dels documents espoliats de la Generalitat i de les entitats catalanes durant la guerra civil, l’escriptor Torrente Ballester va prendre la paraula al balcó de l’Ajuntament de Salamanca i va fer un discurs que abrandà als assistents. Aquests documents els pertanyien per “dret de conquesta” (1995).\nMés endavant, en ple règim del 78 (que avui en dia em costa trobar la manera de definir-lo), un alt dirigent d’un partit estatal comentava en una conferència que “per a arreglar el problema català hem de bombardejar Barcelona cada 50 anys, ha ha ha” (2011).\nEn aquestes perles, i moltes altres que podríem col·leccionar, el lector espavilat hi haurà deduït quin és el subjecte ocult d’aquestes frases. Sense massa esforç vostès i jo arribarem a dues conclusions referides a aquest mateix subjecte: que tenen coll avall que els catalans som alguna cosa sobre la qual poden actuar i que d’aquesta cosa en tenen la “propietat”.\nA Catalunya a través de moltes generacions s’ha anat forjant l’esperit de “pertinença”. Amb aquest esperit de pertinença vàrem creure ingènuament que a partir del 78 era possible seguir construint a través de l’agermanament dels pobles ibèrics. Alguns agosarats fins i tot van creure que era possible “catalanitzar” l’estat.\nEns va caure la cortina i vam veure que tot això era impossible quan el TC va destrossar de dalt a baix el segon Estatut d’Autonomia de Catalunya (2010). El que el TC ens venia a dir de manera concisa i en llenguatge de la Meseta és que “Donde hay “propiedad” no manda “pertinença””.\nI en aquest conflicte estem. Alguns catalans, en edició bilingüe i greument afectats per la síndrome d’Estocolm, responen a la seva frase que dóna títol a aquest escrit amb un “Efectivamente: seremos siempre vuestros”. D’altres (en particular la majoria de les persones que vivim a Sant Cugat) estem d’acord amb el senyor Ernest Maragall, quan fa uns dies presidint la mesa d’edat del Parlament restaurat, va dir allò de “El país serà sempre nostre (dels catalans)”.\n56STr1 * Time limit is exhausted. Please reload the CAPTCHA. − 6 = dues\nPrevious post Sant Cugat, ciutat Europea de l’Esport\nNext post El més destacat del ple de gener


Encuentra aquí información de Hundimiento del petrolero Prestige para tu escuela ¡Entra ya! | Rincón del Vago\nPRESTIGE: EL PETROLI ASSASSÍ\nLes propietats del fuel\t4\nAus petrolitzades\t5\nLes conseqüències\t7\nEl dia 13 de novembre el petroler “prestige” amb una càrrega de 77.000 tones de fuel es va avariar a prop de les costes gallegues, i les autoritats no van fer cas dels ecologistes i van enviar el vaixell mar endins, sense pensar que les corrents marines acaben a les costes. Durant aquests dies el vaixell anava perdent fuel, i van aparèixer diferents taques negres. El dia 19 el vaixell es va partir i es va enfonsar a 145 millas de Galícia.\nLa marea negra (que segons el govern no n'hi havia) cobria bona part de les costes gallegues i els treballs de neteja no estaven gens organitzats. Arribaven voluntaris d'arreu del món, però havien de tornar a casa sense haver pogut treballar a causa de la mala organització. A Santiago de Compostela, entre altres localitats, els gallecs es manifestaven contra el govern per poder rebre ajudes.\nMentrestant, anaven apareixent noves taques en el lloc de l'enfonsament del “Prestige”, però les autoritats deien que no eren d'aquest vaixell (doncs d'on eren?). El submarí francès “Nautile” va anar a veure el petroler per observar el seu estat, i es va descobrir que amb la pressió de l'aigua es va trencar el buc i contínuament anava perdent el que encara hi quedava de les 77.000 tones de petroli que portava.\n22 dies després de l'accident, el govern sota la pressió de protesta de tot el poble, es va veure obligat a ajudar i va enviar l'exèrcit perquè proporcionés tendes i menjar a tots els voluntaris.\nPerò això ha suposat una gran catàstrofe ecològica i social. En aquesta època passen molts ocells per les costes gallegues que emigren, i fins i tot a Catalunya s'han trobat aus petrolitzades. La principal font de diners de Galícia és el mar, i ara els pescadors estaran una gran temporada sense poder pescar, i per tant, sense treballar, sense menjar.\nLES PROPIETATS DEL FUEL\nEl fuel que transportava el “Prestige” no és un simple fuel, és un dels més nocius i difícils de netejar que hi ha, és l'anomenat IFO 380. És una mescla de Fuel-oil residual, gas-oil i diésel, a més, també té hidrocarburs aromàtics i metalls pesants.\nA causa de la seva viscositat i adherència és molt difícil de netejar a les costes, és poc soluble a l'aigua i contamina lentament els sediments.\nAquest petroli és molt tòxic, i per això, causa la mort a moltes aus migratòries i a mamífers marins. Però la presència de hidrocarburs aromàtics policíclics fa que els sediments i les aigües es contaminin i produeixin alteracions al sistema immunològic i reproductor després d'una temporada.\nSegons la IARC (Agencia Internacional d'Investigació del Càncer) aquest fuel pot produir càncer als humans a causa de la seva elevada quantitat d'hidrocarburs aromàtics policíclics (PAHs), per això es dona gran protecció als voluntaris. Aquests hidrocarburs poden entrar amb contacte amb el cos humà per tres vies: respiratòria, tàctil, i digestiva. La més problemàtica i més difícil de controlar és la respiratòria.\nA més, el fuel també conté grans quantitats de sofre que es poden alliberar i produir irritacions als ulls, a la pell, al sistema respiratori i mal de cap, nàusees i insomni.\nLa CEDRE (Centre de documentació, investigació i de experimentació sobre les contaminacions accidentals de l'aigua) i la CSIC (Consell Superior de Investigacions Científiques) demostren la presencia dels hidrocarburs aromàtics policíclics, el sofre i els seus efectes sobre el medi ambient i el cos humà.\nUn dels principals perills del petroli, és que les aus que hi entren en contacte queden pretolitzades, es a dir, cobertes de petroli, i això comporta una sèrie d'efectes fisiològics i canvis en el seu metabolisme que dificulta la seva supervivència i l'èxit de la seva reproducció. La exposició al cru no incapacita sobtadament la au, sinó que continua activa i això dificulta la seva captura per poder-la netejar. Però no només han aparegut aus petrolitzades, també mamífers marins.\nQuan una au queda petrolitzada, primer apareixen uns efectes exteriors com la ruptura de l'estructura de les plomes, reduint les seves possibilitats de vol i la impermeabilitat a l'aigua ocasionant hipotèrmia, dificultat en aconseguir aliment i escapar-se dels depredadors. A més, quan un animal entra amb contacte amb el fuel, li pot produir cremades i pot absorbir productes químics del petroli a través de la pell.\nTambé hi ha uns efectes interns, però encara que siguin difícils de detectar, són igual de perillosos i més complicats de curar. Aquests efectes normalment són produïts perquè la au intenta netejar-se el plomatge i ingereix el fuel, però també es poden produir per vies respiratòries o tàctils. Els principals efectes interns són danys al ronyó, alteracions hepàtiques, pulmonies i irritació dels intestins. Aquest últim fa augmentar la deshidratació i desequilibris metabòlics. També pot produir anèmia a causa de l'oxidació de l'hemoglobina al entrar en contacte amb el cru.\nSi s'aconsegueix capturar una au pretolitzada, el procés per a la seva recuperació és lent, complicat i pesat. Els primers auxilis per una au en aquestes situacions son les següents:\nIntervenció puntual i recuperació de les aus contaminades\nEstabilització de la au\nNeteja de les plomes\nNeteja del detergent amb què s'han netejat les plomes\nLa restauració de la impermeabilitat de les plomes\nAclimatació de l'ocell per la seva alliberació\nPer poder capturar una au amb èxit, s'han de tenir molt en compte la seguretat: és totalment necessari portar protecció als ulls, les mans, una masquereta i vestit especial. Els guants es recomana que no siguin gruixuts ja que redueixen la destresa de la persona i pots ocasionar ferides a l'animal.\nEl millor moment per recuperar una au es quant van a la costa per netejar-se les plomes i s'amaga a sota la vegetació. Com a norma general, és molt important vigilar no fer-li mal, i també vigilar que no ens en faci ella a nosaltres, ja que contínuament intenten picar la cara del capturador. Però també és molt important recuperar els cadàvers per poder analitzar l'abast de la marea negra.\nUn cop capturades, s'han de transportar en caixes. El primer que s'ha de fer per a la seva recuperació és netejar-li els orificis nasals (orificis de damunt el bec). Després se li ha d'administrar suero marí, neteja'l dues vegades (per netejar el petroli i el detergent), se li administren els tractaments adequats i s'ha de tenir en gàbies entre 3 o 4 dies fins que estigui recuperat i les plomes tornin a tenir l'estructura correcte. Un cop l'au ja estigui curada, ja es podrà alliberar a la natura, però s'haurà de fer a primera hora del matí i en un hàbitat adequat (sense petroli).\nA causa del petroli han mort més de 38.000 aus marines i de les capturades només n'han sobreviscut 2.000.\nUn mes després de l'accident, el vaixell està enfonsat, però com ha demostrat el submarí francès “Nautile”, continua perdent fuel, i tard o d'hora, amb la pressió que ha de resistir a 4.000 metres de fondària acabarà amb molts forats o explotant. Ara, el “prestige” ha sigut la segona marea negra més catastròfica de tot el món després de l'”Exxon maldés” a Alaska. Aquest darrer accident va tenyir de negre 800 Km de costa, i el “Prestige” ja en porta 600, i només a descarregat 20.000 tones de les 77.000 que portava, i cada dia en perd 125 aproximadament.\nCom us deveu poder imaginar, només és el principi d'un gran desastre socio-ecològic, les catàstrofes que ja ha tingut són immensament dolentes, i encara ha de venir el pitjor:\nHi ha més de 600 Km de costa de color negra, que mai tornaran a ser les que eren. S'han de netejar, i per tant hi haurà feina durant molt de temps. A les platges hi ha una capa d'uns 30 cm de gruix, totes les pedres petrolitzades; hi ha molta gent netejant, però si les autoritats no fan alguna cosa encara vindran més marees negres en les pròximes setmanes.\nAltres conseqüències són les anomenades fòtiques, es a dir, relacionades amb la llum. El 80% de l'activitat fotosintètica es produeix en els primers 10 metres de superfície marina, i per tant, si hi ha una taca de 30 Km (que hi ha estat) no hi arriba suficient llum, es redueix l'activitat fotosintètica, la quantitat d'oxigen, i amb la conseqüent disminució de flora i productors primaris, es a dir, l'aliment base de l'ecosistema: el fitoplàcton i les algues disminueixen ja que no poden fer la fotosíntesi per obtenir energia, i a causa d'això també ho fa el zooplàcton , i així s'interromp tot l'ecosistema. Un cop desapareix el petroli, l'aigua pot donar una falsa aparença de molt neta, però en realitat es que al desaparèixer el fitoplàcton l'aigua queda cristal·lina.\nUns seguit d'efectes del fuel alliberat pel “prestige” són els tòxics, que són igual de perillosos. Els mamífers marins, poden sofrir el tapament de les vies respiratòries o danys en el tractament respiratori i la seva mucosa a causa dels productes químics. Com que les platges i part del mar està cobert pel mar, les aus migratòries i marines de la zona intenten descansar, i queden cobertes pel petroli, i perden moltes de les seves capacitats de vol i impermeabilització, a més, corren un altíssim risc de patir un seguit d'efectes secundaris interns ja descrits en l'anterior secció. En total, de moment, han mort més de 38.000 aus i de les capturades n'han sobreviscut uns 2.000 exemplars. Les espècies més vulnerables són especialment les bussadores. Els químiorreceptors, uns òrgans localitzats en l'artèria aorta que controlen la composició química de la sang, poden detectar canvis i fer variar les migracions, per això, algunes espècies desapareixeran o no tornaran per a aquesta zona.\nHi ha quantitats de fuel que es solidifiquen i es dipositen al fons, elimina'n peixos i espècies bentòniques. Les algues de la costa també queden recobertes per una capa oliosa que dificulta la fotosíntesi i la reproducció. Les espècies més sensibles al cru, no ho poden resistir i acaben morint. Els musclos i altres espècies que viuen enganxats a les roques, perden la capacitat d'adherència i cauen al fons, perdent la capacitat d'alimentar-se. Les espècies filtradores, ingereixen grans quantitats de fuel i es converteixen en no aptes per el consum humà.\nA més de les conseqüències tòxiques i fòtiques, també hi ha altres efectes igual d'importants. A causa del soroll d'extracció del cru, provoca la desaparició d'espècies sensibles a les pertorbacions sonores. En zones que han passat aquest tipus de desastre, s'ha pogut comprovar que han desaparegut cetacis com el dofí molar. Part del petroli que es vessa al mar, s'evapora i es converteix en partícules que es poden introduir als organismes mitjançant les vies respiratòries: aquest és un dels principals problemes que han de suportar els voluntaris. Com ja s'ha esmentat en apartats anteriors, aquest fuel conté sofre i hidrocarburs aromàtics policíclics que són molt perjudicials per la salut.\nUna altre conseqüència, però una mica divertida, afecte al llenguatge gallec. Els habitants de la zona s'han inventat una nova paraula per descriure el fuel de les seves platges: el “chapapote”.\nCom podeu observar en les línies anteriors, una catàstrofe d'aquest tipus, una marea negra que té un vessament tan important de petroli, totes les conseqüència són fatídiques, tant per l'ecosistema com per la societat humana que el rodeja, que normalment la seva vida es basa en ell, i com passa a Galícia, molts mils de persones ara no poden treballar, i per tant, tampoc menjar, i encara és pitjor si succeeix com ho a fet, que el govern no fa absolutament res fins al cap d'uns dies del vessament.\nDiari “El país”.\nCartell de l'associació ecologista gallega ADEGA\nEnviado por: Aleix Rius Rigau\nContaminaciónDesastre medioambientalMarea negraVertidos de petróleoFuel


Des que l'escorça terrestre va començar a refredar-se i, per tant, a contraure's i esquerdar-se, el mantell tou que la sustenta i que la fa surar, la va sotmetre, juntament amb el magnetisme, a "migracions" de sud a nord i d'est a oest que, durant milions d'anys, la fragmenta encara mes o be aconseguir reunir-la\nLa fesomia que coneixem ara, es, en termes geològics, provisional; la matèria es transforma constantment.\nOrigen del Mar Mediterrani\nEl limit occidental del antic Oceà Tetis, s'anomena Mar de Tetis, Oceà Tetis Occidental o Oceà Tetis Alpí, sent-ne testimonis els mars Caspi, Aral i Negre. Aquest no era un oceà obert, sino un Golf situat al marge central de la Pangea, hi havia multitud de petites plaques tectòniques, arcs d'illes, propis del Cretaci, i microcontinents.\nHi ha cientifics que defensen que el Mediterrani Occidental no guarda cap relacio amb l'antic Tetis, ja que la conca catalano-balear es va obrir, en una fase distensiva, a la vegada que el petit continent sard-cors es desprenia del socol europeu i tot girant anava traslladant-se fins l'emplaçament actual. També el Tirre es una conca que continua en fase distensiva i per tant s'eixampla.\nEn aquesta regió existien petites conques oceàniques (Valais, Piemonte, Ligúria...),\nseparades unes de les altres per terrenys continentals. Per altra banda la Placa d'Alboran va acaba topant amb la Placa d'Iberia; l'augment del nivell del mar en el Mesozoic els inunda, formant mars poc profunds.\nFa uns 60 milions d'anys, a inicis del Terciari, el mar de Tetis inundava gran part del que ara es el nord d'Africa i bona part d'Europa, que en aquell moment era un arxipèlag. Durant l'Oligocè, una gran part d'Europa central i oriental estava coberta per un ramal nord del Oceà Tetis, denominat Paratetis. Les plaques de l'India i d'Aràbia s'acostaven cap a Euràsia, l'escorça oceànica desaparegué gradualment en el Mioce inferior, donant lloc a un mar interior.\nA mesura que va anar estretant-se per l'est, es forma una gran conca marina separada del oceà obert. Aquesta conca abastava en una mateixa massa d'aigua els mars Mediterrani, Negra i Caspi. Per occident, però, seguia connectat amb el mar obert per superfícies que avui dia estan emergides al sud de la Península Ibèrica i el nord del Marroc.\nDurant l'Oligocè superior i el Miocè inferior, fruit de processos extensius es produí la rotació cap a l'esquerra del bloc sard-cors i l'obertura de la conca provençal, generant-se un sistema de horts i grabens, que conclourien amb el seu enfonsament, hi ha palegeògrafs que anomenen aquests territoris submergits les Altaides.\nFont: PALEOGEOGRAFIA DEL TERZIARIO SARDO NELL'AMBITO DEL MEDITERRANEO OCCIDENTALE, A. Cherchi Pomesano; Facolta di scienze dell'Universita di Cagliari (1974)\n(Mes informacio al web de la Universitat de California - Museum of Paleontology)\nDirecció academica: Dr. José Luis Luzón Benedicto\nDepartament de Geografia Fisica i Analisi Regional de la Universitat de Barcelona\nDireccio tecnica: Pr. Josep Coma i Guitart\nMargarita Ferrer i Ferrer, Mercè de los Santos i Hurtado, Montse Monforte i Trias, Jordi Rovira i Valcarce\nUN BLOC GEOGRÀFIC DE L'ILLA\nSegona seqüència :El sòcol esquinçat, moviment d...\nTercera seqüència:Es va obrint la conca balear\nQuarta seqüència:El nou massís sard-cors migra ca...\nCinquena seqüència:El petit massís quasi ha final...\nSisena seqüència : El gir s'ha completat i comen...\nElS PARCS NACIONALS DE LA SARDENYA.\nParc nacional del Golf d’Orosei – Gennargentu\nEl parc Nacional d’Asinara\nParc natural de La Maddalena\nParc Regional Molentargius\nParc Regional de Porto Comte-Capo Caccia.\nParc Natural Regional di Gutturu Mannu (en vies d'...\nParc del Monte Arci\nEnllaços als Blocs Geografia d'Europa 2008/2009\nRegió Autònoma de Serdenya\nServei Agrometeorològic de Sardenya\nServei Meteorològic Italià, Sardenya\nLa Terra al Eoce\nPanoramica de Cagliari\nCagliari i les seves salines\nCagliari, un carrer\nBarri vell a Cagliari\nEl Mediterrani, des de Cagliari\nPort a Sardenya\nGabbiani, el poble\nCoves a Gabbiani\nBugerru, el poble\nProp de l'Alguer\nCastelsardo, al nord de l'illa\nAntigues feixes a l'interior\nSupramonte a Durgalu\nCales nomes accesibles per mar, Lanussei\nCosta Esmeralda. Turisme elitista\nVinyes a Sardenya\nExtraccio del suro\nCamp de carxofes. Vall de Campidano\nL'altre plana de conreu a Nurra, nord de l'illa\nBarques de pescadors a port\nDesde la Marmora nevada\nTormenta sobre Sardenya