abril, 2016 | Zelig\nEl Sant Jordi de Ramon Llull\nL’editorial Barcino va convidar el passat 23 d’abril al mestre Ramon Llull per celebrar amb tots els catalans aquesta diada tan especial i així, homenatjar-lo en el setè centenari de la seva mort. Llull va despertar una gran expectació tot el dia: fotos, signatures, entrevistes, selfies; el sol els va acompanyar (malgrat la pluja del vespre) i van poder viure la festa compartint els clàssics al carrer.\nDes de l’editorial, però, no han volgut desaprofitar la visita del mestre a Barcelona, per això han dialogat amb ell al voltant de la seva vida i obra, i d’altres temes d’actualitat com la celebració de l’Any Llull. Podeu llegir l’entrevista al següent enllaç. Se’ns dubte una experiència única!\nBarcelona a través d’un segle i mig de fotografies\nLa Virreina Centre de la Imatge i l’Arxiu Fotogràfic de Barcelona presenten en el marc de les exposicions programades per ambdós espais, dues mostres fotogràfiques sobre la transformació urbanística i social de la ciutat de Barcelona.\nD’una banda l’exposició Barcelona. La metròpoli en l’era de la fotografia, 1860-2004 , que es podrà veure a La Virreina fins al 26 de juny, aborda amb prop de 1.000 imatges la iconografia fotogràfica de l’evolució urbanística de la ciutat, sota la mirada de Jorge Ribalta, artista, crític i comissari independent.\nEl recorregut, format per 18 sales, repassa sis grans moments històrics; l’aprovació del pla Cerdà i l’Exposició Universal; el sorgiment de la premsa gràfica, l’obertura de la Via Laietana i la reforma de Montjuïc i l’eclosió de les retòriques del Modernisme arquitectònic i artístic; els anys trenta i la Guerra Civil; l’hegemonia del paradigma humanista i el nou fotoperiodisme de la Transició; el sorgiment del nou estil documental topogràfic en relació amb la recuperació de la ciutat i l’auge del moviment veïnal; i, per finalitzar, les noves lluites socials on la imatge adquireix una nova centralitat, tant en la gestió municipal com en el conflicte social.\nD’altra banda, l’exposició de l’Arxiu Fotogràfic de Barcelona, Pérez de Rozas. Crònica gràfica de Barcelona. 1931-1954, està dedicada a la saga de fotògrafs Pérez de Rozas, uns dels principals cronistes gràfics del fotoperiodisme barceloní durant el segle XX.\nLa mostra està formada per 123 fotografies, en còpies d’època o en retalls de premsa, i 600 fotografies més en format digital, que retraten la Segona República, la Guerra Civil i els primers quinze anys del franquisme. En aquest cas, l’exposició es podrà visitar fins al 21 de maig.\nEl D’A omple Barcelona de cinema d’autor\nLa sisena edició del D’A, el Festival Internacional de Cinema d’Autor de Barcelona, se celebrarà del 21 d’abril a l’1 de maig. Puntual a la seva cita amb la primavera, el D’A s’instal·larà als cinemes Aribau Club, el CCCB, la Filmoteca de Catalunya i la seu de la SGAE a Catalunya per presentar més de 70 films.\nEntre aquests títols, es troben pel·lícules de 23 països, amb dotze obres de directors debutants, deu films espanyols i deu obres dirigides per dones, que abasten gèneres i estils molt diversos, sempre oberts a la redefinició constant de la contemporaneïtat.\nA més, en aquesta edició, el festival incorpora set subseus que permeten ampliar l’abast de la seva difusió més enllà de la ciutat de Barcelona. Així, a Terrassa, Vilafranca, Vic, Girona, El Prat de Llobregat, Santa Margarida de Montbui i Berga es projectaran simultàniament una selecció d’algunes de les millors pel·lícules programades.\nRecordes el primer tuit que vas escriure?\nEn aquest post t’expliquem com funciona l’aplicació que et permetrà buscar els primers comentaris de qualsevol usuari registrat a Twitter. Per començar, cal iniciar sessió a Twitter i dirigir-se a la pàgina ‘’First Tweet’’.\nDe manera automàtica, apareixerà el primer tuit de la persona que hagi iniciat la sessió. Per buscar els dels altres usuaris, simplement cal escriure el seu nom d’usuari i fer clic a la lupa.\nDes de Twitter van fer una selecció dels primers tuits d’alguns dels perfils més populars de la xarxa social. Us els mostrem a continuació:\nTerrassa celebra el III Cicle de Cultura Medieval\nEl 19 d’abril Terrassa donarà el tret de sortida al III Cicle de Cultura Medieval, que té com a objectiu mostrar la riquesa i diversitat d’aquest període històric, que abasta del segle IV al segle XV.\nEl cicle, que es desenvoluparà per tota la ciutat de Terrassa i el seu ric llegat medieval, comptarà, els mesos d’abril i maig, amb les següents activitats:\nLlull a l’escola | 19 d’abril, dimarts, a les 10 h. Representació amb ombres xineses de fragments del “Llibre de les Bèsties”. A càrrec dels alumnes de 4rt de l’Escola Ramon Pont. Lloc: Biblioteca del Districte 2 (Sant Cosme, 157 )\nPer Sant Jordi, la llegenda del drac | 23 d’abril, dissabte, a les 17:30 h. La mainada al Museu (per a infants de 3 a 6 anys). Lloc: Casa Alegre de Sagrera. Preu: 2 €. Informació i inscripcions al 93 739 70 72, de dilluns a divendres de 9 a 14 h. El Museu es reserva el dret de cancel·lar la sessió si no s’arriba a un mínim de persones inscrites.Ho organitza: Museu de Terrassa\nPesos, mides i mesures de la vida quotidiana a l’Edat Mitjana | 5 de maig, dijous, a les 19:00h. Conferència a càrrec de Jaume Perarnau, director del mNACTEC. Lloc: mNACTEC ( Rambla d’Ègara, 340)\nRamón Lllull i el llibre de les bèsties | 9 de maig, dilluns, a les 18:30h. Conferència a càrrec d’Antònia Carré, professora de la UOC. Col.labora Institut de les Lletres Catalanes. Programa Lletres en viu. Lloc: Biblioteca bd4 ( Infant Martí, 183)\nEgara – Terracia. El pas de la Seu d’Ègara a la Terrassa medieval a partir de l’evolució del seu nom | 18 de maig, dimecres, a les 19 h. Lloc: Arxiu Històric de Terrassa – Arxiu Comarcal del Vallès Occidental (Baldrich, 268)\nVisita guiada a la Torre del Palau | 28 de maig, dissabte, a les 11 h. Lloc: Torre del Palau (Plaça de la Torre del Castell Palau, s/n). Preu: 3 € (grups reduïts. Places limitades). Informació i inscripcions al 93 739 70 72, de dilluns a divendres de 9 a 14 h. Les persones amb mobilitat reduïda o claustrofòbia no podran accedir a la Torre del Palau. El Museu es reserva el dret de cancel·lar alguna sessió si no s’arriba a un mínim de persones inscrites. Ho organitza: Museu de Terrassa\nTeixits medievals del CDMT: quins són i com els restaurem | 29 de maig, diumenge, de 12:00 a 13:30 hores. Visita guiada.Activitat gratuïta per adults (prèvia inscripció). A càrrec de tècniques del CDMT (Sílvia Saladrigas i Elisabet Cerdà). Lloc: CDMT (Salmerón, 25). Cal inscripció prèvia a: auladidactica@cdmt.es 93 731 52 02. Places limitades\nEl III Cicle de Cultura Medieval és el resultat de la suma d’esforços i la col·laboració de: Ajuntament de Terrassa – Cultura, Museu de Terrassa, Museu Nacional de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya, Centre de Documentació i Museu Tèxtil, Xarxa de Biblioteques Públiques de Terrassa – bct xarxa, Arxiu Històric i Comarcal de Terrassa, la Parròquia de Sant Pere i Editorial Barcino.\nLa Xarxa de Turisme Industrial de Catalunya (XATIC) presenta l’oferta de turisme industrial de Catalunya del 15 al 17 d’abril al B-Travel, l’antic Saló del Turisme de Catalunya.\n“En el marc del B-Travel, la XATIC farà la prova pilot de comercialització d’experiències”\n10 anys de turisme industrial\nEl festival Strenes celebra la seva quarta edició\nEl festival Strenes de Girona omplirà de música en directe la ciutat durant el mes d’abril. La cita va arrencar el 2 d’abril amb un concert sorpresa de Love of Lesbian. Fins al 24 d’abril hi haurà una quarantena de concerts d’artistes que estrenen àlbum o espectacle, convertint el festival en la primera cita obligada de la temporada musical a Catalunya. La clausura anirà a càrrec de Macaco, que farà un concert amb arranjaments íntims on repassarà els seus èxits des d’un escenari de luxe: les escales de la Catedral.\nEl festival s’articula en quatre seccions: ‘Strenes’, ‘Únics’, ‘Descobertes’ i ‘El que vindrà’. En la primera secció destaca la presentació del nou disc dels The Excitements, Sara Pi amb Raynald Colom o el Tribut a Sangraït que uneix Quim Mandado amb l’Orquestra de Cambra de l’Empordà i els LGP. Altres novetats discogràfiques d’aquesta secció són les de Joan Colomo (‘Sistema’), Joana Serrat (‘Cross The verge’) o Núria Graham amb ‘Ep in the cave’. En l’àmbit de la cançó d’autor, també presentaran novetats Marina Rossell, Joan Isaac, Cesc Freixas o Pau Alabajos. Sopa de Cabra, Quimi Portet, Adrià Puntí, o Els Catarres són també alguns dels noms destacats del festival.\nEn només tres edicions, ha tingut una participació de més de 20.000 espectadors. Així, el festival converteix la ciutat de Girona en un gran espai escènic, programant a espais interiors com l’Auditori, el Teatre Municipal, el centre cultural La Mercè, la Casa de Cultura, la Mirona, els Jardins de la Mercè, però també a espais emblemàtics i dels més visitats de la ciutat com les escales de la Catedral, el Pont de Pedra, la Plaça Sant Fèlix o el Museu d’Art (MD’A), entre d’altres.


Colau fa costat als taxistes: ''Defensarem i acompanyarem les seves reivindicacions perquè són legítimes'' La República\nColau fa costat als taxistes: ”Defensarem i acompanyarem les seves reivindicacions perquè són legítimes”\nEl primer tinent d’alcalde de Barcelona, Gerardo Pisarello, ha garantit aquest dijous que defensaran al sector del taxi, i ha demanat evitar episodis violents durant la vaga: “Defensarem i acompanyarem […]\nImatge de primer tinent d'alcalde de Barcelona Gerardo Pisarello / EP\nEl primer tinent d’alcalde de Barcelona, Gerardo Pisarello, ha garantit aquest dijous que defensaran al sector del taxi, i ha demanat evitar episodis violents durant la vaga: “Defensarem i acompanyarem les reivindicacions del taxi, perquè ens sembla que són legítimes”, ha sentenciat en roda de premsa.\nPisarello ha titllat d'”incoherent” que el Govern central del PSOE hagi presentat un recurs contra la normativa, quan els socialistes de l’AMB van defensar el reglament que limita les llicències de vehicle de lloguer amb conductor (VTC), suspès cautelarment després de demanar-ho la Comissió Nacional dels Mercats i la Competència (CNMC).\n“No” a la competència deslleial\n“El taxi té dret a exercir la seva professió sense competència deslleial, i des de l’AMB hem impulsat una regulació que fa que sigui possible”, ha sostingut Pisarello, que ha dit que diverses empreses que operen amb llicències VTC ofereixen condicions laborals precàries, algunes fins i tot sense complir amb les seves obligacions fiscals, segons ell.\nHa confiat que la vaga del sector –que va començar aquest dimecres i acabarà a les 6.00 h d’aquest divendres– es desenvolupi sense episodis de violència com alguns que han tingut lloc durant la primera jornada: “Són fets minoritaris però, com el mateix sector ha dit, no beneficien la reivindicació que s’està plantejant”, sinó que perjudica els seus propis interessos, segons ell.\nDescontents amb Ryanair\nPreguntat per la vaga de Ryanair, ha recordat que ha enviat una carta al president d’Aena, Maurici Lucena, per demanar que exigeixi a les companyies que traslladin la informació a la ciutadania amb la màxima transparència i que garanteixin les condicions operatives i laborals adequades perquè el servei pugui oferir-se amb la màxima normalitat.\n“Està en joc la imatge de la ciutat i els drets dels usuaris de l’aeroport”, ha advertit Pisarello, que ha demanat a Aena que exigeixi el compliment d’aquestes obligacions a les companyies que operen en la infraestructura aeroportuària.


Amnistia Internacional Catalunya - Drets Humans Gairebé 40 ajuntaments catalans adherits a Armes Sota Control\nGairebé 40 ajuntaments catalans adherits a Armes Sota Control\namnistia amni, 19 de maig de 2005\nAmnistia Internacional i Intermón Oxfam han presentat avui la documentació a l'Ajuntament de Barcelona per tal que també s'hi sumi. Santa Coloma de Gramanet, L'Hospitalet, Mataró, Lleida, Girona i Reus són algunes de les 37 ciutats catalanes que s'han adherit en els últims mesos a la campanya mundial Armes sota Control, promoguda a Catalunya per Aministia Internacional i Intermón Oxfam.\nAmbdúes organitzacions calculen que el municipi número 40 podria ser Barcelona, doncs avui han presentat la documentació necessària a tres regidories del consistori barceloní: la regidoria de Dona i Drets Civils; la de Relacions Ciutades i Institucionals; i la de Participació Ciutadana, Solidaritat i Cooperació. A més s'ha presentat també als presidents dels cinc grups municipals.\nEl Baix Llobregat i el Maresme són les comarques amb més municipis adherits, amb 10 i 5 respectivament. Cal remarcar també que els municipis del Garraf s'hi han adherit de manera conjunta, mitjançant el Consell Comarcal del Garraf. Altres municipis que han aprovat la moció són Castellví de Rosanes (Baix Llobregat) i La Secuita (Tarragonès).\nAprovar la moció significaria dues coses:\nDemanar al govern central una llei de comerç d'armes que suposi un major control i transparència de les exportacions d'armament.\nDonar suport explícit a l'bjectiu principal de la campanya d'un Tractat Internacional pel Control del Comerç d'Armes, tal com es va fer fa uns anys amb la prohibició de les mines antipersona i el Tractat d'Ottawa.\nLa campanya Armes sota Control ja ha aconseguit que una vintena de països (Regne Unit, Alemanya i Rússia, entre d'altres) i centenars de governs locals i ajuntaments del món hagin donat suport per aconseguir que aquest tractat es converteixi en realitat el 2006. La pràctica totalitat de les mocions dels ajuntaments catalans han estat aprovades per unanimitat.\nFrancesc Mateu, director d'Intermón Oxfam a Catalunya, ha afirmat que "és molt important que l'Ajuntament de Barcelona aprovi la moció; és un referent a tot l'Estat i seria una excel.lent plataforma des de la qual demanar al govern espanyol que es mulli tant en la nova llei com en el suport al tractat internacional". Alfonso López, president d'Amnistia Internacional a catalunya, ha assegurat que "el suport de Barcelona constituiria un pas endavant molt important per aconseguir que l'estat espanyol recolzi amb mesures concretes el Tractat Internacional pel Control del Comerç d'Armes".\nD'altra banda, el suport dels ciutadans a la campanya també creix. En tot l'Estat, 87.000 persones han donat suport explícitament als objectius de la campanya en signar alguna de les postals de mobilització d'Intermón Oxfam i Amnistia Internacional.\nMés informació de la campanya: www.armessotacontrol.org\nHong Kong: les dures mesures adoptades contra manifestants anuncien un altre estiu de repressió


“Sense la presa de Rialb, el pantà de l’Albagés ni el Canal tindrien sentit” | Notícies | SomGarrigues\nDivendres, 5 de de març de 2010 - L'Albagés\n“Sense la presa de Rialb, el pantà de l’Albagés ni el Canal tindrien sentit”\nSerra, a la Rambla de l’Albagés, comenta que les obres començaran a finals d’abril o principis de maig.\nJosep Mª Serra Llena (Tàrrega, 1964) és enginyer de camins, canals i ports, Director Tècnic de les obres del Canal Segarra-Garrigues que executa la Societat Estatal Aguas de la Cuenca del Ebro, S.A.\nCom s’està desenvolupant el procés expropiador?\nLa veritat és que està anant molt bé ja que hem pogut comptar amb l’ajuda i col·laboració, tant per part de l’Ajuntament de L’Albagés, com especialment de l’Associació de propietaris d’afectats per l’embassament, que han fet una gran tasca a l’hora d’explicar als afectats com es realitza el procés d’expropiació i a la vegada han recollit les principals preocupacions dels propietaris i les han sabut transmetre a l’administració.\nEstem molt satisfets de com es desenvolupa tot plegat.\nQuines són les incidències més remarcables en aquest procés?\nNo es pot dir que hi ha incidències especials, sempre hi ha detalls que amb l’ajut dels propietaris es defineixen i es concreten, però la millor prova de la manca d’incidències és el fet que s’estan assolint un gran nombre de mutus acords, i les discrepàncies en les valoracions de les finques són clarament minoritàries.\nQuins són els dubtes que presenten els afectats alhora de signar l’acta prèvia?\nEn el cas de l’embassament, donat que l’afecció està molt clarament delimitada per la cota d’inundació de l’aigua, la majoria de dubtes van encaminats a determinar quan s’ocuparan les finques, si es podrà efectuar la darrera collita, si es podrà recollir la llenya, etc.\nEn el cas de la reposició del camí de L’albagés a Cervià, les preocupacions es centren en els accessos a les finques i en la forma en la que quedarà la finca un cop feta la carretera.\nQuines i quantes edificacions de pedra seca es poden ‘perdre’ en la construcció del pantà?\nNo et puc donar una dada exacta ja que són nombrosos els elements del patrimoni arquitectònic que quedaran sota el nivell de les aigües.\nUn cop acabat el procés d’expropiació, tindrem una idea molt més concreta del nombre i de la seva tipologia.\nCal assenyalar però, que està previst fer un inventari detallat d’aquests elements i una catalogació dels mateixos, de la mateixa forma que ho estem fent al llarg de les obres del canal. Aquest inventari es posarà en coneixement del Departament de Cultura de la Generalitat a Lleida i de forma conjunta, es valorarà la possibilitat de preservar algun d’aquests elements, però és indubtable que una gran majoria es perdran.\nNo crec que es pugui dir que els sindicats agraris han tingut una posició distant amb Acuaebro.\nEls sindicats com la UP han mantingut un paper distant amb Acuaebro. Què n’opina de la seva posició?\nNo crec que es pugui dir que els sindicats agraris han tingut una posició distant amb Acuaebro, ni tampoc la UP en concret, les relacions són correctes i es procura treballar conjuntament per evitar inconvenients als afectats.\nÉs cert que Unió de Pagesos ha mostrat, en alguns trams de canal –no tant en la presa-, la seva oposició a algunes valoracions en els bens i drets afectats per les obres, però en general s’ha arribat a acords en un percentatge àmpliament majoritari.\nUn cop comencin les obres quins seran els plaços i quines les actuacions concretes, és a dir, per on es començarà?\nL’inici de les obres es produirà a finals d’abril o principis de maig, i tenen una durada estimada en 48 mesos, ja que són obres complexes i compromeses. Es començarà a netejar la zona en es construirà el dic de la presa pròpiament dit i la de les zones properes d’on hauran de sortir les terres i altres materials per la seva construcció. Posteriorment s’aniran construint les diferents fases de l’obra: galeria de desviament del riu, tractament de fonaments, cos de presa, sobreeixidor, etc.\nEn les fases inicials també es començarà la reposició de la carretera de L’Albagés a Cervià i la canonada d’abastament d’aigua potable de la Mancomunitat de les Garrigues ja que ambdues infraestructures queden afectades totalment per l’embassament. La durada d’aquests treballs serà d’un any aproximadament.\nQuins aspectes tècnics es van tenir més en compte en el moment d’elegir l’Albagés-Cervià com a lloc d’ubicació del pantà?\nLa ubicació de la presa en el riu Set fa molts anys que està determinada i inclosa en les planificacions hidràuliques de les diferents administracions i és una vella aspiració del territori. Però sens dubte la peça clau per a la seva construcció, ha estat el projecte i posada en servei de l’embassament de Rialb, sense aquesta presa no es podria parlar ni del canal Segarra-Garrigues ni de l’embassament de L’Albagés.\nQuins són els aspectes tècnics més destacats en una obra monumental com aquesta?\nTotes les preses grans són complicades de construir i s’han d’estudiar molt bé tots els problemes tècnics que hi ha associats. Posats a destacar algun aspecte, assenyalaria per una banda tots els temes relacionats amb la seguretat de la instal·lació i per l’altra la complexitat en utilitzar els materials existents en la zona per a la seva construcció.\nAra, les Garrigues beuen aigua d’Utxesa; veu viable que la comarca es doti d’aigua de boca del pantà tal i com reclama la Mancomunitat?\nAquest és un aspecte a tractar i a valorar pels organismes de conca responsables de la gestió de l’aigua: la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre per una banda i l’Agència Catalana de l’Aigua per l’altra, però segur que és un tema que a mig termini es posarà sobre la taula.\nUn cop enllestides les obres, sabent que serà el pantà de cua del canal, quin aprofitament hídric/turístic tindrà l’embassament?\nÉs una qüestió difícil de concretar en aquests moments, ja que per l’aprofitament turístic de la zona hi ha d’intervenir tant la iniciativa pública com la privada. El que si és clar és que l’embassament de L’Albagés serà un element dinamitzador clau per a la generació de turisme a la comarca de Les Garrigues, i que la comarca haurà de trobar la forma per fer d’aquest potencial, una realitat.\nEntenent que el pantà disposarà sempre d’aigua, es recuperarà el cabal ambiental del riu Set?\nEl projecte inclou un estudi acurat sobre el cabal ecològic del riu Set i preveu uns mecanismes per mantenir-lo i gestionar-lo, incloent la generació eventual de petites avingudes controlades per netejar i regenerar la llera del riu com si el règim hidràulic fos el natural, ara bé, el que no es pot demanar a l’embassament és que aboqui al Set uns cabals superiors al que té actualment el riu en aquest moment ja que llavors es faria una gestió equivocada de l’aigua.


“No em rendeixo: no hi ha cap fita que no es pugui aconseguir” - Alcaldes\nInici ENTREVISTES “No em rendeixo: no hi ha cap fita que no es pugui...\nInsistir i persistir\n“No em rendeixo: no hi ha cap fita que no es pugui aconseguir”\nEls efectes de la pandèmia i la reducció de l’atur són les dues prioritats de l’alcaldessa de Vilanova del Camí\nVisitem avui la Conca d’Òdena i, més concretament, el poble de Vilanova del Camí. Noemí Trucharte n’és l’alcaldessa des de finals de la passada legislatura, quan va liderar un procés important de canvi.\n“Nosaltres teníem tres regidors dels disset i vaig aconseguir alinear tota l’oposició després d’un ple de pressupostos. Vam presentar una moció de censura contra l’alcaldessa”\n“En els dos anys que portem de mandat, l’oposició no és que ens hagi ajudat gaire, però tampoc ens ha posat pedres. Com a mínim ens han deixat treballar”\n“He après a valorar el dia a dia i el que tenim. Vilanova ha estat un municipi molt afectat per la COVID. Hem patit moltes defuncions. Jo mateixa vaig perdre les dues àvies en 24 hores”\n“Per als veïns la situació és complicada, perquè no entenen els confinaments. Estem en un poble petit i molts d’ells estan habituats a fer gestions a Igualada. Amb tot, han respectat moltíssim les restriccions”\n“Malgrat les diferències que puguem tenir en algun moment, a l’hora de la veritat, quan necessites els veïns, els tens a tots ajudant. I és un orgull com a alcaldessa poder dir que els veïns responen”\n“Al poc de ser alcaldessa, vaig posar el meu telèfon particular a disposició dels veïns. Puc dir que més de tres anys després mai he rebut una trucada fora d’horari”\nVostè va esdevenir alcaldessa després d’una moció de censura. Com va ser el procés?\nJo em vaig presentar a l’alcaldia el 2015, després d’unes eleccions primàries al nostre partit, el socialista. Ens hi vam presentar dues candidates i vaig guanyar jo. L’altra candidata no va acceptar la derrota i va muntar un partit desvinculat del PSC. I l’alcalde anterior, en Joan Vich, va deixar l’alcaldia un any abans de les eleccions i la va posar a ella al capdavant, tot i estar en minoria. Jo soc molt persistent i no em vaig rendir. Nosaltres teníem tres regidors dels disset i vaig aconseguir alinear tota l’oposició després d’un ple de pressupostos. Vam presentar una moció de censura contra l’alcaldessa.\nVam guanyar. Però van seguir uns mesos molt convulsos perquè governàvem quatre partits amb idees diferents. Al final del mandat el govern es va trencar. Però jo vaig seguir-hi creient. Molts regidors em deien que si tirava endavant certs projectes, m’hi jugava l’alcaldia. Però, abans de quedar-me sense fer res, vaig sortir al carrer i vaig anar a buscar el recolzament de molts veïns. A les eleccions del 2019 li vam donar la volta a la situació i el PSC va passar de tenir 3 regidors a 8, a molt pocs vots de la majoria absoluta.\nLa situació és més tranquil·la ara?\nMolt més tranquil·la. A les eleccions de 2019 ens vam presentar deu grups polítics i només cinc vam entrar a l’ajuntament. Quan va arribar la pandèmia no portàvem ni un any de govern. En els dos anys que portem de mandat, l’oposició no és que ens hagi ajudat gaire, però tampoc ens ha posat pedres. Com a mínim ens han deixat treballar.\nDe fet, dels 100 punts i dos pressupostos que hem tractat en aquesta legislatura, ens els han aprovat ERC i la majoria que tenim entre PSC i Junts. Els altres dos partits, Vilanova Alternativa i UV365, són municipalistes i no fan propostes, però tampoc ens posen pedres a les rodes. Tot i gestionar una situació poc usual, no hem deixat de gestionar el dia a dia de la millor manera que hem sabut.\nQuè diria que ha après d’aquests dos anys, entre la pandèmia i els temporals climàtics?\nHe après a valorar el dia a dia i el que tenim. Vilanova ha estat un municipi molt afectat per la COVID. Hem patit moltes defuncions. Jo mateixa vaig perdre les dues àvies en 24 hores i vaig veure com tot els esforços que fèiem per protegir els avis i àvies del poble no servien. Som un municipi de 12.500 habitants on pràcticament ens coneixem tots. I coneixia el dolor de totes les famílies, perquè jo mateixa l’havia patit.\nAixí és que he après a valorar el no córrer tant, el dedicar-me una estoneta… He passat quatre anys sense dedicar-me ni un minut a mi. També tinc dues filles petites i era primordial dedicar-les-hi temps. Però amb la pandèmia aprens que també cal asseure’s i mirar el futur d’una manera més clara.\nN’hi ha una de quan era petita, que és d’una diada de diumenge de rams. M’agrada molt, perquè hi surto molt graciosa. De la joventut en tinc algunes amb les amigues, durant les vacances que fèiem després d’acabar els exàmens de la universitat a l’estiu. Sempre trobàvem quatre dies per escapar-nos juntes.\nI de més adulta en tinc alguna amb la família, amb els sis que som a casa. Jo tinc dues nenes de 9 anys, bessones, i el meu marit té un nen i una nena. Quan em pregunten quants fills tinc, sempre dic que en tinc quatre a casa.\nA la Conca d’Òdena es van viure uns dies molt durs a l’inici de la pandèmia. En quin moment es troben actualment?\nDes de fa unes quantes setmanes tenim unes dades molt estables. Tenim un risc encara alt de rebrot, d’uns 250 a 300 punts. Però més alt ho va ser al mes d’octubre, quan va arribar als 1.800. Per als veïns la situació és complicada, perquè no entenen els confinaments. Estem en un poble petit i molts d’ells estan habituats a fer gestions a Igualada. Amb tot, han respectat moltíssim les restriccions i les mesures imposades pel Govern i tots han col·laborat molt. N’estic molt contenta.\nEn general, com diria que són els veïns i veïnes? Quin tarannà tenen?\nTenim un gran teixit associatiu, amb uns veïns que col·laboren moltíssim en qualsevol acte que s’organitzi. En aquests temps, per exemple, normalment hauríem celebrat el Carnestoltes i tots estaríem al carrer, disfressats i participant en les comparses de les associacions veïnals i de les AMPES de les escoles. És un municipi que surt molt al carrer. Molt alegre, compromès i col·laboratiu. Si hi ha algun problema tothom s’aboca a prestar ajut.\nMalgrat les diferències que puguem tenir en algun moment, a l’hora de la veritat, quan necessites els veïns, els tens a tots ajudant. I és un orgull com a alcaldessa poder dir que els veïns responen. També exigeixen molt. Però no els canviaria per res.\nQuin seria el principal problema del municipi?\nSens dubte l’atur. En tenim molt. Gairebé un 18% i des de fa molts anys, amb algunes excepcions puntuals. A banda d’això, tenim un comerç que no acaba de créixer prou i que estem treballant molt des de la Promoció Econòmica. El polígon que tenim estava pràcticament buit, però ara, des de l’INCASOL, s’està fent molta feina i ja s’estan comprant moltes parcel·les que faran que les empreses vinguin a instal·lar-se i ens ajudin en el problema de l’atur.\nEns pot seleccionar alguns indrets emblemàtics del municipi?\nPer a mi, el Parc Fluvial és el més interessant. És un lloc de tranquil·litat i de trobada per als vilanovins i els veïns d’altres municipis. Durant la pandèmia n’han vingut molts a passejar per aquests racons. Com que el Parc té amplitud i natura als voltants, i està envoltat de muntanyes, proporciona un espai on poder respirar i compartir el temps amb la família. Hi tenim unes barbacoes on s’ajunten les famílies tots els diumenges. A banda del Parc, no tenim gaire patrimoni cultural o arquitectònic més.\nCom diria que ha canviat la seva relació amb els veïns i veïnes, amb la pandèmia?\nAl poc temps d’esdevenir alcaldessa vaig posar el meu telèfon particular a la seva disposició. Ara la interacció ja no és física, ni de prendre-hi cafè, però em segueixen contactant a través del Whatsapp o trucant-me de manera molt respectuosa. Puc dir que més de tres anys després d’haver-los donat el telèfon mai he rebut una trucada fora d’horari. I sempre m’intenten contactar per escrit primer. Durant el confinament encara ho han fet més. I hem estat sempre a la vora dels veïns que tenien algun dubte o necessitat.\nTambé hem fet servir molt les emissions en directe de Facebook, en què els veïns es connectaven i et preguntaven in situ la nova normativa. Sempre hem estat el més a prop possible de tots ells.\nQuina és la situació econòmica actual? Com es va trobar l’ajuntament i com el té ara?\nSom un ajuntament amb pocs recursos, sense un gran pressupost. Vam aconseguir reduir una mica el deute, però això és mèrit dels tècnics de l’ajuntament. Des d’aleshores no ens hem endeutat més i som conscients que no podem tenir superàvit, perquè sempre cal fer coses. Però estem ben controlats i fiscalitzats per la nostra interventora i pels serveis tècnics que fan una gran labor per tal que Vilanova pugui créixer en qualitat de serveis, però amb uns pressupostos molt coherents amb la nostra realitat.\nAls pressupostos de l’any passat hi vam haver de fer molts canvis. I la partida que dedicàvem a la festa major la vam destinar íntegrament a educació: ens vam trobar amb alumnes que no podien seguir les classes telemàtiques perquè els faltaven els dispositius. Vam comprar connexions a internet per a tots i vam treballar amb les escoles per poder oferir ordinadors a aquestes famílies i que seguissin el curs normalment. Hem fet mans i mànigues per revertir pressupostos i dedicar-los a serveis socials, al Banc de la Teca, a targetes de compra d’alimentació… No volíem deixar ningú enrere.\nQuins serien els reptes pel que resta encara de legislatura? Podran acomplir tot el que van prometre en el seu programa electoral?\nAl programa hi teníem una gran part del que hem fet en aquests dos anys i no hem deixat de treballar-hi. Jo confio en què en els dos anys que ens queden puguem arribar a un 95% d’acompliment del programa. Era el compromís que vam fer amb els veïns, que era molt realista. Si li dic el 100% potser peco d’optimista, tot i que en soc molt.\nA banda de promoure els polígons industrials, contemplen alguna altra política per al comerç o altres activitats?\nA l’entrada a Vilanova, per la part d’Òdena, hi tenim una aposta feta des de fa dos anys per urbanitzar la zona. Fins ara tot eren cases particulars, però volíem crear una zona verda i d’esbarjo per als veïns i una zona comercial. En total són 15.000 metres quadrats. Ara mateix s’està construint un supermercat en la primera de les quatre parcel·les i volem omplir-les totes al més aviat possible. Treballem amb diversos promotors.\nAmb això aconseguirem dues coses. Primera: l’ordenació d’una entrada principal del municipi que estava molt degradada. Segona: una o dues possibles zones comercials, amb tota la vida i ocupació que poden aportar al poble. El supermercat, de fet, ja el teníem dins del municipi i ara es traslladarà al nou emplaçament, així que mantindrà tot el personal que tenia i encara contractarà entre 15 i 20 persones més.\nPodria dir quin ha estat el millor moment que ha viscut com a alcaldessa?\nEn tinc de molt bons. Sempre que toca, celebrem els 50 anys de casats dels veïns del municipi i els hi fem una festa molt sentimental. Preparem un vídeo de la trajectòria de la parella, expliquem la vida de les famílies i aquests moments són sempre preciosos per a mi. També són bons moments les visites dels nens i nenes de segon o tercer de l’escola. O quan els anem a visitar nosaltres a l’escola. Hi veus la innocència, les ganes d’aprendre… No em quedaria amb un únic moment. N’hi ha molts.\nDe vegades l’administració segueix uns procediments que són lents. Alguns alcaldes i alcaldesses ens transmeten certa frustració. A vostè també li afecta?\nEncara no m’he trobat en la situació de no haver pogut executar un projecte per culpa de la lentitud administrativa. Però sí que és cert que hi ha processos molt lents. Ara bé, la perseverança i la insistència, i l’anar a trucar portes, ajuden molt. Si em quedo asseguda al despatx de l’alcaldia esperant que les coses arribin, serà molt difícil que passin.\nSoc una persona que es mou molt, que va a tantes reunions com faci falta per poder aconseguir el que sigui. Prova d’això és que teníem dues entrades i sortides al municipi que estaven inacabades. I, vinga reunions, vam resoldre una problemàtica de feia molts anys. En quant a educació també treballem amb les escoles i les llars, i amb l’institut, tot i ser de la Generalitat. Tot el que necessitin, encara que no depengui de nosaltres, anem a demanar-ho a Territori. Així doncs, encara no hi ha cap fita que pugui dir que no he aconseguit, perquè no em rendeixo.\n“Qui bé busca, bé troba”, que diuen…\nFins i tot si cal ser pesats. Però totes són unes reclamacions i demandes molt lògiques perquè han estat parades des de fa temps. Algú va dir que no, i ja van donar el no per bo. Jo sempre veig un caminet per on sigui i el vaig a buscar.\nEl mateix ha passat amb la neteja del riu, que depèn de l’ACA. Porto quatre anys i no sé si he anat a mitja dotzena de reunions. La setmana passada ja van anunciar-nos un progrés. És cosa de persistir, demanar, tornar a demanar i fins que t’ho facin, si no és que depèn de nosaltres mateixos.\nParlant de reivindicacions, quines diria que son les principals que tenen els seus companys alcaldes i alcaldesses en aquests moments?\nAquí a la Conca som set alcaldes, cadascun d’un color diferent. Tenim la Mancomunitat de la Conca d’Òdena i sempre hem treballat conjuntament, però la pandèmia ens ha posat a prova per arribar a acords. Els primers dies de la pandèmia ens vam conjurar per treure’ns tots els barrets partidistes i posar-nos a treballar. Els ho agraeixo. Vam decidir prioritzar sempre els veïns.\nDe reivindicacions en compartim una de principal, que és la de l’atur, que és molt elevat en tots els pobles. A Vilanova i a Santa Maria de Montbuí hi tenim la taxa més alta. També demanem progressos en l’eix ferroviari i en els projectes de mobilitat.\nQuin creu que hauria de ser el paper dels alcaldes i ajuntaments en la planificació del futur del país, més enllà del municipal?\nJo crec que ha de ser un paper fonamental. Som els que estem a peu de carrer i els que coneixem les necessitats dels veïns. I penso que no se’ns escolta prou o que no se’ns té prou en compte. Jo ho he vist durant la pandèmia: un dia ens tancaven completament i dues hores abans ens trucaven per informar-nos als alcaldes… Sé que la situació era complexa i sobrevinguda, però la gent del carrer se n’assabentava perquè arribaven les furgonetes dels Mossos que venien a posar blocs de formigó. La gent de fora ja ho intuïa i els alcaldes de dins no teníem informació fins uns moments abans.\nEl mateix va passar amb el tancament de les escoles. Si havíem de tancar un dia, el missatge ens arribava a les 7 o les 8 del vespre del dia anterior. Entenc la situació, insisteixo, però nosaltres érem els que havíem d’informar els centres, coordinar-nos amb els directors i ajudar a avisar les famílies. El mateix passa si volen dibuixar un eix per la mobilitat des de Barcelona: si no coneixes el territori és molt difícil. Però crec que les coses van canviant i que anem per bon camí.\nPer acabar, quina és la seva agenda d’avui?\nCada dia publico tot el que faré. Ho faig a les xarxes personals i a les de l’ajuntament. Avui, particularment, he començant responent correus electrònics i WhatsApps dels veïns. Ara estic amb la vostra entrevista. I quan acabi, tinc una reunió amb Contractació i Recursos Humans fins al migdia.\nDesprés, a primera hora de la tarda, tenim una roda de premsa per explicar un nou projecte amb el que premiarem els bons veïns de Vilanova, que són els que combaten l’incivisme. Encara hi ha gent que es deixa els voluminosos fora dels dies de recollida. I hem creat una targeta per premiar els bons veïns que porten els voluminosos a la deixalleria. Després de sis viatges tindran una bonificació al rebut municipal de les escombraries. I, encara més tard, tinc una reunió amb una veïna que té un problema i que me’l vol explicar. Després vindran el Consell de Presidència, la Junta de Govern i les Comissions informatives del Consell Comarcal, del que també formo part.\nTenaç i persistent. Corria l’any 1999 i la Noemí Trucharte tenia 18 anys. L’anterior alcalde de la vila, Joan Vich, li va proposar d’integrar-se en les llistes del PSC i ella, que justament començava a estudiar Dret a l’UAB, va acceptar-ho pensant que seria una bona oportunitat de conèixer l’administració pública des de dins. No esperava sortir escollida, però va ser nomenada regidora i va compaginar la responsabilitat de Joventut, Infància i Ensenyament amb els estudis universitaris. En acabar aquell mandat va aparcar la política activa i es va centrar en la pròpia formació i en la carrera professional. Va acabar un màster, va entrar a treballar com a advocada a l’Ajuntament d’Igualada i va construir una família. Anys després va decidir que era hora de tornar a la política per recuperar un caràcter pioner del municipi. Va ser investida alcaldessa després d’una moció de censura en l’anterior legislatura.\nUn llibre especial. M’agraden el Codigo da Vinci i el Petit Príncep.\nUna pel·lícula. Braveheart\nUna cançó. Lucky de Jason Mraz\nUn plat de cuina. Un arròs.\nUna beguda. M’encanta la Coca-cola, però ara fa un mes i mig que no en prenc. Així que una bona copeta de vi també m’agrada, acompanyant un bon dinar.\nUn país. Espanya, sense dubte. El clima, la gent, la gastronomia, les diferents cultures, la diferent gent de punta a punta a Espanya.\nUn viatge que hagi fet o li agradaria fer. Un viatge que he fet i m’agradarà repetir: Nova York.\nUn esport. L’handbol, que és el que practicava quan era més jove. Ara no practico esports.\nEl que més valora d’una persona. La sinceritat.\nA la comarca de l’Anoia, dins de la Conca d’Òdena, hi trobem Vilanova del Camí, un municipi de 10,5 km2 i una població de 12.500 habitants. Es tracta d’una vila que formava part del trajecte del camí reial que unia Barcelona amb Lleida i l’Aragó. El nucli principal és el que reuneix la majoria dels seus habitants, i només trobem dos nuclis, el de Can Titó i els Moletons, una mica separats, a manera de barris. Diu el portal municipal que Vilanova està ben dotada de serveis municipals de tota mena i que ofereix nombroses possibilitats de practicar esports com el senderisme, l’excursionisme o el footing, amb un fantàstic espai forestal proper i el destacable Parc Fluvial que acompanya el riu Anoia. Ara la principal preocupació del consistori és dotar de noves activitats econòmiques que ajudin a reduir un atur enquistat, i de noves possibilitats de connexió amb els principals centres econòmics propers.\nPerfil a la viquièdia\nArticle anteriorLa Comissió presenta un plantejament actualitzat sobre la resposta de la política pressupostària a la pandèmia de coronavirus\nArticle següentSánchez s’ennuega amb el fons d’11.000 milions\n“Estem contents perquè se’ns ha rejovenit i feminitzat el sector primari en els darrers anys”\n“En un poble petit no has de tenir ambicions polítiques per a ser alcalde”\n“Barcelona serà més forta si mira de Collserola cap a l’interior”\nLa pàgina web municipal ens diu que Molló és un municipi del nord-est del Ripollès, dins de la demarcació de Girona. Forma...


Apunts, el blog de La Unió - La Unió\nApunts, el blog de La Unió\nSaviesa i Noblesa\nLa llei d’Economia Social i Solidària i el seu impacte en el model de contractació de serveis públics d’atenció a les persones.\n25 anys de les EBA’s, volem i no gosem\nQuan abans deixem de plorar menys tardarem a somriure\nImpulsem els canvis transformacionals amb una mirada oberta al món\nEn el marc de l'Assemblea General d'Associats, celebrada el 16 de maig, el president, Enric Mangas fa balanç de l'exercici 2018 i de l'acció 2019.\nDurant el 2018, una fita rellevant pel país va ser la recuperació de la governabilitat de les nostres institucions en el mes de maig. En aquest escenari, vam presentar al nou Govern un conjunt de prioritats, consideracions i recomanacions amb la voluntat de contribuir a la millora del sistema de salut i social.\nPer aquest motiu, una de les prioritats compartides ha estat restituir i millorar les condicions laborals dels professionals. En aquest context, el Departament de Salut i el CatSalut van aprovar el nou escenari de tarifes, i patronals i sindicats vam fomentar el diàleg per materialitzar la signatura del II Conveni de la Sanitat Concertada del SISCAT 2017-2020.\nMirant el futur: les transformacions que venen\nCarles Nuñez Nadal, Vocal president del consell de sector d'activitat privada de La Unió i Director General de Fisiogestión\nEn el marc d'una visió holística de les organitzacions, l'experiència del professional i del pacient són claus per avançar cap a una millor assistència i un abordatge integral de la persona. Aquesta és precisament una de les principals línies del projecte +Futur de la Unió, amb el qual totes les entitats associades ens sentim compromeses.\nAquesta experiència del professional i del pacient suposa passar d'un model d'atenció assistencial centrat en la patologia a un model que incentiva els valors de la persona i que promou la participació del pacient en la presa de decisions fomentant la corresponsabilització. Alhora que també prima l'autonomia del professional i posa el focus en la gestió clínica.\nTreball social com a transformador de la realitat\nGlòria López Cañete\nTreballadora social de l'Àrea Rehabilitació i coordinadora de Voluntariat. Hospital Sagrat Cor. Germanes Hospitalàries\nCoordinadora de treball social. Fundació Assistencial de Mútua Terrassa.\nAmb aquest post, i, amb motiu del Dia Mundial del Treball Social el 19 de març d'enguany, les autores recorden el compromís, la contribució i la feina dels professionals d'aquest àmbit com a coneixedors i transformadors de la realitat a partir de la intervenció social.\nDes de La Unió, l'aposta per aquesta línia de treball és ferma i al 2007 es va crear el Consell Tècnic Assessor en Treball Social. En formem part, professionals de les entitats associades dels àmbits de salut mental, d'hospitals, d'atenció primària, i de la sociosanitària. Principalment, actuem per donar suport a tot el treball que es fa a la provisió de serveis, reforçant les anàlisis tècniques que l'estructura professional de La Unió realitza. Dins dels nostres objectius, també treballem per donar visibilitat al nostre àmbit.\nVolem destacar que durant aquests anys s'han fet 5 Jornades de treball social i sanitari, amb temes diferents com ara els dilemes ètics de la pràctica diària, l'atenció a la complexitat tant dels malalts com de la intervenció social, les figures de protecció, o l'atenció a final de vida. També s'han compartit 5 sessions tècniques de "benchmarking en innovació" en treball social, amb un alta participació tant de treballs presentats com d'assistència. A més a més, s'han preparat espais de discussió i de debat sobre temes puntuals que recollien inquietuds diverses, com ara la protecció de dades, la confidencialitat, els canvis en el pla d'estudis, les incapacitacions, etc...\nPer un envelliment saludable i actiu\nJaume Duran Navarro, Secretari de la Junta Directiva de La Unió i Director General de la Fundació Sanitària de Mollet\nA propòsit de la compareixença al Parlament de Catalunya davant la Comissió d'Estudi de les polítiques per al millorament de la qualitat de vida de la gent gran, l'autor subratlla la necessitat de passar a l'acció en el desplegament de polítiques públiques que integrin l'àmbit sanitari i social. A partir d'un envelliment respectuós amb l'individu, els seus valors i la família, descobreix les 9 accions que proposa.\nEl passat 13 de març, en representació de La Unió, vaig tenir l'honor de comparèixer davant la Comissió que promou la millora de la qualitat de vida de la gent gran. Convindrem que l'envelliment és un avenç social i un gran triomf de la humanitat. I, precisament, el gran repte de les societats longeves és actuar preventivament i acompanyar la persona cap a un envelliment actiu i saludable. Alguna dada, en 2060 un 69% de les persones majors de 80 anys seran depenents. Cal tenir en compte que els processos individuals no es concreten en edats determinades sinó en estats funcionals i per això cal considerar un nou concepte de gent gran mantenint sempre l'objectiu de més qualitat de vida.\nPer assolir-ho cal que actuem avui pensant en el demà impulsant polítiques públiques que s'articulin sobre l'autonomia de la persona i la seva corresponsabilitat; respectant cada perfil individual (valors, cultura) i entorn familiar, i, promovent el compromís ètic i social personal, professional, de les institucions i del conjunt de la societat.Un model arrelat en el territori, amb una atenció integral i que garanteix el continum assistencial.\nRoser Fernández i Alegre, directora general de La Unió\nEl passat 11 de febrer, vaig tenir l'honor comparèixer al Parlament de Catalunya en representació de tota l'Entitat i a petició de la Comissió d'Economia i Hisenda, davant la Ponència que ha d'elaborar l'informe sobre el Projecte de llei de contractes de serveis a les persones.\nCreiem sincerament que es tracta d'una bona iniciativa legislativa que ha de permetre preservar la qualitat i accessibilitat dels ciutadans a uns serveis sanitaris i socials de qualitat, amb unes entitats i professionals arrelats al territori i compromesos amb les polítiques públiques.\nAquest compromís ve de lluny i és el resultat del compromís de la societat civil catalana amb les polítiques públiques (fundacions, ordes religiosos, associacions, mútues, petites i mitjanes empreses, professionals agrupats en múltiples formules jurídiques) aportant patrimonis, infraestructures i equipaments, coneixements i professionals, gestió personalitzada, i capacitat de recerca i innovació a la prestació de serveis de cobertura pública. Aquest model està avalat per resultats i és apreciat per la població com mostren les enquestes periòdiques.\nL’atenció del futur a les malalties minoritàries comença avui\nL'últim dia del mes de febrer, l'OMS ens convida a recordar el Dia Mundial de les Malalties Minoritàries. La data és escollida expressament perquè resulta peculiar que aquest dia pugui caure en 28 o en 29. Les malalties minoritàries s'anomenen així perquè només les pateixen entre el 2 i el 3 % de la població i, per tant, són poc visibles socialment, però personalment poden tenir un impacte molt negatiu.\nActualment, hi ha més de 7.000 malalties minoritàries diferents identificades i que afecten directament la vida diària de més de 30 milions de persones, només a Europa. Tenen en comú una base genètica que afecta diversos òrgans i sistemes del cos que sovint provoquen patiment, discapacitat i/o la mort. Aquestes malalties es poden presentar en qualsevol moment de la vida, són d'una gran complexitat i fan del tot necessari, tant des del punt de vista mèdic com social, un abordatge multidisciplinari en el qual la coordinació entre els diferents professionals implicats és cabdal.\nEnvellir és un èxit i un compromís social\nJoan Solà, Vocal president del Consell del Sector d’Atenció a la Dependència de La Unió\nSegons dades de l'Institut Nacional d'Estadística (Idescat), actualment, un 18 % de la població a Catalunya té més de 65 anys i aquesta xifra arribarà al 23% el 2030. Aquesta dada és un èxit de la nostra societat així com el fet que l'increment de l'esperança de vida en néixer a casa nostra se situï als 83 anys, una de les més elevades del món.\nSi, com prediuen les estadístiques, viurem més, hem de treballar per dotar-nos d'una atenció de qualitat i de futur centrada en la persona. Més quan estem instal·lats en una transformació permanent de la qual és difícil albirar les conseqüències. En aquesta tessitura, l'onada de cronicitat i envelliment afecta totes les esferes socials i suposa un repte gegantí, tant pel volum com per la complexitat.\nVam començar aquest desembre amb un fet simbòlic però de valor: ens concedien a La Unió un dels premis a la Millors idees 2018 que organitza Diario Médico per al Projecte +FUTUR, un projecte on hi participen totes les entitats associades, un projecte col·lectiu d'aposta pel futur.\nA la Jornada associativa d'enguany, el passat dijous 13 de desembre, ens vam trobar per parlar –pensar per actuar, actuar per avançar-nos– sobre el compromís dels professionals en la transformació de les organitzacions. Constantí Serrallonga ens deia en la seva conferència que la gent vol sentir-se part d'un projecte ambiciós. També reflexionava amb nosaltres sobre la cultura de gestió, per acabar destacant la importància de tenir valors positius a les organitzacions. Necessitem organitzacions “alegres” malgrat el dia a dia tingui moments que puguin desencoratjar-nos.\nPer un futur més inclusiu: quan tots som iguals, no hi ha barreres\nEl 3 de desembre se celebra el Dia Internacional i Europeu de les Persones amb Discapacitat, impulsat per l'Organització Mundial de les Nacions Unides (ONU) i la Unió Europea (UE) a nivell internacional. Es tracta d'una jornada per donar visibilitat al col·lectiu i reivindicar els seus drets d'inclusió social i laboral recollits a la Convenció sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat.\nSón diversos els aspectes que afecten al benestar i la vida de les persones, tinguin discapacitat o no. S'ha avançat molt en molts dels àmbits que contribueixen a construir un futur inclusiu de forma efectiva: aspectes que fan referència al treball, a l'arquitectura, a la lluita contra l'estigma, a la salut, és a dir, als drets fonamentals de les persones en general. Però no n'hi ha prou ni es pot abaixar la guàrdia. Perquè no tots tenim les mateixes capacitats i necessitem diferents suports.


L'exassessor fiscal d'Urdangarin nega la supervisió de la Casa Reial - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'exassessor fiscal d'Urdangarin nega la supervisió de la Casa Reial\nLa policia deté tres persones a Barcelona per frau en una empresa vinculada a Nóos\nefepalma 11.03.2016 | 07:49\nEl secretari de l'Institut Nóos i assessor fiscal d'Iñaki Urdangarin, Miguel Tejeiro, va negar que la Casa Reial supervisés les declaracions tributàries del grup i l'IRPF d'Iñaki Urdangarin.\nEn la seva declaració com a testimoni davant l'Audiència de Palma, Tejeiro va afirmar que mai no ha vist a l'assessor fiscal de la Casa Reial, Federico Rubio, i que només va parlar amb ell "dues vegades" perquè li va passar les dades tributàries d'Iñaki Urdangarin relatives als béns que compartia amb la seva dona, la infanta Cristina, per a la declaració d'IRPF de la filla del rei Joan Carles. També va manifestar al tribunal que mai no ha tingut cap contacte amb el secretari de la infanta, Carlos García Revenga, i que tota la seva relació amb l'advocat del rei Joan Carles, José Manuel Romero, va ser un dinar juntament amb Urdangarin sense contingut rellevant.\nD'altra banda, la Policia va detenir ahir a Barcelona tres persones i en va imputar dues més, responsables en el seu dia d'empreses de publicitat que van facturar amb l'Institut Nóos entre el 2003 i el 2006, per defraudar, presumptament, dos milions d'euros a la Seguretat Social .\nFonts de la investigació van indicar a Efe que entre els detinguts hi ha Pablo Herrera Fontanals, president d'una associació d'empresaris, investigat en el cas Palma Arena per facturar de forma irregular amb l'Institut Nóos, que poc després va quedar en llibertat a l'espera de ser citat pel jutge.


Invertir en salut mental, una prioritat - Altaveu el diari digital d'Andorra\nInvertir en salut mental, una prioritat\nAssociació de familiars per la salut mental d'Andorra\n10/10/2020 (08:00 CET)\nLa Covid-19 ens ha portat la por a contagiar-nos, al distanciament social, a l’aïllament, a la possibilitat de morir o sobreviure amb seqüeles si ets col·lectiu de risc i t’infectes, a la dificultat d’acomiadar degudament els morts, a continuar sent atès degudament si tens una malaltia crònica, a la possibilitat de perdre la feina, a la inviabilitat de mantenir alguns negocis, a esgotar els estalvis, a no poder preservar les pensions, a la incertesa davant el futur, ...\nTot això està posant i continuarà posant a proba la nostra Salut Mental. No són, ni seran estranys trastorns d’ansietat i depressió. I això fa que ens demanem si estem preparats per atendre el que ens ve a sobre. Possiblement per això, aquest 10 d’octubre, l’OMS ha volgut posar el focus en la necessitat i l’oportunitat d’invertir en Salut Mental.\nManifest de l’AFMMA en motiu del Dia mundial de la Salut Mental\nArreu del mon sembla haver unanimitat sobre la necessitat d’invertir en salut per combatre el COVID-19. Però no podem oblidar totes les altres patologies, ni la Salut Mental, que és la germana pobre dels sistemes de salut (segons l’OMS els països gasten menys del 2% del seu pressupost sanitari en Salut Mental). Tampoc podem oblidar aquelles persones que ja patien un trastorn mental i ara es pot veure agreujat. S’ha de poder donar una assistència de qualitat a totes aquestes persones i especialment a les que pateixen trastorns mentals greus i d’altres, que els fan més vulnerables.\nEl dia 25 de setembre de 2020 el Consell General d’Andorra va aprovar per assentiment una proposta de resolució, on s’encomanava al Govern, en un termini de 6 mesos, el reforç del Servei de Salut Mental, la finalització del Pla Integral de Salut Mental i l’execució de les actuacions que se’n puguin derivar d’aquest últim.\nDes de l’AFMMA no podem més que agrair aquesta iniciativa, que recull algunes de les nostres demandes històriques, i esperar que sigui el punt de partida per prioritzar per fi la tant necessària inversió en Salut Mental.\nPer finalitzar aquest manifest us recordarem que no hi ha salut sense salut mental i us donarem algunes dades de l’OMS per argumentar (encara més si cal) la importància d’invertir en Salut Mental:\n· Una de cada quatre persones patirà un trastorn mental al llarg de la seva vida, i qualsevol persona, de qualsevol condició i en qualsevol lloc, es pot veure afectada.\n· Un de cada cinc nens i adolescents pateix un trastorn mental.\n· La depressió és una de les principals causes de malaltia i discapacitat en adolescents i adults.\n· El suïcidi és la segona causa de mortalitat entre els joves de 15 a 29 anys. Cada 40 segons es suïcida una persona al món.\n· Les persones amb trastorns mentals greus acostumen a viure 10-20 anys menys. Efectuar exàmens periòdics evita morts prematures.\n· La demanda de serveis de salut mental es superior a l’oferta.\n· El greu dèficit que persisteix en l’atenció de salut mental actual és el resultat de l’infrafinançament crònic durant dècades de la promoció de la salut mental i la prevenció de trastorns relacionats.\n· L’estigmatització, la discriminació i els atemptats contra els drets de les persones que pateixen trastorns mentals continuen sent freqüents.\n· Es calcula que el cost de la pèrdua de productivitat com a conseqüència de la depressió i l’ansietat és de 1 bilió de dòlars. Però el retorn per cada dolar invertit en tractament és de cinc.\n· Per cada dolar invertit en tractar les drogodependències se’n obtenen set.\n· Els drets de les persones amb trastorns mentals es poden protegir i promoure mitjançant legislació i polítiques de salut mental, l’accés a serveis comunitaris de qualitat i la participació activa de les persones que ho han viscut en primera persona.


Medicina esportiva | Vitruvi · Centre de Biosalut\nPodologia i reflexologia podal\nMoure’ns i fer esport és magnífic i imprescindible per estar sa i tenir salut, però igual d’important és fer-ho amb seguretat i bon criteri. És per això que a Vitruvi us oferim el servei de valoració mèdic-esportiva, que permet atendre a tothom de la manera més adequada i personalitzada, en funció de l’edat, els objectius i l’activitat física que realitzi cadascú.\nPer extreure les dades necessàries valorem l’estat físic i de salut mitjançant proves d’esforç; que no és res més que una tècnica diagnòstica emprada per recollir informació de l’estat físic i detectar possibles alteracions que no es manifesten en repòs, però que poden donar-se a l’hora de realitzar exercici físic.\nAquestes visites permeten descartar riscos a nivell cardio-vascular, respiratori, hemàtic, endocrí i locomotor. Exemples d’això són: arítmies, malalties coronàries i valvulars, asma, anèmia de l’esportista, les, les alteracions de l’alineació, el balanç muscular, entre moltes altres.\nPer altra banda, i en l’àmbit esportiu, donen molta informació útil per els entrenaments. D’aquestes proves es poden extreure dades i conclusions molt valuoses: el nivell de condició física, l’índex de greix, la flexibilitat, la potència aeròbica, la capacitat pulmonar i molts altres paràmetres.\nAquestes valoracions s’extreuen mentre es realitza exercici físic sobre una bicicleta (fins i tot pots portar la teva) sobre un aparell específicament dissenyat per aquest fi. Independentment del nivell que tinguis és una gran inversió, ja que sigui per competir o per plaer, l’activitat física fa que el cos realitzi un esforç extra, i cal saber si estem en la forma òptima per realitzar els entrenaments o si caldria que paréssim per tenir cura i no portar a límits extrems al nostre cos.\nCuida’t i pren mesures: amb l’esport posa cap i vigila el cor.\nCel·lulitis, com acabar amb ella?


Discurs a l'Institut...\nNom esdeveniment: Discurs a l'Institut d'Estudis Catalans\nDiscurs a l'Institut d'Estudis Catalans\nDijous, 2 d'octubre de 2014, en Jaume Miranda, director de l'ICGC i soci honorari de la Societat Catalana de Geografia (SCG), filial de l'Institut d'Estudis Catalans (IEC), va pronunciar la conferència inaugural "Cronologia de l'Institut Cartogràfic de Catalunya: l'ambició de la mesura (1982-2014)".\nL'objectiu d'aquesta conferència, presidida pel Sr. Oliveras, president de la SCG, era mostrar el recorregut per les principals fites de l'Institut Cartogràfic de Catalunya des de la seva creació (el 1982) fins a la seva nova creació com a Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (el 2014); això és, en un període de trenta-dos anys.\nAixí, doncs, es va explicar els pas de la cartografia analògica a la digital, l'evolució del concepte "cartografia" cap al concepte "geoinformació", el canvi del perfil dels seus usuaris i què hi busquen, les noves aplicacions i el per què la geoinformació és cada dia més present en les nostres activitats socials, professionals, lúdiques.\nAquesta conferència, que obria el curs 2014-2015 de la Societat Catalana de Geografia, va comptar amb una trentena d'assistents.


L’ADS davant el tancament dels CAPs – Assemblea pels Drets Socials Sant Cugat\nL’ADS davant el tancament dels CAPs\nEl passat 6 de febrer el Parlament de Catalunya va aprovar per unanimitat una norma, segons la qual el Departament de Salut haurà d’acordar amb els Ajuntaments del Vallès Occidental les modificacions d’horaris dels CAPs en període d’estiu.\nEn el nostre municipi, el passat 2013, els CAPs de Valldoreix i Can Matas van romandre tancats des del 29 de juliol fins al 31 d’agost i a dia d’avui, fora de les retallades pressupostàries, els usuaris no sabem a què respon aquesta mesura ni el seu fonament objectiu. Durant aquest mes els usuaris no van disposar dels mitjans de reclamació davant les mancances del servei.\nAquest any segons la informació que disposem de la reunió de la Comissió de Serveis del 6 de maig passat és desprèn que l’Ajuntament té la intenció de pactar el tancament dels CAPs Valldoreix i Can Matas des del 15 de Juliol fins al 15 de Setembre.\nL’Assemblea pels Drets Socials s’oposa frontalment al tancament, que ampliant el tancament de l’any anterior, agreuja la problemàtica de les llistes d’espera provocarà més deficiències en l’atenció dels usuaris.\nDavant aquesta situació, que afecta un dret bàsic com és la sanitat pública, l’ADS ha plantejat per al proper ple del dia 19 de maig un conjunt de preguntes amb l’objectiu de conèixer les estadístiques reals d’ús del servei durant el període d’estiu. D’aquesta manera preguntem al consistori si té la certesa de què aquest tancament no perjudicarà als usuaris ni vulnerarà el seu dret bàsic a l’atenció sanitària.\nA continuació adjuntem les preguntes introduïdes en el Registre, i convidem al veinat, usuàries i integrants de l’Assemblea, a concórrer dilluns que ve 19 a les 18:30 al ple de l’Ajuntament.\n1.- Quins arguments té l’ajuntament per donar suport al tancament dels CAPs a l’estiu?\n2.- Quin percentatge d’usuaris freqüenten els CAPs durant el període vacacional respecte la resta de l’any?\n3.- L’Ajuntament ha fet un seguiment de la repercussió assistencial d’aquests tancaments més enllà de la recopilació de les queixes que han pogut fer les persones usuàries?\n4.- Sabem que l’Ajuntament ha fet la gestió amb el CATSalut pel tema dels cartells indicatius (reclamacions) als CAPs, però passats 8 mesos des de què l’Ajuntament es va comprometre a posar els cartells sense resultat, voldríem saber quina pressió es pot fer des del consistori per a què aquests cartells es col•loquin.\n← Propera assemblea: 3 de maig\nPropera assemblea 7 de juny a les 17h →


Així ha viscut l'Eix Comercial de Lleida la nova jornada de confinament\nConfusió entre comerciants i hostalers de Lleida\nHi ha botigues i bars de Lleida que han obert i d'altres que estan tancats esperant la decisió final\nper Redacció 13/07/2020 14:10h\nConfusió entre comerciants i hostalers davant la incertesa d'un confinament més dur en vuit municipis del Segrià | LleidaDiari.cat\n«Confusió i incertesa». Aquest és el sentiment amb què s'han aixecat aquest dilluns els veïns, comerciants i hostalers de Lleida davant la incertesa d'un confinament més dur en vuit municipis del Segrià anunciat aquest diumenge pel Govern i rebutjat per la jutgessa de guàrdia de Lleida a la matinada.\nPer Lleida s'han vist botigues i bars oberts i d'altres de tancats. «Això és un desastre. Ningú sap què ha de fer", lamentava Jordi Viaplana, mentre esmorzava a la braseria Llobregat, al barri de Cappont. El seu propietari, Josep Bermúdez, lamentava que els polítics «van perduts» i que amb aquestes decisions acabaran «arruïnant» els negocis.\nEls ciutadans estan «confosos»\nBermúdez reconeix que la situació és «complexa» i que els ciutadans estan «confosos». Ha criticat la «ineptitud" dels polítics, que «no saben per on van». «No pot ser que et diguin que no pots obrir i després que sí. Això no és seriós. És penós», ha lamentat. L'hostaler demana que es facin més proves i que «deixin viure» la gent que està sana.\nPer la seva banda, Maria Josep Rovira, propietària de la botiga Artfang, a la plaça Sant Joan de Lleida ha reconegut que està vivint aquestes últimes hores «amb una gran incertesa». «Diuen que no podem sortir però que podem obrir les botigues, però jo no puc tenir personal treballant si no tinc vendes", explica. «Avui he fet zero vendes. Hi ha molt poca gent, la gent no sap si sortir o no». A l'Eix Comercial de Lleida, per exemple, hi ha botigues i bars que han obert però molts han decidit no fer-ho. «Econòmicament serà una catàstrofe», assegura Rovira.\nLleu augment, amb una alta de pacients de l'UCI, als hospitals de Lleida\nInvestigadors lleidatans treballen en un projecte europeu sobre proteïna vegetal


VÍDEO: Bruce Springsteen puja a l'escenari una nena de 4 anys - Diari de Girona\nVÍDEO: Bruce Springsteen puja a l'escenari una nena de 4 anys\nLa petita va cantar al costat del 'Boss' el tema 'Waitin' On A Sunny Day' durant un concert a Oslo\nredacció 05.07.2016 | 12:48\nQuan comença a sonar 'Waitin' On A Sunny Day' en els concerts de Bruce Springsteen, el públic ja sap que el 'Boss' pujarà a l'escenari un nen o nena perquè canti la tornada amb ell. Aquesta vegada l'afortunada va ser una nena de sol quatre anys.\nDurant el seu recent concert a Oslo, Springsteen va triar una nena d'allò més rossa que, a més de saber-se la cançó, es va ficar a tot el públic en la butxaca, inclòs el propi artista nord-americà.\nCom es pot veure en el vídeo, la nena va gaudir de valent amb Bruce Springsteen, qui va acabar agafant-la en braços, i en cap moment es va sentir intimidada per la situació, a diferència del que va succeir a Madrid, quan el nen triat es va emocionar tant que només va poder abraçar l'artista i posar-se a plorar.\nEl vídeo la la petita i Springsteen s'ha tornat viral i s'ha convertit en 'trending topic en Twitter.


El Govern espanyol demana tancar les «ambaixades catalanes» de Berlín, Ginebra i Londres - Diari de Girona\nEl Ministeri d'Exteriors considera que estan «al servei d'un projecte secessionista inconstitucional»\nefe 02.07.2019 | 12:58\nLa delegació catalana a Londres EFE\nLa delegació catalana a Londres\nEl Govern central ha demanat al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) que tanqui les delegacions catalanes, "ambaixades", a Alemanya, Suïssa i el Regne Unit per considerar-les "lesives per als interessos de l'Estat i al servei d'un projecte secessionista inconstitucional".\nEl Ministeri d'Afers Estrangers ha sol·licitat a l'Advocacia de l'Estat que demani la "paralització de l'activitat" d'aquestes delegacions ja que són les que estan realitzant "amb singular intensitat" tasques a favor dels objectius del procés secessionista de Catalunya que ha estat declarat inconstitucional pel Tribunal Constitucional.\nEn una nota, el Ministeri ha recordat que l'Advocacia de l'Estat ha recorregut davant el TSJC atès que es constata que les delegacions contravenen "de forma evident" les lleis que estableixen la competència exclusiva de l'Estat en matèria de relacions exteriors.\nSegons ha informat el TSJC, la secció cinquena de la sala contenciosa administrativa ha rebut avui l'escrit de l'Advocacia de l'Estat, per la qual cosa haurà de resoldre si admet a tràmit la seva petició de mesures cautelars per tancar les delegacions de Berlín, Ginebra i Londres.\nLa petició de tancar aquestes tres "ambaixades catalanes" l'ha formulat l'Advocacia de l'Estat en el marc de la causa que es tramita a la secció cinquena de la sala contenciosa-administrativa del TSJC arran d'una demanda d'Exteriors contra el restabliment de les delegacions del Govern de la Generalitat en el Regne Unit, i Irlanda, Alemanya, els Estats Units, Itàlia, Suïssa i França.\nEl passat 27 de juny també va recórrer l'obertura de les "ambaixades catalanes" a Mèxic, l'Argentina i Tunísia per considerar que són "instrument fonamental" per promoure les tesis del secessionisme i "denigrar" la imatge internacional d'Espanya.\nExteriors ha informat que aquest dilluns ha decidit demanar el tancament cautelar de les oficines de Berlín, Londres i Ginebra per la "singular intensitat" de les tasques que realitzen a favor dels objectius del procés secessionista de Catalunya.\nPer això, subratlla Exteriors, la sol·licitud de mesures cautelars presentada "se circumscriu en aquest moment a l'activitat d'aquestes tres delegacions".\nL'escrit presentat argumenta que aquestes oficines "es troben en funcionament i contravenint de forma evident amb la seva activitat entre d'altres, un títol competencial i exclusiu de l'Estat, com les relacions internacionals, com límit de l'acció exterior de les comunitats autònomes".\nPer al Ministeri, el restabliment d'aquestes oficines persegueix un "fi inconstitucional com és la creació d'una estructura d'Estat, al servei d'un projecte de transició nacional de caràcter secessionista inconstitucional, amb greu perjudici per a la política exterior d'Espanya".\nLa nota subratlla que Exteriors "lamenta haver de sol·licitar les citades mesures cautelars però no se li deixa una altra opció per preservar" la competència exclusiva de l'Estat de regular i coordinar les activitats amb projecció externa de les comunitats autònomes.\nApunta també que "no es discuteix la legitima acció exterior que Catalunya (com qualsevol altra comunitat autònoma) pot desplegar en l'àmbit de les seves competències", sempre que sigui de conformitat amb l'ordenament constitucional i estatutari i la jurisprudència.


Als Jocs Olímpics d'estiu de 1992 celebrats a la ciutat de Barcelona (Catalunya) es disputaren 43 proves atlètiques, 24 en categoria masculina i 19 en categoria femenina. Les proves es realitzaren a l'Estadi Olímpic de Montjuïc entre els dies 31 de juliol i 9 d'agost de 1992. La prova de marató va tenir la seva sortida a Mataró.\nEl 6 d'agost en els 400 metres tanques el nord-americà Kevin Young, amb un temps de 46,78 s, aconseguí trencar el rècord d'Edwin Moses establert el 1983 amb 47,02 s. El 8 d'agost en el 4x100 metres l'equip nord-americà integrat per Michael Marsh, Leroy Burrell, Dennis Mitchell i Carl Lewis aconseguí trencar el rècord del món amb un temps de 37,40 s; i el també equip nord-americà de 4x400 metres, integrat per Andrew Valmon, Quincy Watts, Michael Johnson i Steve Lewis ho féu amb un temps de 2 minuts 55 segons i 74 mil·lèsimes.\nDetalls Maksim Tarasov 5.80 m Igor Trandenkov 5.80 m Javier García 5.75 m\nDetalls Robert Změlík 8611 Antonio Peálver 8412 Dave Johnson 8309\n9 Xina 1 1 2 4\n(anglès) www.sports-reference.com - Atletisme 1992\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Atletisme_als_Jocs_Olímpics_d%27estiu_de_1992&oldid=19688288»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 feb 2018 a les 00:00.


Programa de Festes Patronals de Dénia - Santíssima Sang 2021 Programa de Festes Patronals de Dénia - Santíssima Sang 2021\nData d'inici: 02 de juliol de 2021\nData de finalització: 11 de juliol de 2021\nDénia s'adapta enguany a l'context sanitari convertint les seves Festes Patronals de la Santíssima Sang en el que han batejat com Festiu 2021. Un programa dedicat íntegrament als esdeveniments culturals per a tots els públics el seguiment es pot fer des de la cadira, i prescindint d'actes com a els Bous a la Mar o les Carrosses.\nPrograma de Festes Patronals de Dénia 2021\n22:00 - Festival Intergeneracional de la Cançó: torna al FIC 2021, obrint el programa de Festes en l'escenari que en aquesta ocasió es trasllada a l'esplanada de Torrecremada a causa de les mesures sanitàries. Serà el divendres 2 de juliol a les 22:00 i l'entrada serà gratuïta, però requereix d'invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n19:30 - Babo Royal: Espectacle infantil que tindrà lloc als jardins de Torrecremada a les 19:30. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n23:00 - Reciclart 2.0: L'esplanada de Torrecremada acull l'espectacle el dissabte 3 de juliol a les 23:00. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n19:30 - L'encanteri de el drac: Espectacle infantil que tindrà lloc als jardins de Torrecremada a les 19:30. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n(CANCEL·LAT) 21:00 - Concert de Maluks + Zoo: L'esplanada de Torrecremada acull el concert gran d'aquest any, que comptarà amb la participació de Maluks i de Zoo, un dels grups més reconeguts de l'panorama actual. Serà el diumenge 4 de juliol a les 21:00. L'entrada tindrà un cost de 15 € i es pot obtenir a www.notikumi.com.\n19:30 - Diversa: Muntatge amb titelles que tindrà lloc als jardins de Torrecremada. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n21:00 - XXVI Aplec de danses: L'esplanada de Torrecremada acull l'edició número 26 de l'Aplec de danses, esdeveniment en el qual participaran Dianium Dansa, Escola de danses de Vallada i Rondalla i danses La Comarcal d'Agullent. Serà el dilluns 5 de juliol a les 21:00. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n19:30 - Quina òpera: Espectacle infantil que tindrà lloc als jardins de Torrecremada a les 19:30. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n23:00 - Marina Jazz Band: L'esplanada de Torrecremada acull el concert de Marina Jazz Band amb el nom de Sons brasilers. Serà el dimarts 6 de juliol a les 23:00. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n19:30 - Màgia amb Santi Marcilla: Espectacle infantil de màgia per Santi Marcilla amb el títol Viatge a l'impossible que tindrà lloc a l'Auditori de Centre Social a les 19:30. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n23:00 - Tribut a Camilo Sesto: L'esplanada de Torrecremada acull el tribut a Camilo Sesto on estiguis. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n20:00 - La Ànec trau la llengua: L'esplanada de Torrecremada serà l'escenari de el nou espectacle de l'orquestra La Ànec, la qual, adaptant-se a les restriccions sanitàries, realitza un recorregut per la història de la música valenciana des dels 90 fins avui. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n23:00 - La Màgia de Jandro: L'esplanada de Torrecremada acull el nou espectacle de màgia de Jandro. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n19:30 - El Rock & roll también és cosa de xiquets i de parells: Espectacle infantil que tindrà lloc a l'Auditori de Centre Social. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n23:00 - Amb molt de gust: L'esplanada de Torrecremada acull el tribut a Ana Belén, Víctor Manuel, Miguel Ríos i Joan Manuel Serrat. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n19:30 - Sax travels: Quatre exploradors busquen un llenguatge universal a través d'un recorregut musical pel món. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n21:30 - Maestrissimo 2, d'Yllana: L'esplanada de Torrecremada serà l'escenari de Maestrissimo 2, d'Yllana. Entrada gratuïta amb invitació que es pot obtenir a www.notikumi.com.\n23:30 - Castell de focs artificials: A l'esplanada de Torrecremada es realitzarà el castell de focs artificials que suposarà el tancament de les Festes de Dénia d'aquest any.\nCartell de les Festes de Dénia de 2021\nProgrames de festes anteriors\n20 juny, 2021 a les 4: 16 pm\nCamina que és molt sa.\nEspera que no hi hagi ni un sol cotxe aparcat a Dénia i hagin de aparcar fora.\nVés fent a la idea ... així després no us sorprèn ...\nEls tercermundistes segueixen donant prioritat al fet que estiguin els vehicles per mitjà ... aturats o circulant i fins i tot entorpint la circulació.\nCreus que això és festiu o nefast?\nEls EUROPEUS intel·ligents i cultes, educats i sensats, donen prioritat absoluta, als VIANANTS.\nCom ha de ser ... sense més.\nA gaudir sense cotxes.\nEls vehicles sota terra, que no es vegin o circulant fora de Casc urbà.\nTreballa amb nosaltres per aconseguir-\n1 juliol, 2021 a les 12: 29 pm\ncaminar és sa, és clar però no per als que pateixen alguna patologia i vellesa.\n20 juny, 2021 a les 4: 14 pm\nLes escombraries en el CARRER MAI SERÀ NORMAL, més que per mal educats i egoistes que són INCAPAÇOS DE PENSAR DN DELS ALTRES.\nIndisciplinats EN UNA PARAULA BEN DITA.\nA ningú que ho sigui se li ocorre llençar res a terra, es guarda en borsa i es llença a l'reciclatge que ja estem més que ensenyats a fer-ho.\nO TURISME de NIVELL.\nLa resta a les clavegueres ... que és el que es mereixen.\n3 juliol, 2021 a les 1: 52 pm\nEstic d'acord amb tu Carol.\nTot el que ens està passant és per falta d'educació. La que no hem rebut, i la que no hem donat als nostres fills i néts, super mimats i molt sovint super egoistes. (Això resumint clar)\nPer conviure només hem de transmetre dues coses: RESPECTE I HUMILITAT.\nI tota la nostra vida depèn i això. Pensar en el qual aquesta al davant, un nen, un adult, XNUMX poble, una ciutat, un país ...... Només això: respecte\n3 juliol, 2021 a les 5: 58 pm\ncom d'alt volem el turisme això no és miami però pels preus de tot ho sembla\n16 juliol, 2018 a les 12: 56 am\nImpressionats ens hem quedat amb les festes de Dénia. La rematada final amb "Musical Acrobatic dance" ha estat el millor que hem vist en molt de temps. Enhorabona a l'equip organitzador i un milió de gràcies per fer-nos passar uns dies tan meravellosos.\n6 juliol, 2018 a les 1: 16 pm\nÉs cert, pitjor idea impossible, a més d'obligar a la gent a recórrer mitja Dénia a peu (per que en cotxe és impossible), s'altera un gran dia per als negocis / serveis ubicats a les rodalies port.\n20 juny, 2021 a les 3: 55 pm\n16 juliol, 2017 a les 9: 53 pm\nError molt gran d'allunyar del centre de Dénia el tradicional castell de foc. Estigueu canviant l'ambient festeig de lloc cap a una zona de cap interes turistico. Que mal.\n20 juny, 2021 a les 4: 00 pm\nEstan cuidant de nosaltres, per seguretat.\nCanviar per millorar és progrés ... qui no sigui capaç d'entendre-, va cap enrere, no evoluciona.\nCal fer festes relaxants i segures.\n10 juliol, 2017 a les 11: 43 pm\nPodrien publicar que altres firstas hi ha per als dies 25al 30 de Juliol si us plau? On hi ha festes de Moros i Cristians? En aquests dies\n17 juliol, 2016 a les 3: 23 pm\nEstem al·lucinant amb les festes de Dénia. A més del que bonica que és, té un munt d'activitats. Ens agradaria veure el dels bous a la mar. Alguna recomanació d'on veure'ls millor?\n13 juliol, 2016 a les 1: 09 pm\nDénia llueix millor. Un aplaudiment pel càstig als que embruten el carrer amb caques de gossos, per fi !, ja no t'has de preocupar de caminar mirant pa sota, ara pots caminar mirant al capdavant.\n12 juliol, 2016 a les 7: 06 pm\nDénia és molt bonica, i és normal q hagués escombraries al carrer camps pq era el primer dia d festes, iq la gent faci botellon la gent va a festes al q VQ tot l'any sobren dies turisticos.Y el comtat espectacular m'encanta denia\n20 juny, 2021 a les 4: 10 pm\n11 juliol, 2016 a les 9: 26 am\nÉs veritat, Dénia hauria de plantejar-se, fer més coses per adquirir un turisme, més seleccionat, ja que s'ho mereix, ja que és molt bonica.\n10 juliol, 2016 a les 7: 23 pm\nEl carrer Marqués de Campo feia pena el dissabte a la nit. Tot ple d'escombraries. Impossible passejar per la zona del Comtat.\nDénia hauria de repensar, si de veritat vol atreure un turisme de qualitat o borratxos pel carrer. Gamba Roja i botellón alhora impossible.\npepito grill diu:\n9 juliol, 2016 a les 7: 07 pm\nEl carrer turia fa fàstic\n4 juliol, 2016 a les 8: 05 pm\nalgú pot donar-me informació de les festes de bous a la mar\n4 juliol, 2016 a les 12: 16 am\nM'a ajudat molt però millor per inpreso\n3 juliol, 2016 a les 5: 33 pm\nM'agraden les festes de la ciutat mes festera d'Espanya. Tenen una platja preciosa i molt concorreguda de forasters, li falten algunes pasaleras a la platja per facilitar l'entrada a, majors i impedits.\n16 juliol, 2016 a les 11: 47 am\nMillor utilitzar la paraula discapacitat, minusvàlid o persones amb mobilitat reduïda abans que "impedit" si us plau


Estrès i precarietat: Dos treballadors morts al dia per accident laboral | CGT València\nHome / Actualitat / Estrès i precarietat: Dos treballadors morts al dia per accident laboral\nLa precarització de les condicions de treball, l’alta temporalitat, la parcialitat involuntària incrementen la sinistralitat laboral. Els treballadors temporals pateixen una manca de formació i informació en matèria de riscos laborals, essencial per garantir la seva seguretat i salut en el treball. A més, poden arribar a assumir riscos per por a perdre el seu lloc de treball.\nDos treballadors moren al dia per un accident laboral, 14 pateixen un accident greu, 1.646 un accident lleu i 2.000 un accident laboral que no causarà baixa.\nSegons les dades publicades pel Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social, durant el primer semestre de l’any s’han produït un total de 658.945 accidents laborals, 1.776 més respecte de 2017, fet que suposa un augment del 0,3%.\nQuant als accidents mortals, 307 treballadors i treballadores han mort durant el primer semestre de l’any, 7 més que fins a juny de 2017, fet que suposa un increment del 2,3%. I del total de morts, 244 van tenir lloc durant la jornada de treball i 63 van ser in itinere.\nEls homes han patit més accidents mortals que les dones ja que han mort 231 homes i 13 dones, però les morts entre homes han baixat en 4, el que en termes relatius suposa un descens del 1,7%, mentre que, en el cas de les dones, s’han produït 3 morts més, la qual cosa incrementa aquest tipus de morts, en termes relatius, en un 30%.


El meu compte!\nPenja el currículum\nCrea una entrada a "El tèxtil es mou"\nLes empreses són un element clau en un cicle formatiu dual com el nostre. Sense elles l'ensenyament deixaria de ser dual.\nAnimem a les empreses a acollir alumnat del Cicle Formatiu, per poder assegurar continuïtat dels ensenyaments de tèxtil, i garantir una bona formació en aquest sector industrial.\nPresentació dels Cicles Formatius\nLa FCT i la formació Dual\nEl programa Qualifica't\nComenta'ns el que vulguis i et donarem resposta\nL'alumnat és el centre dels Cicles Formatius de tèxtil. Sense l'alumnat el que fem no tindria sentit. Val la pena esforçar-se per tal que l'alumnat se senti ben acollit i, d'aquesta manera, estigui motivat a tirar endavant els estudis amb interès. La recompensa és la possibilitat d'acabar els estudis amb feina.\nLes activitats de l'alumnat\nEl dia a dia del Cicle Formatiu\nFrases fetes del món tèxtil\nEls cicles formatius de tèxtil són possibles gràcies a un conjunt d'entitats que han vist clara la necessitat de formar treballadors i treballadores qualificades per a la indústria tèxtil. També alumnat i professorat motivats a qui agrada aquesta industria, ja sigui perquè la veuen com la seva opció de futur, o els agrada fer-ne la docència.\nEl professorat del cicle\nEls agents implicats\nLlicència dels continguts de la web\nActualment a la branca de tèxtil de l'Institut de Terrassa s'hi porten a terme tres cicles formatius, dos de grau mig i un de grau superior.\nPFI - Auxiliar de confecció en tèxtil i pell\nCFGM - Fabricació i ennobliment de productes tèxtil\nCFGM - Confecció i moda\nCFGS - Disseny tècnic en tèxtil i pell\nCFGM - Fabricació i ennoblement de productes tèxtils\nCFGS - Disseny tècnic en tèxtil i pell Contacteu amb nosaltres


Educació infantil – Escola Vedruna Ripoll\nEn el nostre centre volem ajudar als alumnes a potenciar el desenvolupament emocional i afectiu, físic i motor, social i cognitiu dels infants, en col·laboració amb les seves famílies, proporcionant-los un clima i entorn de confiança on se sentin acollits i amb expectatives d’aprenentatge.\nSeguiment individualitzat de cada alumne per tal de potenciar en cada cadascun d’ells les diferents intel·ligències i progressar en el coneixement i domini del seu cos, en el moviment i la coordinació, tot adonant-se de les seves possibilitats, com de la seva dimensió afectiva i emocional per anar-se formant una imatge positiva d’ell mateix i dels altres.\nActivitats complementàries destinades a potenciar la lectura, el llenguatge plàstic, la psicomotricitat, la sostenibilitat i cant coral.\nAvaluació contínua a través d’uns ítems d’observació basats en les dimensions i les capacitats dels alumnes.\nA través del treball per projectes, una metodologia globalitzadora que pretén donar el protagonisme a l’alumnat, fent-lo responsable del seu propi aprenentatge. Els infants aprenen a pensar per ells mateixos, a investigar i aprendre dels errors i encerts, tot podent escollir què volen aprendre i així aconseguir un aprenentatge significatiu.\nA través del treball per racons, una proposta metodològica que proposa delimitar, l’aula amb diferents espais on els nostres alumnes puguin realitzar de manera simultània diferents activitats de tipus cognitiu,manipulatiu i simbòlic. La manera d’organitzar la classe és oferir una gran varietat de propostes a les quals els nens poden accedir d’una forma oberta.\nAmbients d’aprenentatge, diferents espais , de relació i comunicació on a partir de diferents propostes els infants poden actuar, observar, experimentar, construir, inventar, imaginar, compartir, relacionar-se, emocionar-se…i interactuar amb els altres.\nFem colònies dos dies per curs, i sortides culturals i en l ’entorn que complementen els aprenentatges a l’aula. Des de P3 fem natació i psicomotricitat.\nFem tres hores setmanals de llengua castellana i anglesa; aquesta última és la primera llengua estrangera de l’escola. Es treballen sobretot a nivell oral, amb contes senzills cançons, murals, llibres, i jocs. Amb el suport de recursos tecnològics (els alumnes disposen de tablets, pissarra digital i bee bot )per tal d’iniciar-se en el llenguatge tecnològic i la programació.


Uncharted 4: El desenlace del ladrón - Una guia para el espectador crítico\nInicio > Análisis Videojuegos > Uncharted 4: El desenlace del ladrón\nDes que va debutar a PS3, Uncharted s’ha convertit en EL referent de les aventures d’acció, no només en les consoles de Sony –de les quals és exclusiu- sinó també dels videojocs en general. Tots i cadascun dels seus lliuraments ha arribat a l’excel•lència, inclòs la versió portàtil, El Abismo del Oro, que quatre anys després del seu llançament, continua sent el millor joc del seu catàleg.\nAra la saga debuta en PS4 amb l’última de les aventures de Nathan Drake. Voleu conèixer millor Uncharted 4?\nAventura plataformera i d’acció\nL’essència d’Uncharted sempre ha estat l’heretada d‘Indiana Jones o Tomb Raider. Un jove aventurer que volia trobar un tresor ancestral i per aconseguir-ho havia d’enfrontar-se a mil i un perills.\nAmb aquesta fórmula se’ns presenta una aventura en la qual plataformes i acció estan repartides a parts iguals. No falten les fases on hem de saltar d’un sortint a un altre, escalar una muntanya o encimbellar-nos a la cornisa més impossible que puguem imaginar. Tot això s’ha potenciat amb la inclusió de nous objectes, com un ganxo amb corda amb el que grimparem i ens enganxarem a tot.\nTot això ve acompanyat, lògicament, per enginyoses endevinalles que ens obliguen a explorar al 100% l’ampli mapejat de cada capítol i per fases de conducció a bord d’un jeep i fins i tot d’un vaixell.\nD’altra banda, tampoc falten les fases repletes d’acció en les que, fusell o pistola en mà, hem d’enfrontar-nos a perilloses bandes criminals que pretenen treure fortuna d’aquests mil•lenaris tresors. Aquests moments són molt intensos i en ells els enemics demostren una IA molt bén treballada.\nPerò si per alguna cosa destaca Uncharted 4 respecte als seus antecessors és perquè suposa el tancament d’una història, amb el que això comporta. Com va ocórrer en el seu moment amb Metal Gear Solid IV o d’altres, es tracta d’un joc fet pels fans. I, malgrat que es pot jugar perfectament sense haver-ho fet als anteriors, les referències a la resta de la saga són contínues.\nEn aquesta ocasió se’ns presenta a un Nathan Drake molt més madur, retirat de la recerca de riqueses i casat amb l’Elena. No obstant això, un esdeveniment canviarà per complet la seva vida: el seu germà Sam no està mort i li demana ajuda.\nA partir d’aquí es deriven debats personals i familiars, dilemes del passat del protagonista i judicis de valors que construeixen uns personatges molt més adults que en altres lliuraments. Amb tot, tornem a tenir els antagonistes de torn –en aquesta ocasió Rafe Adler i Nadine Ross- que posaran en dificultats a Nathan i el seu amic Sully en més d’una ocasió.\nJoc llarg i variat\nLa història principal ja ens deixa un joc més que complet. Però és que, a més, ve acompanyat per un multijugador molt consistent. Per equips competim en tres modalitats ambientades en la campanya.\nSuperproducció de Hollywood\nUncharted 4 és un joc a l’alçada de les millors produccions de cinema. La seva bellesa visual no té comparació amb cap títol actual i tant personatges com escenaris i animacions són brillants.\nCom una gran producció que és, és important aclarir que es dirigeix a un públic adolescent-adult, tant per la complexitat d’algunes plataformes com pels nombrosos moments d’acció, així com per la trama adulta i profunda. És cert que no és violència gratuïta ni injustificada, però no és la més adequada pels més petits. Algunes converses i llenguatges poc adequats també fan aparició.\nUncharted 4 és un gran joc de plataformes, acció i puzles que aconsegueix portar el llistó dels videojocs a un altre nivell. Brilla en el seu plantejament, en el seu argument i en la manera de presentar tots dos. A més, l’apartat tècnic és sublim. Amb tot, és important remarcar que és una producció per a adolescents i adults (catalogat +16 per PEGI) pel fet de tenir moments d’acció frenètica i una mica violenta.\nUna de les sagues més importants dels videojocs arriba al seu últim capítol amb una aventura pròpia d’una gran producció cinematogràfica de Hollywood. Llarga vida a Nathan Drake.


La Cotorra de la Vall: Milloren les xifres generals a la Valldigna i al Departament de Gandia: només 5 infeccions des de divendres i una IA de 22\nMilloren les xifres generals a la Valldigna i al Departament de Gandia: només 5 infeccions des de divendres i una IA de 22\nTavernes és l'única localitat que presenta contagis tot i que, com ja hem dit, no té noves infeccions avui. La resta de poblacions no presenta variacions respecte les dades de Covid-19 publicades el passat divendres. Simat, Benifairó i Barx es mantenen una jornada més - i són ja més de tres setmanes- com a territoris lliures de Covid-19.\nLa Valldigna, globalment considerada, podem dir és una zona de risc baixa, tot i el cas de Tavernes. De tota manera, com sempre repetim, no podem oblidar les normes sanitàries sobre tot en les reunions socials i hem d'actuar amb precaució perquè no canvie la situació.\nEl departament de Gandia ha sumat 5 noves infeccions des del divendres, la qual cosa representa també una bona millora en dades d'infecció. Ara mateix tenim un total de 11.427 infeccions durant la pandèmia, segons les dades de Conselleria de Sanitat.\nHi ha 39 casos actius front als 45 del divendres, la qual hi ha una disminució de la IA del departament sanitari: ara mateix 22 front als 25'40 anterior, una situació que és de risc baix, més de continuar per davall de la mitjana del País Valencià i més encara de l'estatal.\nLes dades ens indiquen que un total de 11 persones s'han curat en aquestes dies i també que no s'han produït ni s'han assignat noves defuncions: el departament manté un total de 278 morts en la pandèmia.\nCasos totals: 11.427 (n'eren 11.422)\nCasos actius: 39 (eren 45)\nIncidència Acumulada: 22 per 100.000 habitants (era 25'40)


MON-RA-MON: ELS TRENS SEMPRE PRESENTS\nELS TRENS SEMPRE PRESENTS\nAquests dies festius, per allò d'estalviar-nos aglomeracions a la carretera, ens hem mogut amb Rodalies-Renfe. L'experiència ha estat bona.\nEsperant el nostre tren a l'estació de Cubelles vaig fer aquestes fotos i vaig pensar que els trens formen part dels meus records més antics.\nDe molt petit, el meu pare s'aturava sempre amb mi davant l'aparador de la botiga "Palau" del carrer Pelai, on per una maqueta circulaven trens miniatura de la marca Märklin. Era a prop de casa i hi passàvem amb freqüència. Mai em cansava de mirar-ho.\nTambé recordo molt bé els "viatges" a la Floresta amb els vells trens de seients de fusta i a Piera amb fumejants i sorolloses màquines de vapor; i, quan jo tenia nou anys, un viatge de colònies escolars a Segovia amb transbord a Madrid-Atocha, al mes d'agost empassant-nos el fum de carbonet de la màquina a l'entrar en un túnel. Durada del viatge: gairebé 24 hores. També els trens que portaven a les platges del Maresme, que els diumenges col·lapsaven l'Estació de Rodalies al costat de la de França i on grans, joves i petits anàvem comprimits com sardines en llauna.\nHe de dir que les experiències que he tingut més recentment amb els trens ràpids i moderns tipus Euromed i, sobretot l'AVE, m'han resultat gratificants.\nEl tren, és un sistema de locomoció ràpid, net i segur, que quan funciona bé val pena utilitzar i quan no ho fa cal exigir que ho faci. En aquest punt penso amb els problemes que té la xarxa de rodalies pels que han de fer-la servir cada dia per feina.\nPer cert, en pensar amb trens, penso també amb els que hem vist amb tantes pel·lícules i reportatges de diverses èpoques i països; amb la quantitat de música i cançons que hi ha amb el tren de protagonista; amb la d'històries literàries i cinematogràfiques en les que el tren és l'escenari i el paisatge.\nEl món dels trens és tot un món.\nQui, petits i grans, no guarda profunds records dels trens que ens han allunyat i ens han tornat a casa?\n6 d’abril de 2015 a les 22:18


El consell comarcal i l’ajuntament de Ripoll inauguren un rocòdrom d’altes prestacions per promoure l’escalada - Consell Comarcal Ripollès\nPublicat el 18 de gener de 2019 per A Mas\nDonant resposta a la demanda de professionals i amateurs de disposar d’unes instal·lacions més qualitat, el Consell Comarcal del Ripollès i l’ajuntament de Ripoll han ampliat i millorat el rocòdrom de què disposava la població. El president, Eudald Picas, i el regidor de Benestar i Família, Gent gran i Esports de l’ajuntament ripollès, Miquel Rovira, han estat els encarregats d’inaugurar-lo.\nPicas ha destacat que aquesta actuació forma part de la inquietud del consell comarcal de promoure el turisme esportiu a Ripoll com a motor de dinamització econòmica. En aquest sentit, ha explicat que l’obra s’emmarca dins del pla L’experiència dels Pirineus més autèntics, coordinat pel consell comarcal. Es tracta d’un projecte dotat amb 1.966.107,57 euros, aportats per la convocatòria 2014-2020 del Fons europeu de desenvolupament regional (FEDER) administrat pel departament de la Presidència de la Generalitat de Catalunya, i pel Pla de foment territorial del turisme, del departament d’Empresa i Coneixement. En concret, a aquest rocòdrom s’hi ha destinat 22.876,26 euros. Així mateix, ha el president ha subratllat que aquest pla de promoció sorgeix d’un gran esforç per assolir el consens i la unitat inèdita de la comarca en polítiques turístiques.\nDe la seva banda, Rovira ha recordat que el rocòdrom és una infraestructura esperada des de feia temps pels usuaris i ha subratllat el fet que s’hagi passat d’un espai reduït, de 27 m2, als 113 m2 de superfície escalable actuals. En definitiva, es tracta d’un equipament que ha qualificat d’interessant no només per a escaladors amateurs sinó també per als professionals.\nUNA SUPERFÍCIE MULTIPLICADA PER QUATRE\nLa millora i ampliació del rocòdrom de Ripoll permet a la infraestructura assolir prestacions màximes. És el cas de l’alçada, que arriba als 4,7 metres, justament el punt màxim que permet la llei. Atès que el rocòdrom anterior no podia assolir el volum d’escaladors que el volien utilitzar ni permetia practicar l’estil actual d’escalada, la superfície s’ha multiplicat per quatre, fins als 113 m2. En aquest espai s’hi inclouen plans de diversa inclinació, una cova, desploms i parets verticals que simulen diverses situacions que es poden trobar a les roques naturals. Pel que fa al terra s’hi ha instal·lat una protecció d’escuma de trenta centímetres de gruix. Tot plegat amb una disposició que busca optimitzar l’espai on s’ubica, que té una àrea de 160 m2.\nEl rocòdrom de Ripoll és només una de les actuacions previstes dins del projecte L’experiència dels Pirineus més autèntics; un pla de promoció del turisme impulsat pel Consell Comarcal del Ripollès que vol donar resposta a l’evolució i els canvis de tendència del sector associats al segle XXI. Sobretot, pensant en la difusió i comercialització unitària dels productes turístics de la comarca. Això, partint de la idea que el Ripollès té el turisme com a sector econòmic primordial de futur com a alternativa natural a les crisis dels altres sectors, i atenent alhora la creació recent del Parc natural de les capçaleres del Ter i del Freser. El resultat serà la configuració d’un model inèdit de gestió turística en l’àmbit comarcal-regional de Catalunya. La idea s’ha desenvolupat a partir de l’Estudi de Revisió Estratègica Turística del Ripollès, elaborat prèviament.\nLa inauguració s’ha clos amb una demostració d’escalada protagonitzada per membres de l’equip juvenil d’escalada del Ripollès.\nL'experiència dels Pirineus més autèntics


Apartment Amfiteatar Pula Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAmfiteatarska 8, Pula Centre, Pula, Croàcia, 52100 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Pula, Apartment Amfiteatar és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Amfiteatar també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Pula. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes, servei de llançadora.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, insonorització a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment Amfiteatar és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Pula.\nTots els comentaris (3) Parelles (1) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (10) Grups (1)