Arxius de General - ADFO\nNoves formacions programades a l’Adfo\nObertes les inscripcions als nous cursos de l’Adfo, 100% subvencionats i dirigits a persones en situació d’atur. Adfo et proposa dos cursos amb demanda d’ocupació a la comarca d’Osona. No deixis passar aquesta oportunitat. Inscripcions obertes fins al 26 de març.\nMaig, el Mes Europeu de la Diversitat\nFundació Diversitat portarà a Espanya al maig el Mes Europeu de la Diversitat, una iniciativa de la Comissió Europea. Aquesta campanya s’acaba de presentar a la Unió Europea i tindrà com a finalitat promoure i fomentar la diversitat i la inclusió en l’àmbit laboral.


Nom: PANTEÓ DE LA FAMÍLIA SERINYANA\nAdreça: Cementiri de Cadaqués\nActual Funerària Panteó\nOriginal Funerària Panteó\nSegles: // XIX Final - XX Inici\nJosep CAMPENY Escultor\nSituat dins del cementiri de la població.\nPanteó en forma de templet. La façana està rematada per un prominent frontó i, al timpà, s'hi representa un gran crismó en relleu. La porta és motllurada i a la llinda, amb caràcters molt grans, hi ha la inscripció "FAMILIA SERIÑANA", feta tota de marbre. Davant la porta, totalment exempta, hi ha una escultura de marbre de mida natural que representa un àngel. És una figura vestida amb túnica, unes grans ales obertes, les mans recollides, en acció de pregar. A l'alçada del pit, la testa inclinada i aixecant la mirada vers el cel. La signatura "J.Campeny" és al peu de l'obra, al costat esquerre. Situat dins del cementiri de la població.\nPanteó en forma de templet. La façana està rematada per un prominent frontó i, al timpà, s'hi representa un gran crismó en relleu. La porta és motllurada i a la llinda, amb caràcters molt grans, hi ha la inscripció "FAMILIA SERIÑANA", feta tota de marbre. Davant la porta, totalment exempta, hi ha una escultura de marbre de mida natural que representa un àngel. És una figura vestida amb túnica, unes grans ales obertes, les mans recollides, en acció de pregar. A l'alçada del pit, la testa inclinada i aixecant la mirada vers el cel. La signatura "J.Cam...\nEl cognom Serinyana és corrent a Cadaqués. Del segle XVI al XIX hi ha un important llinatge Serinyana de gent de mar i comerciants. Es coneix l'existència de molt patrons, capitans, armadors i mercaders, i de llurs viatges i contactes comercials per tota la Mediterrània. Al segle XVII, Antoni Serinyana obtingué el títol de ciutadà honrat de Barcelona.


Ajornat el Gran Premi de MotoGP | ElMotordeGirona.cat\nDel 5 al 7 de juny s’havia de celebrar el Gran Premi de Motociclisme al Circuit de Catalunya. Era la 7a prova del Mundial i, també ha estat ajornada, al igual que les 6 anteriors. S’ha posposat com a conseqüència de la pandèmia de coronavirus, segons han acordat la FIM, IRTA i Dorna Sports.\nDorna Sports publicarà un calendari revisat tan aviat com sigui possible, ha assenyalat el Circuit de Barcelona-Catalunya en un comunicat. Totes les entrades del Gran Premi de MotoGP a Montmeló seguiran essent vàlides, sense necessitat de realitzar cap tràmit addicional. No obstant, també hi ha l’opció , no descartable, de cancel·lar totalment el Mundial d’aquesta temporada.\ntags: Gran Premi Monster Energy de Catalunya de MotoGP MotoGP\nprevious Hyundai Fornells Motor cedeix un vehicle a personal sanitari\nnext Easy Rider es trasllada a unes noves instal·lacions i incorpora la marca Triumph


Els Mossos detecten un augment "preocupant" de conductors sense carnet o que surten drogats a la carretera • Ràdio Capital de l'Empordà\nEls Mossos detecten un augment “preocupant” de conductors sense carnet o que surten drogats a la carretera\nHo relacionen amb les restriccions per la pandèmia i veuen com molts infractors es crispen quan se'ls multa\nEls Mossos d’Esquadra de Trànsit de Girona han detectat un augment “preocupant” de conductors que circulen sense carnet, amb el saldo de punts a zero o que agafen el volant drogats. Per posar-hi xifres, en comparació amb el 2019 –és a dir, abans de la pandèmia- els agents han denunciat un 30% més d’infractors que no tenen permís. Però en el cas de les drogues, l’increment s’enfila fins al 68%. En paral·lel, els Mossos també veuen com les taxes d’alcoholèmia van a l’alça (perquè cada cop hi ha més positius penals) o com la gent cada vegada corre més. En part, la policia atribueix aquesta “efervescència” a tot el període de restriccions acumulades per la covid-19, perquè ara també hi ha molts més infractors que es crispen quan se’ls multa.\nHo relacionen amb les restriccions per la pandèmia i veuen com molts infractors es crispen quan se’ls multa\nArticle anteriorButlletí informatiu – 20 juliol 2021\nArticle següentRecomanen als llogaters d’apartaments que lloguin directament als portals de propietaris per evitar estafes


València Basket organitza la seua novena jornada oberta de formació d'entrenadors, una xarrada que tindrà lloc el dimecres 02 de maig a les 20:30 hores en la pista central de L’Alqueria del Basket. L'activitat forma part de l'organització de la Fase Final Autonòmica cadet masculina i femenina, que acollirà la major instal·lació de bàsquet del continent. El ponent d'esta octava edició serà Borja Comenge, que compartirà la seua experiència sobre “la transició defensa-atac” a través d'exemples pràctics.\nBorja Comenge és un tècnic amb àmplia experiència en les banquetes catalanes. Caprabo Lleida va marcar els seus inicis, sent tècnic assistent en l'equip català fins a la temporada 2006/2007, en la que va passar a formar part del cos tècnic d'Akasvayu Girona, coincidint amb Svetislav Pesic i Pedro Martínez. En 2008 es fa càrrec com a primer entrenador del Sant Josep Girona en LEB Bronze i LEB Or. Posteriorment passa per Barcelona B i La Bruixa d’Or Manresa. El seu últim equip ha sigut l'Actel Força Lleida en LEB Or.


TAVERNES RET HOMENATGE A MÉS DE 110 ESPORTISTES EN LA 22A FESTA DE L’ESPORT\n• Més de 110 esportistes vallers van ser reconeguts pels seus èxits i valors durant la present temporada, amb 6 guardons honorífics i 4 especials (l’empresa Ferros i Aluminis La Llevantina, Mara Rolli, Rosa Sansaloni i José Enguix).\nLa plaça de l’escriptor Rafael Chirbes va acollir ahir de vesprada la 22a Festa de l’Esport, un esdeveniment organitzat per la Regidoria d’Esports per tal de fer un reconeixement públic als i les esportistes de la ciutat més destacats durant la present temporada, un guardó que alhora reconeix el treball, esforç i dedicació de tots els clubs i associacions esportives de Tavernes. L’acte, presentat pel periodista valler Xavier Alberola, va reunir a més de 300 persones.\nEn esta edició s’ha guardonat a més de 110 esportistes, els quals s’han ampliat amb motiu de la incorporació de nous clubs, com a reconeixement al seu esforç i valors mostrats durant la temporada com el respecte, la companyonia o la superació.\nEntre els guardons cal destacar les sis mencions honorífiques als equips que han aconseguit grans èxits en competicions autonòmiques o estatals. En els guardonats honorífics trobem la Penya 04 Ferracost de futbol de penyes, campions en la divisió d’honor d’AFES, i també als equips Aleví A i Benjamí A de la UE Tavernes per proclamar-se campions de les seues respectives lligues.\nAixí mateix, també ha obtingut una menció honorífica l’equip Infantil Femení del CB Tavernes per proclamar-se campiones en la seua lliga i també a l’equip Infantil Masculí del mateix club de bàsquet. També va ser reconegut amb una menció honorífica l’equip sènior del Club d’Halterofília Tavernes per ser alçar-se amb el títol de campió autonòmic per clubs.\nPer tancar la Festa de l’Esport, es van fer entrega de les quatre nominacions especials de l’edició del 2022. La primera d’elles destinada a l’empresa Ferros i Aluminis ‘La Llevantina’ per la seua implicació i col·laboració en els esdeveniments esportius del municipi. La segona nominació especial va ser per a Mara Rolli Grau, jove atleta que va aconseguir proclamar-se campiona d’Espanya sub-16 de 1.000 metres en pista coberta, i amb rècord nacional. D’altra banda, Rosa Sansaloni Grau també va rebre la menció honorífica com a reconeixement a la seua trajectòria esportiva, sent una referent i una de les pioneres del ciclisme femení a la Comunitat Valenciana, a més de ser la ‘recordwomen’ de l’hora a Espanya. Per últim, també es va fer menció honorífica a la trajectòria de l’ex-àrbitre assistent de Primera Divisió, José Enguix Sales, que actualment continua molt vinculat al futbol com a president del Comité Tècnic d’Àrbitres de la Federació de Futbol de la Comunitat Valenciana.\nL’alcalde Sergi González va felicitar a tots i cadascun dels i les esportistes dels clubs vallers pels èxits esportius i per portar amb orgull i humilitat el nom de Tavernes en cada competició, cursa o partit. El primer edil també va destacar el treball de la Regidoria d’Esports en l’organització un any més de la festa que tanca la temporada esportiva, i de l’alumnat i professorat del taller d’ocupació ‘Millorem l’entorn de Tavernes IV’ per la magnífica ornamentació floral que va fer lluir encara més la gala.\n“Tot valler que ha crescut lligat a l’esport sap l’alt nivell esportiu que tenim a Tavernes, i sobretot és conscient dels valors que s’aprenen des de ben menuts en cadascun dels nostres equips i clubs. Eixe ha de ser l’objectiu principal de l’esport, educar en valors perquè els i les joves siguen millors persones en el futur, i en això els clubs vallers són referents”, va destacar.\nLa regidora d’Esports, Lara Romero, va afegir que “amb l’esport es comparteixen valors tan importants per a la vida com el respecte, la superació i el treball en equip. A més, vull agrair l’esforç de tota l’àrea d’Esports per fomentar l’activitat física i els hàbits saludables, i dels clubs locals per haver treballat amb constància perquè el nostre municipi continue sent protagonista i valorat pels èxits a nivell autonòmic i estatal”.


Notícies - La uaSC confia en la feina feta com a aval de cara a les eleccions\nLa uaSC confia en la feina feta com a aval de cara a les eleccions\nEls cinc primers membres de la llista de la uaSC\nel 18/abr/15 Anna González Eleccions Municipals 2015 PDF\nLa uaSC defensa la feina feta en els darrers quatre anys, tot i no tenir representació al ple municipal. La formació, que aquest dissabte ha sortit al carrer per presentar el seu projecte a la ciutadania, espera que aquesta feina sigui l'aval en els cominicis electorals per aconseguir com a mínim dos regidors.\nLa uaSC s'ha compromès a seguir treballant de la mateixa manera si aconsegueixen entrar al consistori. L'alcaldable de la uaSC, Jaume Massanés, ha defensat que la formació ha estat al costat de les entitats i associacions, i ha assistit als consells de barri i grups de treball.\nEl tresor de la uaSC és que vam començar a treballar fa quatre anys i durant aquest temps hem treballat amb associacions, entitats i hem anat a tots els consells de barri. Sense tenir representació hem presentat cinc mocions.\nLa formació també vol demostrar la seva proximitat amb la ciutadania amb la seva llista electoral, que incorpora persones que procedeixen de diverses zones, districtes i Valldoreix. D'aquesta manera, el número 3 és Francesc Xavier Barbany en representació de Mira-sol i el 3 és Rosa Cubero per Valldoreix. Al número 4, Fernando de Juan representa el barri del centre i al 5 Diana Otero, de les Planes. Pel districte de la Floresta Ramon Obach s'ubica com a número 6 i torna a estar present a la candidatura. També repeteixen Sílvia Serra, Jordi Andreu i Iñaki Rica. El president del Partit dels Pensionistes en Acció, Agustín Soberano, és una altra de les cares noves, assumint el catorzè lloc de la candidatura.\nFinalment, la uaSC no presentarà presidenciable a l'EMD de Valldoreix. La uaSC va aconseguir 597 vots a les darreres eleccions, un 1,97% dels sufragis, i no va aconseguir cap regidor.


Una desena d'activitats i més de 60 parades en la 17a Festa del Bolet\nAquest proper diumenge, 12 d'octubre, Mare de Déu del Pilar, se celebrarà la 17a edició de la festa del Bolet al centre del poble de Seva. Les activitats començaran a les 10 del matí amb una sortida per anar a caçar botets. Fins ben passat migdia hi haurà un taller de creació de punts de llibre. A les 11, exhibició de doma natural i clàssica. A migdia, Sarau de Tardor oferiran una actuació pels més menuts. Pels que vulguin saber més sobre els bolets, a la una del migdia, xerrada de micologia.\nLes activitats de la tarda començaran a les 4 amb un taller de xocolata i aquesta hora tornarà a fer-se el taller de punts de llibre fins les 6. A 1/4 de 6 es farà una altra activitat infantil, contes de l'Àfrica. Es tancarà el programa d'actes a les 6 amb música amb cavalls.\nEnguany a la Festa del Bolet i participaran més de 60 parades del municipi i de fora amb molts i variats productes alimentaris, artesanals, etc. Tots repartits entre els carrers de Dalt, de Baix, de la Rocada i plaça de l'Església. A més, no hi faltaran els tastets i exposicions de bolets i concursos.\nPer arrodonir la festa amb un bon àpat, un proposem una dotzena de bars i restaurants de Seva i S.M. Balenyà, algun dels quals ha preparat un menú especial per la Festa del Bolet. Consulteu el tríptic de la festa,\nDes de seva.cat us animem a fer fotografies de la festa i del poble i penjar-les a Twitter, Facebook i Instagram amb l'etiqueta #festadelbolet14 i #webSeva. Sortiran publicades en els nostres perfils.\nPodeu descarregar-vos el tríptic de la Festa del bolet 2014 aquí.


2 milions d’euros extres per combatre la turismofòbia – Comunicatur\nHome/Destinacions/2 milions d’euros extres per combatre la turismofòbia\nLa taxa turística està servint a l’Ajuntament de Barcelona per lluitar contra els efectes de la massificació turística. La Generalitat li ha lliurat 2 milions addicionals de l’impost turístic perquè l’ajuntament pugui fer inversions especials destinades a pal·liar la turismofòbia que s’ha instal·lat a la ciutat.\nEl conveni que han signat les dues administracions permet l’ajuntament rebre aquests recursos extraordinaris que se sumen als que ja li pertoquen a la ciutat segons la llei, aproximadament un 33% de tot el recaptat. Malgrat aquesta injecció extra, l’ajuntament segueix reclamant el 100% de l’impost turístic. Des de l’entrada en vigor de la taxa, el novembre de 2012, la ciutat de Barcelona ha ingressat a les seves arques 28,8 milions d’euros.\nAquests diners extraordinaris els destinaran a rehabilitar espais sotmesos a un ús intensiu dels turistes i a les infraestructures i serveis públics que han sofert l’impacte negatiu del turisme. De fet, els projectes dotats amb aquesta assignació són els anomenats “projectes de compensació”. Amb la dotació extraordinària anterior es van arranjar carrers i places, es va destinar a mobiliari urbà i a la gestió d’un equip d’agents cívics.\nI és que la turismofòbia s’ha instal·lat a la ciutat. Les protestes veïnals contra el model turístic pugen de to a Barcelona. Com va informar Comunicatur, la nova estratègia passa per intimidar directament els visitants en zones turístiques.\nAugmenta la preocupació dels barcelonins pel turisme\nEl resultat de l’enquesta semestral que realitza l’ajuntament als barcelonins per conèixer les seves preocupacions posa el turisme com la segona problemàtica més important que té la ciutat. El baròmetre conegut aquest mes de gener ha mostrat un canvi de tendència respecte els resultats obtinguts al realitzat el primer semestre. Puja la preocupació pel turisme i el trànsit, mentre que l’atur i les condicions laborals baixen. En concret el factor laboral es la principal preocupació pel 17,6%. I la preocupació sobre el turisme és el valor que més augmenta. Es dobla passant del 5,8 a l’11% respecte al maig.


El centre penitenciari Mas d’Enric suspèn els vis-a-vis pel brot de covid-19\nPati per a comunicacions familiars i de convivència del Centre Penitenciari Mas d’Enric, al Catllar. Foto: ACN\nEl Departament de Justícia ha suspès els vis-a-vis familiars i de convivència al centre penitenciari Mas d’Enric del Catllar a causa del brot de covid-19. La presó comptabilitza aquest dilluns 45 interns i 7 funcionaris positius de coronavirus. La resta de centres penitenciaris continuen permetent les comunicacions per locutori i també els vis-a-vis, el que comporta desplaçaments de familiars i persones properes, entre municipis i durant el cap de setmana, que estan «justificats» segons una comunicació de la Secretaria de Mesures Penals i dels Mossos. Des de l’inici de la pandèmia hi ha hagut 267 positius per coronavirus entre els interns i 278 entre els funcionaris i ara hi ha 70 interns i 72 funcionaris amb el virus.\n44 presos del centre penitenciari de Mas d’Enric, al Catllar (Tarragonès), han donat positiu per covid-19, segons ha informat aquest divendres la Secretaria de Mesures Penals, Reinserció i Atenció a la Víctima del Departament de Justícia. Els 44 infectats estan a la infermeria del centre. Aquest dijous Justícia informava del brot de covid-19 a la presó tarragonina, concretament al mòdul 6, que compta amb 95 reclusos. A banda dels 44 presos, també hi ha 5 funcionaris infectats.\nEl Govern indica que al conjunt de les presons catalanes hi ha 69 presos afectats per covid-19, sumant-hi els 44 del Catllar. Entre els professionals hi ha 71 casos positius, amb els 5 del centre tarragoní.\nDetingut per atracar dues vegades una benzinera del Catllar en quinze dies\nImatge del presumpte lladre captat per una càmera de seguretat de la gasolinera del Catllar on es van produir els robatoris. Foto: ACN\nEls Mossos d’Esquadra han detingut un veí de Tarragona de 33 anys acusat d’atracar dues vegades una benzinera del Catllar en quinze dies. El primer assalt es remunta al 15 d’agost quan l’home va accedir a un establiment de la carretera del Pont d’Armentera amb el rostre cobert per una mascareta. Després d’amenaçar la treballadora amb un ganivet de cuina, es va endur els diners que hi havia a la caixa, segons els Mossos. El 30 d’agost l’home va tornar a atracar la gasolinera de la mateixa manera. Els investigadors van detenir-lo dilluns al seu domicili de Tarragona on els Mossos van trobar una arma de foc simulada, així com diversos elements de roba que el lladre havia fet servir per als robatoris.\nAixí mateix, també es van confiscar dues bosses de marihuana envasada al buit d’uns 50 grams cadascuna, materials i altres elements per a la producció d’una plantació interior predestinada al tràfic d’aquesta substància.\nEl detingut va quedar dimecres en llibertat amb càrrecs després de passar a disposició del jutge de guàrdia com a presumpte autor de dos delictes de robatori amb violència i intimidació.\nImatge de la reunió dels alcaldes extreta del Facebook de l’Ajuntament de La Secuita.\nEls alcaldes de El Catllar, La Secuita, Els Pallaresos, Perafort, Renau i Vilallonga del Camp es van reunir dimarts passat per exigir al Consell Comarcal del Tarragonès que prengui les mesures necessàries per posar fi a «la nefasta gestió» de la recollida de la brossa als municipis per part de l’empresa adjudicataria del servei, FCC. Aquesta és la valoració que en fa l’ajuntament de La Secuita en una nota de premsa penjada al seu compte de Facebook.\nAl comunicat es pot llegir que «després de nombroses queixes per part dels ajuntaments des de fa un any i donada la pasibitat del Consell Comarcal en solucionar-les han amenaçat en portar el contracte als tribunals. Joan Martí Pla, alcalde de Perafort i President del Consell Comarcal del Tarragonès, s’ha compromès a convocar una reunió extraordinaria dels 19 municipis consorciats amb l’empresa FCC i cercar les solucions definitives pel correcte funcionament del servei abans de finalitzar el mes de juliol».\nPla general dels metres de cable telefònic aeri recuperat dels robatoris pels Mossos, Foto: Mossos\nDos alumnes de cinquè de primària de l’Institut Escola l’Agulla del Catllar, entrant al centre per primera vegada en més de dos mesos el passat 1 de juny. Foto: Eloi Tost (ACN)\nUn 10% dels alumnes que tenen la possibilitat de tornar als centres educatius de Tarragona ho ha acabat fent en els primers dies de reobertura de les aules, segons les dades dels serveis territorials d’Educació. En declaracions a l’ACN, el seu director, Jean Marc Segarra, apunta que les famílies «han estat prudents» a l’hora d’enviar els menors a l’escola, però que tot i la baixa ocupació s’ha aconseguit l’objectiu de donar-los suport lectiu. A més, Segarra explica que fins el 19 de juny -data de finalització del curs- calculen que un 90% dels estudiants haurà passat pel seu centre, ja sigui «per fer alguna tutoria individualitzada, classe o cloenda». A més, indica que la intenció és iniciar el curs vinent de manera totalment presencial.\nSegarra subratlla que amb la reobertura de les aules «es buscava un triple objectiu: suport lectiu i orientació, acompanyament tutoritzat i tancament d’aquest curs i planificació del 2020-2021». Sobre els alumnes que han anat als centres apunta que són «bastants menys» de la capacitat que es podia absorbir «perquè la gent potser té por».\nEl responsable dels serveis territorials a Tarragona concreta que els que més estan anant físicament a classe són els dels cursos de final d’etapa, com 6è de primària, 4t d’ESO, 2n de batxillerat i els últims cursos dels cicles de Formació Professional. Amb tot, posa en valor la tasca dels docents per adaptar-se a les noves circumstàncies.\nUn dels centres que va tornar a l’activitat l’1 de juny va ser l’institut escola l’Agulla del Catllar (Tarragonès). El primer dia tan sols tres infants van anar a classe. Aquest dimarts van tenir «un pic de més de vint», explica el director, Francesc Seritjol, tot i que la mitjana ha estat «d’entre cinc i deu». L’escola estava preparada per rebre’n més de 40, d’un total de 500 alumnes. «Venen a fer el comiat i a rebre suport emocional», comenta Seritjol, que reconeix que el gruix de la feina la continuen fent de manera telemàtica.\nA més, el director destaca que no han tingut dificultats per aplicar els protocols sanitaris i de distanciament durant aquests dies. Ara, un dels objectius serà poder fer un acte de comiat amb els estudiants de 4t d’ESO, que el curs vinent canvien d’institut. «El farem a nivell intern, amb l’equip directiu, la tutora i els alumnes. Si al setembre es pot, ja el farem com sempre, amb les famílies i els altres alumnes, que sempre els hi canten una cançó», detalla.\nPel que fa el proper curs, Segarra avança que la previsió del departament és «començar el 14 de setembre i intentar anar al 100% de presencialitat», especialment a infantil i primària. «Ho veiem factible. Hi ha feina però és factible», remarca. Per aconseguir-ho, estan fent una relació dels espais que hi ha en cada centre, per adaptar-se a les directrius que marqui Salut. Tot plegat, també implicarà ampliar els recursos humans i «a partir d’aquí gestionar amb les administracions públiques els espais que puguin fer falta». El responsable dels serveis territorials posa com a data límit el 15 de juliol per tenir tots aquests elements damunt la taula per prendre decisions.\nTot i això, Segarra assumeix que hi ha centres que no disposen de gaires alternatives. En aquests casos proposa «jugar amb blocs de matí i tarda», així com «alternar la presencialitat i la virtualitat amb els grups més grans». «Hi ha moltes manera d’organitzar-nos», valora.\nCasals d’estiu garantits\nJean Marc Segarra també dona per fet que aquest estiu hi haurà casals, tant al juliol com a l’agost. «Tenim les instruccions del Procicat i de la Direcció General de Joventut» per fer les activitats, comenta. Assegura que els casals es podran fer «amb mesures estrictes», però molt més flexibles que a les fases 1 i 2. Així, es preveu una ràtio de deu alumnes per cada monitor.\nDe fet, des de la conselleria de Treball, Afers Socials i Famílies s’ha decidit ampliar de 5 a 11 milions d’euros el pressupost previst per a activitats de lleure educatiu aquest estiu. Això inclourà un increment de 1,15 milions d’euros fins a 4,65 milions per a beques, que beneficiaran unes 40.000 famílies. A més, hi haurà una nova partida d’un milió d’euros per als organitzadors de les activitats per adaptar-les a les mesures de seguretat per la covid-19 i 1,5 milions més per a contractar uns 140 professionals de suport, fins i tot més enllà de l’estiu. L’any passat, 485.000 infants i joves, i 64.000 monitors i caps, van participar en 9.800 activitats de lleure d’estiu a Catalunya.\nLa Fàbrica del Catllar tindrà 20 cohabitatges\nEstat actual de La Fàbrica. Fotografia: Rafael López-Monné.\nLa Comissió d’urbanisme ha aprovat definitivament aquest divendres la modificació del planejament municipal del Catllar (Tarragonès) per fer possible dotar de nous usos i recuperar l’antic recinte industrial conegut com La Fàbrica, evitant així la seva degradació i potenciant la conservació d’aquest element representatiu del passat fabril.\nEl conjunt arquitectònic de La Fàbrica es troba al nord del nucli urbà i es composa de diverses edificacions. Per una banda, hi ha dos edificis fabrils, la Fàbrica Vella, del 1754, i la Fàbrica Nova, del 1860. També es pot trobar un molí fortificat del segle XIII i l’anomenada colònia, una construcció que acollia els antics habitatges dels treballadors. El conjunt de La Fàbrica, primer indústria paperera i després tèxtil, va caure en desús el 1975 i, actualment, la seva integritat es troba compromesa.\nLa Cooperativa La Fàbrica de la Transició, propietària del recinte fabril, impulsa un projecte per donar nous usos i recuperar el conjunt, que ara es podrà tirar endavant amb la modificació del planejament municipal.\nAixí, es preveu habilitar 20 unitats de cohabitatge a l’edifici de la Fàbrica Nova. És una modalitat de convivència on les persones usuàries disposen, a més dels seus allotjaments propis, d’espais i serveis comuns, com ara bugaderia, neteja, menjador o locals per a reunions i esports, per exemple. La Fàbrica Vella, de la seva banda, podrà acollir usos hotelers i activitats culturals i la colònia es destinarà a viver d’empreses per a iniciatives promogudes pels residents a les unitats de cohabitatge o per entitats del territori.\nEls Mossos ja els investigaven però un incendi en la instal·lació elèctrica va precipitar la intervenció policial.\nEls Mossos d’Esquadra han detingut quatre membres d’una mateixa família que havien ocupat una casa al Catllar (Tarragonès) per cultivar-hi marihuana. La policia catalana va engegar la investigació al maig, però el cas es va precipitar dimarts arran d’un incendi a l’interior de l’immoble. El foc es van iniciar pel mal estat de l’escomesa il·legal del fluid elèctric, segons la policia. Els serveis d’emergències van poder controlar l’incendi i van atendre les quatre persones per inhalació de fum. Una vegada van comprovar que es trobaven bé de salut, però, els Mossos els van detenir per suposats delictes contra la salut pública, usurpació d’immoble i defraudació de fluid elèctric.\nDimarts a la tarda la policia va fer una entrada i registre al domicili en la qual va confiscar 400 esqueixos de marihuana, quatre quilograms de cabdells secs, 20 làmpades, 20 transformadors, dos aparells d’aire condicionat, diversos ventiladors i filtres, una arma de foc curta semiautomàtica presumptament detonadora, una pistola elèctrica i diversa documentació. El clan familiar tot just havia fet la collita de la droga i la producció es trobava ara en una fase inicial amb una nova plantació a base d’esqueixos.\nEls quatre arrestats són tres homes i una dona, d’entre 24 i 36 anys i veïns de Tarragona (Tarragonès), però la investigació continua oberta i no es descarten noves detencions. Tots quatre han quedat en llibertat amb càrrecs aquest dijous després de passar a disposició del jutjat de guàrdia de Tarragona.\nL’Institut Escola l’Agulla del Catllar rep un 10% dels alumnes que esperava el primer dia de reobertura\nDos nens a la llar d’infants municipal del Catllar aquest matí. FOTO: Eloi Tost\nL’Institut Escola l’Agulla del Catllar ha tornat a l’activitat aquest dilluns després de més de dos mesos d’aturada obligada pel coronavirus. En la jornada del retorn només han assistit tres de la trentena d’alumnes que esperaven, d’un total de més de 450 que hi ha habitualment. Malgrat no hi ha pogut haver contacte físic, estudiants i professors han estat contents de retrobar-se. Per evitar massificacions han determinat hores d’entrada diferents per cada curs i cada dia hi haurà nivells diferents. Paral·lelament, a la llar d’infants municipal han tingut sis infants, principalment fills de personal sanitari. Les mesures per garantir el distanciament social i la neteja són presents tant a l’entrada com en diferents espais dels centres.\nEl matí a l’Institut Escola l’Agulla del Catllar ha estat més tranquil del previst. Les mesures de seguretat que ha establert l’equip docent pràcticament no s’han hagut de posar en pràctica, ja que la presència d’alumnes ha estat molt inferior a l’esperada. A primera hora no n’ha vingut cap i no ha estat fins a les onze del matí, quan hi havia prevista l’arribada dels de cinquè de primària, quan n’han arribat tres. L’Elsa, el Nicolás i l’Álex han estat els primers en trepitjar el centre després de més de dos mesos.\n«Tenia ganes de tornar a l’escola per veure la professora i per aprendre com haurà de ser l’any que ve. He enyorat els amics perquè m’agrada més estar a l’escola que fer-ho tot amb l’ordinador», ha explicat l’Elsa. La primera classe s’ha centrat en la vessant d’acompanyament emocional, fent que els joves expliquessin com s’han sentit aquest temps i les seves experiències personals.\nTambé els mestres desitjaven trepitjar de nou les aules. En el cas de P5 però, la professora Pili s’ha quedat sola. «Esperàvem cinc nens, suposo que els pares s’ho han pogut arreglar», ha comentat resignada. Pili destaca que en el cas d’educació infantil han preparat taules separades. «Cadascú té els seus colors, i al pati juguen només amb la seva joguina i han de mantenir les distàncies», ha concretat. En la seva opinió, amb els més petits les mesures són més complicades d’aplicar i també de fer entendre, ja que «la seva vida és interactuar i tocar-se». De fet, part de l’aprenentatge es fa a través del tacte.\nPer garantir la seguretat el centre ha aplicat les indicacions del departament d’Educació. «Hem dividit la porta d’entrada en dos parts, als nivells superiors hem marcat quina taula es pot fer servir i quina no, la neteja de mans s’ha de fer sovint…», ha indicat el director, Francesc Seritjol. Sobre la poca presència d’estudiants, Seritjol ho ha atribuït a que després de setmanes de confinament, les famílies ja tenen els mecanismes per garantir la cura dels menors i «l’horari de nou a una a molts no els hi solucionava la situació laboral». Així doncs, el curs seguirà telemàticament fins el 19 de juny.\nNervis a la llar d’infants\nA la llar d’infants municipal del Catllar també s’han hagut d’adaptar a una «situació totalment nova», ha indicat la seva directora, Coia Dolç. «Hi havia nervis per tots cantons. No sabíem com reaccionarien els nens després de dos mesos i mig. Ho hem preparat tot molt i hem enviat el protocol a les famílies amb un vídeo explicatiu en forma de conte per als nens», ha apuntat.\nHan tingut sis infants, que des del primer moment s’han adaptat a la situació. «Quan ens han vist han fet el ‘clic'», ha assenyalat Dolç. En el cas dels nens tan petits el vincle afectiu és part del treball diari. «Sempre portem el gel hidroalcohòlic al damunt per poder-nos rentar les mans després que ens hagin tocat», ha remarcat. Per garantir millor la distància de seguretat, allarguen les estades al pati.\nBaixa un 10% el consum d’aigua a Tarragona i un 9% el del CAT per l’estat d’alarma\nImatge de la seu d’EMATSA a Tarragona. Foto: EMATSA\nEl decret d’estat d’alarma i de confinament ha tingut una repercusió directa i automàtica en el consum d’aigua dels tarragonins i de la població de la província de Tarragona, a més de la gran indústria química dels polígons nord i sud del Camp, segons han informat a Tarragona21 fonts de l’Empresa Municipal Mixta d’Aigües de Tarragona -EMATSA- i del Consorci d’Aigües de Tarragona -CAT-.\nA Tarragona ciutat, EMATSA ha constatat un descens del 10% en el consum d’aigua en comparació amb la mateixa setmana de l’any passat, segons indiquen fonts de la companyia. Tot i que l’estat d’alarma situa l’empresa com a servei essencial i per tant concentra les tasques en temes urgents i així no disposa de dades mes detallades, sí dedueix que els sectors de l’hosteleria, bars i restaurants, càmpings, obres als carrers i la indústria han baixat el consum. En canvi, les llars domèstiques, on gairebé tothom està confinat, i els hospitals enregistren més consum, que no compensa la davallada general.\nLa caiguda va ser ‘abrupta’. Es va iniciar l’endemà del decret d’estat d’alarma, el dia 15 de març, i va ‘caure en picat’ el dia 16, que era dilluns, laborable, un descens que es manté fins dimarts passat, darrer en disposar-se de les dades. ‘Des dels dies 28 i 29 hem notat que s’ha estabilitzat el descens, és a dir, quan va acabar de paralitzar-se l’activitat econòmica, des d’aleshores es manté el mateix consum baix’, indiquen les mateixes fonts.\nA banda de Tarragona, EMATSA subministra també als municipis dels Pallaresos, El Catllar i La Canonja. També hi ha descens de consums, tot i que són menors en aquests menys a La Canonja perquè no disposen de centres de treball com el Port de Tarragona, la Universitat Rovira i Virgili, càmpings i hotels, on es concentra molta gent i activitat.\nEl descens del consum al Catllar ha estat del 6%; als Pallaresos, del 7,5% i a La Canonja, municipi fortament industrialitzat, del 10%.\nEs tracta d’un descens d’unes dimensions que no s’havien donat des de feia temps. L’any 2008 es van sumar dues crisis, ‘l’econòmica i la sequera’, que provocà una intensa campanya municipal d’estalvi d’aigua, que va donar els seus fruits amb un descens que es va mantenir sostingut. La dada anual del descens de 2008 va arribar a ser de cinc punts sobre l’any anterior.\nEMATSA va posar en marxa el dia 13 de març un pla de contingència en ser un servei essencial, amb l’objectiu de ‘garantir l’aigua potable i depurable’, la seva qualitat i quantitat. Ja va comunicar a l’opinió pública que no hi hauria escassetat ni pèrdua de qualitat. Ser servei essencial vol dir que alguns treballs no estrictament necessaris van deixar-se de prestar, com la lectura de comptadors i les obres que no són correctives. Altrament, el 51% de la plantilla practica el teletreball.\nDe cara al futur, es preveu una recuperació, però en funció de com es desenvolupi el final de la crisi i si el retorn a la feina i a l’activitat és o no esgraonat, com també dependrà del manteniment del teixit productiu.\nJosep Xavier Pujol, el primer a la dreta, en una imatge d’arxiu. Foto: Tarragona21\nCAT: descensos entre el 8 i el 9%\nD’altra banda, el Consorci d’Aigües de Catalunya, el gran subministrador d’aigua en alta a 89 consorciats -que són ajuntaments de la província i indústries majoritàriament del sector petroquímic del Camp de Tarragona-, també ha viscut i viu un descens del consum. El seu director gerent, Josep Xavier Pujol, ho detalla a Tarragona21.\nEn el cas del subministrament als 63 ajuntaments de la província de Tarragona, el descens ha estat del 8,2% en data d’aquest dilluns. El dia 16 de març ja es constatava un fort descens. La comparativa es fa respecte a la primera quinzena del mateix mes de març d’enguany ja que cada any pot haver una pluviometria diferent i no seria correcte comparar-ho amb dades del mateix període de l’any passat. Quan plou menys, els consistoris i les indústries tiren de fons líquids propis, que solen ser pous i mines.\nEn el cas de la gran indústria, el descens és del 9,3%. Hi ha diferències entre el polígon nord i el sud. En el primer cas, el descens és de l’ordre de l’11% i al sud, del 8%. Al nord hi ha indústria que consumeix més i genera més volums que al sud. ‘Hi ha menys consum, menys mobilitat, menys exportació i això es reflecteix en el descens’, destaca Pujol sobre el complex químic.\nEn canvi, les empreses que subministren gasos, essencials en aquesta crisi sanitària, viuen increments notables del consum en haver de necessitar més aigua per a produir-los i poder satisfer la demanda.\nLes dades del descens general són significatives ja que el CAT es mou en forquilles d’entre dos i tres punts amunt o avall, però no del vuit i del nou per cent.\nMalgrat la davallada, l’afectació en l’economia del CAT no és significativa. ‘Simplement deixem de facturar un import variable’, subratlla el seu gerent. ‘No s’ingressen aquests diners però tampoc es gasten’, recorda. El CAT genera unes factures fixes i altres variables. ‘És com una comunitat de veïns, que suporta els costos fixos entre tots i a partir d’aquí hi ha un variable’.\nLa postcrisi presenta també incògnites, si més no ningú sap què passarà exactament ja que depèn de molts factors i caldrà estar amatent del retorn de l’activitat econòmica i de la diària.\nA nivell intern, el CAT ha fet anàlisis al personal que ara és clau en l’operativa, té el 35% del personal teletreballant, el seu Consell d’Administració celebra reunions virtuals, té les obres no essencials aturades, i fa torns de 12 hores en comptes de vui per evitar contactes entre empleats. Continua fent operacions de manteniment i les que no són essencials ‘les posposem’. ‘La prioritat és el laboratori i la sala de control’, és a dir, tenir una aigua de qualitat i que es controli el seu subminstrament.


El Govern exigeix a Rajoy que publiqui el decret de nomenament dels consellers\nEn teoria, la presa de possessió s'hauria de fer demà dimecres\nEl Govern de la Generalitat ha exigit per carta a Mariano Rajoy que publiqui el decret de nomenament dels nous consellers de l'executiu català. La missiva demana també quins serien els "arguments jurídics" que estarien portant al govern espanyol a dubtar i posar en qüestió la "validesa" del decret o dels nomenaments.\nA la vegada, avisa l'Estat que la no publicació al Diari Oficial de la Generalitat podria estar provocant que s'estigués atribuint les funcions de Torra. La carta assegura que podria entendre's com una atribució genèrica i il·limitada del control de les funcions del president de la Generalitat i un desapoderament de les funcions que l'Estatut li atribueix.\nEl contingut de la missiva ha estat avançat pel mateix president de la Generalitat a l'entrevista que ha concedit a Rac1. Allà, Torra ha explicat que després d'enviar la missiva, estarà a l'espera de la resposta de l'executiu de Rajoy i també de les peticions fetes al jutge del Tribunal Suprem Pablo Llarena perquè digui si permet a Josep Rull i Jordi Turull sortir de la presó per prendre possessió del seu càrrec de conseller.\nLa presa de possessió dels nous consellers està prevista per a aquest dimecres. Recordem que en el nou executiu hi ha el torrenc Josep Bargalló, que serà conseller d'Ensenyament, càrrec que ja va ocupar a finals de 2003 i principis de 2004.


Sant Joan de les Abadesses apartaments vacances >\nSant Joan de les Abadesses apartaments amb piscina vacances >\nLa Cabanya , 2 habitacions\nLa Cabanya es troba a Sant Joan de les Abadesses i ofereix una piscina exterior. Aquesta bonica casa rural, ubicada a la vora del riu Ter, ofereix una vista impressionant i internet Wi-Fi gratuïta.\nL'antic graner restaurat presenta acabats de fusta i inclou habitacions modernes i una sala d'estar-menjador amb TV de pantalla plana, reproductor de DVD i llar de foc.La cuina disposa de rentavaixella i forn. Els llençols i les tovalloles estan inclosos i el bany té una banyera.\nLa Cabanya té una terrassa moblada amb zona de barbacoa. El paisatge natural dels voltants és ideal per realitzar activitats a l'aire lliure, com ara senderisme. La serra Cavallera és a 10 minuts amb cotxe.\nSant Joan de les Abadesses, on trobareu una varietat de bars i restaurants tradicionals catalans, és a 2 km. Olot es troba a 20 km i Girona, a 50 minuts amb cotxe.


Schumacher torna a ser el millor\nEl pilot alemany marcà el millor temps en el Circuit de Catalunya\nEl set vegades campió mundial de Fórmula 1, l'alemany Michael Schumacher, provador esporàdic de l'escuderia Ferrari, va marcar ahir el millor temps en la primera de les tres jornades d'entrenaments de pretemporada que els equips de Fórmula 1 duen a terme des d'ahir en el Circuit de Catalunya. Schumacher, retirat després de la temporada de 2006, va tornar a asseure's al volant d'un Ferrari, el F2007 sense control de tracció, i ho va fer amb el millor temps (1:21.922). Després d'ell van acabar l'italià Luca Badoer, provador de Ferrari i que va ser segon a més de dues dècimes, i l'espanyol Pedro de la Rosa (McLaren-Mercedes), tercer a gairebé set.\nEn una demostració que ni tan sols la inactivitat no pot amb les seves dots, el pilot alemany, de 38 anys, va completar un total de 64 voltes al traçat de Montmeló (Barcelona). Des que es va retirar a finals de 2006, Schumacher tan sols va tornar a pujar-se a un monoplaça el mes passat, durant una exhibició del seu equip a Fiorano (Itàlia), amb motiu de la celebració dels dos títols de Fórmula U de la marca el 2007. Schumacher continuarà rodant demà, aquesta vegada al costat del brasiler Felipe Massa, que rellevarà Badoer. De la Rosa, en plena pugna per ocupar la vacant deixada en McLaren pel seu compatriota Fernando Alonso, va ser tres dècimes més veloç que el seu company en les tasques de provador, el britànic Gary Paffett, que va anar sisè, per darrere del finlandès Heikki Kovalainen (Renault) i el polonès Robert Kubica (BMW Sauber).\nTant De la Rosa com Paffett, que són els encarregats de les proves durant els tres dies a Montmeló, van pilotar sengles unitats del MP4/22 sense cap tipus d'ajuda a la conducció. El també espanyol Roldán Rodríguez, que cerca un lloc de titular en l'equip Force India -abans Spyker-, va tancar la taula de temps, a més de cinc segons del Kaiser. L'únic dia en què ha pogut rodar, el val·lisoletà va fer un total de 87 voltes amb un millor registre de 1:26.973, una mica lluny del marcat pel seu company d'equip, el pilot holandès Giedo van der Garde.


A provar la RedShift ShockStop Pro Suspension - Garraf en BTT\nA provar la RedShift ShockStop Pro Suspension\nAra fa una setmana vaig comprar-li a la gravel una potència nova amb una mena d’amortidor de 2 centímetres que funciona amb elastòmers, quelcom que fa 20 anys ja hi havia, però que ha evolucionat i sembla que treballa bé.\nÉs de la casa RedShift ,que tenen components per Gravel, CX i carretera bàsicament i el la potència ShockStop Pro, la diferencia amb la normal es que la Pro pesa 50 grams menys, té components de titani i pel preu vaig pensar que no venia d’aquí.\na dalt la TFHPC que duia i a baix la RedShift ShockStop Pro que he muntat\nNo es un amortidor com a tal, però fa molt bona feina, tot i tenir només 2 centímetres de recorregut.\nEl vaig muntar ahir, substituint la potència que duia d’origen, de 120 grams, 90 mm de llarg i amb 6% d’inclinació que acaba sent una potència plana.\nLa que li he muntat pesa 230 grams, que son només 110 grams de més, poca cosa.\nEs pot regular i li he muntat els elastòmers per un pes un pel superior al meu, he fet un Campdasens i la veritat es que es molt més còmode, però com que ja estic acostumat a dur poc pes al manillar, potser li munto els elastòmers pel meu pes, que la deixarà més “tova” a veure que tal es comporta.\nHe pujat la Fita, que esta tancada, l’estan destrossant.\nEstan posant-hi grava, fa 3 dies que no es pot passar, tot i que he passat i he hagut de parar i anar lent en altres punts, perquè hi ha gent treballant, camions, excavadores i una persona amb un bufador traient terra de la pista amb el ciment.\nSort que a la primera ploguda marxarà tot i quedarà com abans, es una pèrdua de temps i de diners important, però aquest mon està ple de gent que no pensa, actuen com a polítics sense coneixement, millor deixem-ho estar…\nLa baixada a Vallcarca per Mas Quadrell amb la potencia molt bé, redueix molt els cops i les vibracions, es més còmode, tot i que suposo que com que l’amortidor es només al manillar, no a la bici, si hi ha un sot gran, te’l menges igual, ja veurem.\nM’ha sobtat arribar al cim de Campdasens amb un bon temps, no he tingut sort pujant i he hagut de parar un munt al collet de la Fita.\nLa tornada la he fet a bon ritme, i m’ha sobtat més encara que he passat per davant dels Holandesos amb 57 minuts, que són 3 menys del ritme que vaig dur la setmana passada, també amb la gravel i sense trobar-me transit ni gent.\nM’ha marcat una hora exacte just al mirador dels caçadors, molt bon ritme, uns 15 segons més lent del meu millor temps amb gravel que va marcar la hora just passar el desviament de Mas Quadrell, uns metres més avall.\nCom que la Fita estava tallada he tornat per Mas Alba, cap a les Casetes d’en Portacreu, Vallpineda i cap a Santa Bàrbara, baixant cap al passeig i a casa.\nHe sortit de tarda, no m’agrada gaire, em fa mandra, però al matí plovia i volia veure que tal la potència.\nM’han sortit 29,66km que he fet amb 1h 18m a una mitja de 22,8km/h amb un desnivell positiu de 594 metres i negatiu de 621 metres, una mitja cardíaca de 137 ppm que és el meu 79% i una màxima de 171 ppm que és el meu 99%, una cadència mitja de 77 rpm, un consum energètic de 1026 calories i calor, mitja de 17,6 graus, mínima de 16 i màxima de 21, he sortit d’estiu amb “manguitos”.\nTotal distance: 29730 m\nTotal climbing: 659 m\nDownload file: 22_10_2021.gpx\nGarraf en BTT > Uncategorized > A provar la RedShift ShockStop Pro Suspension


Crescuda del Cardener al seu pas per Manresa\nLa Policia Local de Manresa ha tancat aquest matí la circulació de vehicles en un tram del passeig del Riu, entre la zona de la carpa del Riu (a prop del pont de Sant Francesc), i més enllà del pont de la Reforma. Els pantans de la Llosa del Cavall i Sant Ponç estan desembassant, cosa que, juntament amb les precipitacions de les darreres hores, ha fet créixer els cabals dels rius. Es recomana no acostar-se a les lleres\nEl riu Cardener baixa amb molta força al seu pas per Manresa i està provocant alguns desbordaments o bé sobreiximents de claveguera. Per aquest motiu, des de poc després de les 11 del matí s'ha restringit el pas de vehicles entre el pont de Sant Francesc i el Pont de la Reforma (o de la Renfe). Concretament, els vehicles que són a l'alçada de la Carpa del Riu no poden baixar cap al passeig del Riu. Per l'altre costat, els que accedeixen a Manresa pel Pont Vell, han de desviar-se a la dreta cap a la plaça de la Reforma.\nLa Policia Local de Manresa regula el trànsit a la zona de l'estació de la Renfe, sobrecarregada de vehicles pel tall al passeig del Riu. Aquesta restricció de circulació se suma a un altre tall de trànsit, el de la carreter C-1411b (carretera de Can Poc Oli) des del Pont de la Reforma (estació Renfe) fins a l'enllaç amb la C-55, a prop de l'antiga discoteca de la zona de Can Poc Oli. Aquesta via, que depèn de la Diputació de Barcelona, ha estat tallada a primera hora del matí, per inundació.\nEl Cardener baixa molt ple en tot el seu curs. A Manresa, a banda de les restriccions esmentades, també ha inundat una part de la llera a la zona del Pont Nou. És per això que es demana no acostar-se a les lleres. La causa dels desbordaments ha estat la pluja de les darreres hores i el desembassament dels pantans del Cardener, la Llosa del Cavall i Sant Ponç. Segons l'Agència Catalana de l'Aigua, l'embassament de Sant Ponç, gairebé al límit de la seva capacitat, alliberava aquest matí 48 metres cúbics per segon d'aigua.\nProtecció Civil, Policia Local i els equips d'emergència estan en alerta davant de qualsevol incidència.\nArxivat a: MANRESA FET DIVERS GALERIES DE FOTOS TARDOR


Detinguts cinc joves per quatre robatoris violents a Mataró La República\nACN Barcelona.-Els Mossos d’Esquadra van detenir entre el 8 i l’11 d’agost cinc joves per cometre quatre robatoris violents a Mataró, amb el telèfon mòbil de la víctima com a […]\nACN Barcelona.-Els Mossos d’Esquadra van detenir entre el 8 i l’11 d’agost cinc joves per cometre quatre robatoris violents a Mataró, amb el telèfon mòbil de la víctima com a objectiu principal en tots els casos. Tres dels detinguts, menors d’edat, són els autors del robatori amb intimidació a un jove el matí de diumenge 11 a la zona de l’estació, on un dels detinguts el va amenaçar amb una navalla i li van robar el mòbil i un paquet de tabac. La detenció es va produir després d’una persecució, ja que els autors van començar a córrer en ser vistos per la patrulla. Segons han informat els Mossos aquest diumenge, se’ls investiga per delicte de robatori amb violència i estan disposició de Fiscalia de Menors.\nEl quart detingut es va produir en el marc d’un operatiu de seguretat ciutadana al barri de Rocafonda de la capital del Maresme el dia 8 d’agost. Es tracta d’un jove marroquí de 21 anys autor presumptament d’un robatori amb violència el 26 de juliol. La víctima d’aquest robatori va denunciar que un grup de cinc persones el van assaltar a la platja del Varador a Mataró i el van agredir fins que va perdre el coneixement. Els agents mantenen oberta la investigació ja que falta identificar la resta de presumptes autors.El cinquè detingut per robatori violent va ser el 9 d’agost després de rebre l’avís que un jove havia intentat robar el mòbil d’una dona. Mentre els agents estaven identificant-lo va entrar un nou avís que alertava que feia uns minuts un jove havia furtat una bossa de mà i havia arrencat una cadena a una persona causant-li lesions. La descripció del presumpte autor coincidia amb la del jove que els agents estaven identificant en aquell moment. En l’escorcoll, van trobar els objectes que acabava de robar. Es tracta d’un noi de 24 anys i nacionalitat marroquina que va quedar arrestat com a presumpte autor de dos robatoris amb violència i intimidació.


La Corporació col·labora amb els projectes impulsats pels Ajuntaments de Calella, Pineda de Mar i Malgrat de Mar per optar als fons europeus 'Next Generation' - Corporació Salut\nLa Corporació col·labora amb els projectes impulsats pels Ajuntaments de Calella, Pineda de Mar i Malgrat de Mar per optar als fons europeus ‘Next Generation’\nCorporació Salut → Notícies → La Corporació col·labora amb els projectes impulsats pels Ajuntaments de Calella, Pineda de Mar i Malgrat de Mar per optar als fons europeus ‘Next Generation’\nLa Corporació de Salut del Maresme i la Selva col·labora amb els Ajuntaments de Calella, Pineda de Mar i Malgrat de Mar en quatre projectes relacionats amb la rehabilitació energètica, la sostenibilitat, la transició digital i la gestió intel·ligent de la recollida de residus amb l’objectiu de poder accedir al finançament europeu a través dels fons Next Generation 2021/2027. La Unió Europea ha creat aquests fons amb l’objectiu de reparar els danys econòmics i socials provocats per la Covid-19. Planteja els Next Generation com una oportunitat per a la transformació estructural de les societats sense perdre cohesió econòmica, ni social. Per això, els projectes finançables són aquells que ajudin a la dinamització de l’economia i a la recuperació i transformació del teixit productiu.\nEl passat 17 de maig, l’alcaldessa de Calella, Montserrat Candini; l’alcalde de Pineda de Mar, Xavier Amor; i el de Malgrat de Mar, Joan Mercader; es van reunir per analitzar la viabilitat d’iniciar una col·laboració conjunta per accedir als fons europeus. A aquesta reunió també van acudir, en representació de la Corporació, el director de gestió i finances, Santiago Cardona, l’assessora Next Generation, Caterina Vidal, i la tècnica de l’empresa Veolia, Montse Bresolí. Candini va compartir amb la resta de reunits el projecte que està impulsant Calella denominat “Calella Emissions Zero”. Es tractava d’exposar el treball fet per analitzar si total o parcialment encaixava amb les iniciatives de Pineda de Mar, Malgrat de Mar i de la Corporació per unir esforços i crear uns projectes amb més musculatura.\nL’equip tècnic ha definit quatre projectes per poder optar al finançament ‘Next Generation EU 2021-2027’:


Brian Eno iIanis Varufakis debaten energia nuclear\nDebat acalorat entre Varufakis i Brian Eno sobre l’energia nuclear\nBrian Eno s'hi mostra a favor i Ianis Varufakis, en contra, durant un debat contra el canvi climàtic\nBrian Eno, en una imatge d'arxiu (Foto: Viquipèdia)\n04.02.2022 - 20:55\nActualització: 04.02.2022 - 21:54\nEl músic britànic Brian Eno dóna suport a les nuclears com a mesura a curt termini per a lluitar contra el canvi climàtic. Teclista de música electrònica conegut a tot el món, productor de Talking Heads, U2, Coldplay i David Bowie, columnista del diari The Observer i fundador de Long Now Observer, centre d’estudis especialitzat a visualitzar el futur, Eno va participar en el debat “Arreglem el clima que el capitalisme ha fet malbé”, organitzat per DIEM 25, el partit de Ianis Varufakis, qui el va confrontar. Al costat de tots dos hi havia Roger Waters, de Pink Floyd; la periodista turca Ece Temelkuran; l’actriu índia Dipti Bhatnaga, el productor anglès Frank Barat i l’activista antiracista Asad Rehman, en un debat que es pot veure sencer ací, i que té l’opció de subtítols en català:\n“La raó per la qual dono suport a l’energia nuclear és perquè és l’única tecnologia que tenim, que funciona a gran escala, és molt neta i molt segura, i pot produir grans quantitats d’energia. No ho proposo com una solució a llarg termini. No crec que sigui una solució a llarg termini. Crec que trobarem noves maneres meravelloses de generar energia, però ara mateix la tecnologia que tenim que pot substituir el carbó, el petroli i el gas és la nuclear”, va dir Eno (minut 63:48). Ianis Varufakis no es va mossegar la llengua, i es va obrir un debat prou intens, que va acabar amb Eno en retirada:\n—Varufakis: Brian, digues a la gent de Fukushima que la nuclear és segura. Però, en fi, oblidem-ho, diguem que és completament segura.\n—Brian Eno: Ningú no va morir per intoxicació de radiació a Fukushima.\n—Varufakis: No entrem en això, perquè m’escalfaré. Però posem-nos d’acord per poder debatre. Han de passar quinze anys abans que les nuclears siguin operatives, i serà enormement car. I crearà un estat policial. Finançarà els oligarques, destruirà el nostre moviment! Parleu com si les nuclears fossin una cosa que es pot fer funcionar ara mateix. I no pot.\n—Eno: Ja funcionen ara, Ianis!\n—Varufakis: Ah! Si parles de mantenir les centrals que tenim en funcionament, és una cosa. Però les que tenim ara representen una proporció molt petita de l’energia necessària. En necessitaràs moltes més. Però veig, Brian, que no suggereixes que construïm noves centrals, doncs.\n—Eno: De fet, crec que també ho hauríem de fer.\n—Varufakis: El 70% de l’electricitat de França és produïda per les nuclears. Els ciutadans francesos, especialment els pobres, paguen amb el nas la seva electricitat. No paguen menys que els alemanys, o que els grecs, que no tenen energia nuclear, o sigui que l’energia nuclear no és mai en interès de molts. Sempre és en interès de les grans corporacions que les gestionen. És exactament el contrari del que es deia abans: les coses descentralitzades, propietats del barri, i que es pugui fer funcionar demà, no d’aquí a quinze anys!\n—Eno: No vull que aquesta conversa acabi dominada per un debat sobre l’energia nuclear, de manera que ara mateix no diré res més, però crec que podria respondre a totes aquestes preguntes, amb la condició que estiguem d’acord que som en una emergència real, on hem de fer canvis radicals, no en vint anys, sinó en dos o tres anys. Però no ho faré, no parlaré més d’això.\nMés enllà d’aquest punt calent –llançat just la setmana en què la Comissió Europea, en la línia dels postulats que manifestava Brian Eno, ha declarat les nuclears i el gas eines útils per al canvi climàtic a curt termini, davant l’astorament d’experts i organitzacions ecologistes–, durant l’hora de debat, els ponents van expressar punts de vista coincidents sobre la lluita contra el canvi climàtic, amb moments de sentit de l’humor i tot: “Som a l’espera que Ianis s’apoderi del món per relaxar-nos tots sabent que tenim un bon govern de DIEM”, deia el músic Roger Waters, que va proposar que les estrelles del rock es fessin servir per atraure l’atenció i espargir el missatge ecologista: “Cal organitzar un circ que la gent miri, que cridi l’atenció de la gent, de l’exèrcit que vols galvanitzar”. Brian Eno, sempre tan “mesurat”, anava més enllà: “Hem d’assumir la representació mediàtica d’aquest moviment, i treure’l de les mans dels idiotes que actualment expliquen la història.”\nL’escriptora i periodista turca Eme Temelkuran, crítica amb el govern del seu país, va afegir: “Per desgràcia, vivim en una època on els fets, les dades, no convencen la gent. Es tracta de fer política d’emocions i de màquines de propaganda, de com dius les coses, de com fas sentir la gent, etc. Així doncs, una de les coses que a mi em crida l’atenció és que tota aquesta por [del canvi climàtic], tota aquesta confusió, no es tradueix en res pel que fa a l’acció política.”\nL’actriu i model india Deepti Bhatnagar, va afegir: “Què fa el sistema capitalista? Extreure. Extreure de la terra, extreure del cos de les persones, extreure del cos de les dones.” I va acabar dient: “No oblidem que també hi ha un component de justícia de gènere i un component de patriarcat en tot això.”\nUn debat entre membres de l’esquerra global que demostra la cruïlla en què es troba l’ecologisme en aquests moments, davant la situació imparable de canvi climàtic.


El Congrés aprova els pressupostos generals de l'Estat amb el suport d'ERC, PNB, Bildu, PDeCAT i Més País - Regió7\nEl Congrés aprova els pressupostos generals de l'Estat amb el suport d'ERC, PNB, Bildu, PDeCAT i Més País\nMadrid | 25·11·21 | 16:20\nL'hemicicle del Congrés dels Diputats durant el debat de pressupostos generals de l'Estat, ACN\nEl Congrés dels Diputats ha aprovat aquest dijous els pressupostos generals de l'Estat de 2022 amb 188 vots gràcies al suport del PSOE (120), Unides Podem (34), ERC (13), PNB (6), EH Bildu (5), PDeCAT (4), Més País (2), Compromís (1), Terol Existeix (1), Nova Canàries (1) i Partit Regionalista Càntabre (1). El 'sí' d'aquestes onze formacions ha permès que els segons comptes elaborats per l'executiu de coalició encapçalat per Pedro Sánchez hagin obtingut llum verda per continuar la tramitació parlamentària al Senat. Si a la cambra alta no pateixen cap modificació quedaran definitivament aprovats, però si s'hi introdueix algun canvi hauran de tornar al Congrés per ser ratificats abans del 31 de desembre.\nA diferència de l'any passat, el PNB no ha tancat un acord global amb el govern espanyol. Tot i el vot favorable al Congrés a les diferents seccions, els nacionalistes bascos van advertir ahir dimecres que no descartaven seguir negociant per introduir modificacions en la tramitació al Senat. El PNB ha criticat que la negociació enguany s'hagi dut a terme per parts i no hagi estat en conjunt i vol seguir negociant més reivindicacions.\nEl govern espanyol va tancar dimarts un acord amb ERC que implica el compromís que la llei audiovisual reservi un 6% a les llengües cooficials en el catàleg de plataformes com Netflix, HBO o Amazon Prime. També van acordar una sèrie d'inversions que incrementen al 19% la inversió a Catalunya així com la jubilació anticipada de Mossos, que el traspàs de Rodalies es comenci a fer a finals d'aquest mes de novembre o una auditoria pública a la Seguretat Social.\nEH Bildu va anunciar dilluns el 'sí' als comptes públics després d'assolir un acord que implica el compromís del govern espanyol de "convertir l'escut social en permanent", amb mesures com la suspensió de desnonaments a famílies vulnerables, així com 25 milions d'euros per al fons de compensació de víctimes de l'amiant i inversions al País Basc, entre altres.\nEl PDeCAT va avançar el vot favorable dels seus quatre diputats dimarts després d'aconseguir que entitats sense ànim de lucre que presten serveis socials o cooperen amb la sanitat pública puguin rebre diners dels fons Next Generation.\nEls dos diputats de Més País van anunciar dilluns el seu vot a favor dels pressupostos un cop el govern espanyol va accedir a la seva petició d'incrementar en cinc milions el pla de Salut Mental -de 20 a 25 milions- per contractar psicòlegs i orientadors als centres d'ensenyament secundari, crear plans de prevenció del suïcidi, i per a la formació dels professors per a la detecció anticipada de conductes suïcides.\nPel que fa a Compromís, el pacte per votar a favor dels PGE implica incloure-hi 26,8 milions d'euros més per al País Valencià així com el compromís de l'executiu de Pedro Sánchez de publicar un document amb els criteris de població ajustada per al sistema de finançament autonòmic que "resoldran el problema d'infrafinançament valencià". Terol Existeix, Nova Canària i el PRC també han confirmat el vot favorable aquesta setmana.\nPartits sobiranistes afirmen que la Constitució «violenta els drets democràtics»\nEuropa press. Madrid/Múrcia


📚 Planificació, 5.000 docents extra i 39 milions per a un nou curs segur\nEl Consell de Ximo Puig incrementa el professorat en un 15% per al curs 2021-2022 mentre que altres comunitats, com la de Madrid, només contracten un 27% dels docents promesos per al curs anterior\nEl Govern d'Espanya destinarà a la Comunitat Valenciana un total de 125 milions d'euros per a polítiques educatives, digitalització, i finançament de llibres de text i unitats d'acompanyament educatiu\nEn matèria de política educativa, fer els deures implica planificar, reforçar les plantilles i destinar més recursos a l’essencial. El Consell de Ximo Puig ha fet els deures de cara al curs 2021-2022 i, en plenes vacances escolars, les aules valencianes ja estan preparades per a un inici de curs segur a partir de setembre. La recepta per a un curs segur es prepara a partir d’uns ingredients específics: un esforç extra d’organització i planificació, la contractació de 5.000 docents i la inversió de 39 milions d’euros per a augmentar la seguretat sanitària dels centres educatius de la Comunitat Valenciana.\nEl Govern valencià té clar que és el moment de redoblar els esforços perquè les aules continuïn sent espais segurs, com demostra el fet que el 99,9% dels grups d’alumnat valencià va acabar l’última setmana de curs sense incidències per Covid. En un curs especialment complicat per la incidència de la pandèmia, l’Executiu ha decidit reforçar les plantilles amb vista a un millor desenvolupament de les classes i un millor repartiment del treball, i per això ha anunciat la contractació de 5.042 docents extra. Es tracta d’un reforç del 15% del total del professorat valencià, una xifra que contrasta amb les polítiques de personal d’altres comunitats autònomes governades pel PP, com la de Madrid, que ha decidit contractar només el 27% dels docents promesos per al curs anterior, que no va arribar a incorporar-se.\nAcí, les prioritats són clares i els protocols han funcionat. Per això, durant este curs que ja ha acabat, el Consell de Ximo Puig ha contractat 4.500 docents de reforç i ha immunitzat a 110.000 persones vinculades al món educatiu per a atallar la propagació del virus a les aules i protegir l’alumnat. A més, s’han pres mesures per a eliminar la bretxa digital i, sobretot, per a garantir que, en el retorn a la presencialitat, ningú es quedés enrere. En esta línia han anat mesures com el xec escolar o la consolidació del programa Xarxa Llibres d’intercanvi de llibres de text.\n125 MILIONS DEL GOVERN D’ESPANYA\nAixí mateix, el Govern central ha destinat a la Comunitat Valenciana un total de 125 milions d’euros per a polítiques educatives i per a avançar cap a una educació més digital i integradora. En concret, i en el marc del Mecanisme de Recuperació i Resiliència, la Comunitat Valenciana rebrà 104 milions d’euros per a la digitalització del sistema educatiu, 6 milions d’euros per a finançar llibres de text i materials didàctics, i 2,9 milions per a unitats d’acompanyament. A més, al territori valencià li corresponen 11 milions d’euros per a programes de reforç educatiu (PROA).\nAixí, som la tercera autonomia que més fons per a la digitalització i per al reforç educatiu rep, i la segona a rebre més fons per a les unitats d’acompanyament i orientació i per al finançament de llibres de text, unes quantitats responen al treball del Consell de Ximo Puig per dotar al sistema de més centres i més docents. I és que el reforç de personal i recursos ha demostrat ser la recepta més eficaç per a un curs segur, i el Govern valencià ja ha reunit tots els seus ingredients per al nou any escolar.


La cultura s’apodera del Baix Llobregat durant tres dies\nUn total de 20 ajuntaments de la comarca organitzen el primer festival 'online' amb més d’un centenar d'actuacions en directe\nVint ajuntaments del Baix Llobregat han sumat esforços i molta creativitat per organitzar el primer festival 'online' d'àmbit comarcal. Es tracta d'El Baix és cultura, una iniciativa que vol posar en valor el talent cultural de la comarca, potenciant i donant suport als i les artistes locals a través d'un projecte comú que els obri també noves finestres més enllà del seu municipi, en un moment on el sector cultural està especialment colpejat per la crisi sanitària de la COVID-19. El certamen cultural començarà aquest divendres 8 de maig i es realitzarà de manera simultània als 20 municipis participants a través de quatre canals d'Instagram.\nEl Baix és cultura aplegarà més de 100 actuacions en directe, a través de quatre canals d'Instagram i amb els artistes actuant des de casa seva, des de cadascun dels 20 municipis. Per facilitar el seguiment de les activitats programades, els ajuntaments participants han dividit la comarca en quatre zones geogràfiques, amb un canal específic per a cadascuna d'elles: elbaixescultura_zonanord (Sant Andreu de la Barca, Martorell, Abrera, Sant Esteve Sesrovires i Esparreguera), elbaixescultura_zonacentre (Molins de Rei, Cervelló, Sant Vicenç dels Horts, Vallirana, Pallejà i Sant Feliu de Llobregat), elbaixescultura_zonafontsanta (Sant Joan Despí, Cornellà, Esplugues, i Sant Just Desvern) i elbaixescultura_zonadelta (Sant Boi, Viladecans, El Prat, Gavà i Castelldefels). Cada canal emetrà les activitats de les seves poblacions tot i que es farà una difusió conjunta.\nS’han programat disset tallers (circ, cuina, ball, ràdio, robòtica, etc.); cinc contacontes (per a infants i adults); tres accions d'art digital (curts i sèries); setze actuacions de dansa (clàssica, contemporània, espanyola, urbana, etc.); sis monòlegs; trenta-cinc concerts acústics, de música clàssica, jazz o flamenc; 5 sessions de DJ; cinc activitats relacionades amb la literatura, i cinc més teatrals (familiars, cabaret, pallassos, etc.).\nSuports d'artistes comarcals\nA més de les actuacions en directe, han estat nombrosos els artistes vinculats al Baix Llobregat que han donat suport a aquest festival a través de missatges que podrem veure a les xarxes socials com els actors José Corbacho i Quim Masferrer, la cantant Lucrecia, el periodista i escriptor Francesc Latorre, Eduard Costa, d'El últim indi i excomponent dels Amics de les Arts, o de Santi Balmes, cantant dels Love of Lesbian.\nDissabte 9 de maig, d'11 a 14 h i de 17 a 00 h\nDiumenge 10 de maig, d'11 a 14 i de 17 a 20 h\nConsulteu la programació als diferents canals d'INSTAGRAM\nRedacció / Fotos: CCMA


Somnis de mestre\namb els bons propòsits també arriben els primers neguits, que sovint ens visiten en somnis que potser no recordem l'endemà. Heus-ne aquí cinc\nAquest nou curs ens portarà un grapat de coses. Coses de tots colors, però sobretot, ens portarà alumnes, que són la matèria primera de la nostra feina. La qüestió és, com sempre, preguntar-nos si estarem a l’alçada de les seves necessitats i de la seva imaginació. Així, amb els bons propòsits també arriben els primers neguits, que sovint ens visiten en somnis que potser no recordem l’endemà. Heus-ne aquí cinc.\nEn aquest somni, hi ha un nen que va al zoo amb l’escola i, en trobar una gàbia buida, hi entra. Un altre nen l’imita i així tota la classe, el mestre i tot. Quan el director del zoo va a veure què passa, té una gran idea, i se’n va corrents a donar l’ordre que apugin el preu de les entrades.\nLa peixera mòbil\nEn aquest somni un peix va a parar dins d’una peixera, on canta cançons d’enyorança del riu on el van pescar. Un dia, la seva mestressa el sent cantar i pensa de portar-lo a un programa de televisió per fer-se famosa. Però, quan tot era a punt, el peix deixa de cantar, perquè troba que anar pel món en peixera és humiliant.\nUna fotografia molt curiosa\nEn aquest somni una nena té una fotografia dels nens i les nenes de la seva classe penjada a la paret de la seva habitació. És una fotografia molt curiosa perquè el lloc de la mestra està buit. I quan una amiga li pregunta a la nena per què la mestra no surt a la foto, la nena li explica que la seva mestra és vampiressa i que les vampiresses no es poden fotografiar, i que ella, abans que fessin la fotografia, ja sabia que era vampiressa, perquè un dia li va agafar per riure i ensenyar els ullals.\nL’acadèmia de gossos\nEn aquest somni hi ha un pare que somia que porta el gos a fer un curset de defensa en una acadèmia de gossos, i el seu somni es creua amb el del seu fill, que somia que porta el gos a fer un curset d’endreçar habitacions; i el somni del pare i el somni del fill es creuen amb el somni del gos, que somia que els seus amos el porten a una acadèmia per aprendre a amagar ossos; i li agrada tant la idea que es desperta bordant, i de passada desperta també l’amo, el fill i el mestre, que somiava en tots tres.\nEls venedors de llaminadures\nAquest somni passa a la cantonada de l’escola, on hi ha un venedor de llaminadures que a l’hivern fa cara de pica-pica; a la primavera, de caramel de goma; a l’estiu, de gelat de llimona; i a la tardor, de piruleta. I els nens de l’escola li diuen el Quatre estacions. Quan es mor, el nou venedor de llaminadures té la mania de fer l’ullet, i els nens i les nenes li diuen l’Intermitent. I quan el Quatre estacions i l’Intermitent es troben al cel es peten de riure, perquè el nou venedor de llaminadures és negre i li diuen el Pega dolça.\nÉs clar que els professionals de l’ensenyament obligatori detectaran els missatges subjacents en aquests somnis. Una visita al zoo remet al joc; La peixera mòbil, al respecte; Una fotografia ben curiosa, a l’atzar; L’acadèmia de gossos, a l’altruisme; Els venedors de llaminadures, a l’afecte. Qualsevol altra interpretació, i més encara si estigués lligada a una tendència pedagògica nova, o vella, sorgida en despatxos, difosa en instruccions i amplificada en cursos, jornades i conferències ad hoc s’allunyaria molt del sentit que cercava donar-los després de pensar-m’hi prou, perquè els conceptes suara esmentats, i d’altres que no s’han afegit en aquest escrit, no són, al meu parer, només els materials amb què es fan el somnis de mestre, sinó -diguem-ho ras i curt-, el seu ofici.\nL’escola que va créixer en un hort de mandioca La ugandesa Beatrice Ayuru explica la història de Lira Integrated…


Actualitzada 18/05/2020 a les 07:32\nNo té sentit que tractis de nedar contra el corrent tot i el coratge que tens. En aquest moment t'has estancat enmig de fortes corrents que no t'estan portant cap a on desitja. En general, un bon capità prefereix deixar-se arrossegar fora de el curs en comptes de lluitar contra el corrent i arriscar-se a encallar.\nAvui, pot ser que somiïs amb unir-te a una cosa que és completament oposat al que has estat fent durant els últims anys. Si ho fas, tindràs dificultats i la necessitat d'aconseguir algun tipus de compromís. A el no haver manera pràctica de satisfer completament els teus somnis utòpics, serà bo per a la teva ànima desenvolupar més integralment alguna de les teves idees singulars.\nTindràs la sensació de preocupació per qüestions de diners en aquest moment. No veus la manera de sortir endavant en un futur pròxim. No et permetis omplir-te de por. L'energia astral en funcionament et demanarà viure dia a dia sense un pla detallat per al futur. És difícil, però ho aconseguiràs!.\nEl teu ambició professional avui sentirà una sacsejada. La configuració astral et posarà sensible a el fet que estaràs disminuint la teva llibertat d'expressió per complir amb la norma. I aparentment desitjaràs fer-ho sense importar el preu. Per més que Ànsies reconeixement, no és aquesta la manera de aconseguir-ho. No podràs seguir així per molt temps més.\nHi ha la possibilitat que en els últims dies molts plans i desitjos hagin pres forma en la teva ment. Com a regla general, sempre vols crear noves idees, com més siguin millor serà. Però avui, la freda brisa de l'realisme escombrarà aquests grandiosos esquemes, liquidant tots menys aquells que realment siguin viables. El que quedi tindrà substància, i valdrà la pena fer-ho.\nCuestionarás alguns aspectes fonamentals de la teva professió. Però no serà una cosa tan dolent. És molt fàcil per a tu acumular experiències sense intentar sintetitzar-les i entendre el seu significat profund i entre línies. I aquesta no és una manera equivocada d'anar per la vida.\nPer sort pots acurrucarte al teu llit quan arribi la nit. Potser sigui l'únic moment agradable del dia. Avui hauran guiar-te la paciència i la constància. Si avui tens planificat posar-te en contacte amb algun organisme administratiu, serà millor que deixis tot per escrit. Ah, i no oblidis portar amb tu un analgèsic.\nAvui és un dia per concentrar-se en el treball. L'energia astral en joc pot fer-te dubtar respecte als teus objectius, especialment els professionals. Sembla important que en aquest moment no descuidis les preocupacions materials. Hi ha algun tema que cal redefinir? És probable que la millor manera de passar el dia sigui a través de la reflexió.\nRetreus amb massa freqüència a la teva parella per no donar-te la independència suficient. I alhora tractes d'estar tan a prop de tal que ets tu qui crea el dilema. Avui l'energia astral en joc et impulsarà a què reclamis la teva independència i t'alliberis d'aquesta por constant que la teva parella et vagi a abandonar.\nSi tant enyores la teva llibertat, per què no has intentat aconseguir-la? És perquè no et va semblar pràctic fer-ho, o has estat sentint que la teva relació és l'única estable enmig d'una vida d'una altra manera tumultuosa? L'energia astral en joc et diu que confiïs en aconseguir la vida que desitja. No obstant això, potser hagis de "deixar tot" per aconseguir-ho.\nAvui no intentis aconseguir tot el que vols fer. L'actual alineació celestial està assenyalant que hi haurà pèrdues d'energia amb relació a trobades casuals que succeeixin avui. Hi haurà qui intentin vendre't alguna cosa o et demanaran ajuda o consells per problemes personals. Tu, que enyores tenir temps tot sol per concentrar-te, hauràs cuidar-te de no estancarte a les necessitats dels altres.\nTu, qui s'ha acostumat bastant a patir restriccions, t'enfrontaràs a les dificultats del dia molt millor que els teus col·legues. Però no et sacrifiquis! Com t'agrada ser útil, la teva bondat et fa córrer el risc que s'aprofitin de tu. En comptes de seguir acceptant més compromisos per què no compartir l'abundància de treball amb els que són responsables per ell?\n6.La propietat espera la proposta dels...\n1. La Massana obre avui els berenadors de la...\n2. Govern decreta dol nacional de l'1 al 3 de juny\n3. Interior estudia canviar la llei per introduir...\n4. Acord amb els docents per fer l'hora extra el...\n5. Totes les oficines de Crèdit Andorrà estaran o...\n6. Vallnord Pal-Arinsal inicia la temporada...\n7. Landry Riba prepara la represa dels contactes...\n8. Sant Julià reobre l'escola bressol dimarts amb ...\n10. Pujar 'des del sofà'


Frases sobre Bibliofília 73 | Biblioaprenent\nFrases sobre Bibliofília 73\n15 Mai, 2008 per biblioaprenent\nJ.C. Una de les facetes més destacables de la seva multipersonalitat literària és la de bibliòfil. Com qualificaria la seva relació amb els llibres?.\nJ.P. De premonició. Sense llibres no puc viure. He llegit enormement i he comprat molts llibres de la meva absoluta admiració. Darrerament ja no lleigeixo. Els toco, els acarono, espero el dringar del full de paper, que és diferent en totes les èpoques i, sobretot, n’admiro la tipografia, que cada vegada és diferent segons el segle en què s’ha imprès. Això encara em fa molt de bé i em fa sospitar que la meva vida era precisament això. Tinc més de 30.000 llibres i l’altre dia encara en vaig comprar un que em va portar Luis Bardón de Madrid. És un tractat d’alquímia de Ramon Llull únic al món. Em va dir: ‘ Pensi que s’endú l’únic llibre que hi ha de Llull parlant de la transmutació dels metalls, el Mercurialis’”.\nJ.C. Era un dels pocs que li faltaven?.( el “Mercurialis”)\nJ.P. De Ramon Llull, sí. No és per fer el fatxenda, però tinc una mostra important de la seva obra: la primera edició de l’Ars Magna, del Testamentum i de molts altres.\nJ.C. I els té tots controlats?.\nJ.P. No, però m’agrada molt mourel’s. Ara mateix estava mirant tots els llibres de màgia que tinc. El llibre dels vampirs, el Martin de Río, el Maleficarum, i n’hi ha un que es rebel.la i no hi ha manera de trobar-lo. I mentre el busco aprofito per mirar-los, per sentir-los.\nJ.C. Però tenir aquestes joies bibliogràfiques a l’abast de la mà li deu reportar moltes satisfaccions, oi?.\nJ.P. Miri, ara li explicaré una anècdota. En un dels meus viatges, haig de dir que he viatjat constanment arreu del món, vaig trobar la primera edició de la Divina Comèdia. I la primera edició de 1525 de la Divina Comèdia em va deixar esparverat perquè fullejant-la i parlant amb Riquer, vaig descobrir que no diu ‘l’avara povertá dei catalani’. No ho diu. Dante diu:’L’avara povertá di Catalogna’, això encara és més greu, perquè catalans podrien ser uns que sí i els altres que no, però Catalunya era tota sencera. I era avara perquè els nostres reis eren pobres i treballadors i quan se’ls hi feia un estrip a la capa, enlloc de canviar-la la recosien i si la corona quedava torçada per un cop, amb un martell la tornaven a posar dreta. Això no agradava gens als diplomàtics perquè consideraven que uns reis que feien aquestes coses no podien ser gaire bons reis.\nJ.C. I en aquesta recerca de llibres, ha pesat més la voluntat o la casualitat?.\nJ.P. Hi ha hagut de tot. En alguns casos coneixia l’existència de l’exemplar i en d’altres la troballa ha estat casual. He trobat llibres a Nova York, a Roma, a Paris, a tot arreu del món. Els uns buscant-los i els altres m’han vingut a trobar a mi. La predestinació.\n“Última entrevista amb el poeta Joan Perucho” per Jordi Cervera al diari Avui el 25 de desembre de 2003. i extret de Corpus Literari-Ciutat de Barcelona. http://www.ducros.biz/corpus/index.php?command=show_news&news_id=2221


El Circuit de Màdel viurà una cita clau amb les 12 hores de Miramar | Fosbury\nFosbury » Màdel » El Circuit de Màdel viurà una cita clau amb les 12 hores de Miramar L’ Intercomarcal té una classificació molt apretada abans de la quarta edició d’aquest Torneig\nDesprés de les dues primeres cites del III Circuit Intercomarcal de Màdel, a Picanya i a Guadassuar, arriba el torn de Miramar. La localitat de la Safor és una de les que millor ha acollit la nova modalitat del màdel. Bona mostra d’això és el fet que la primera escola municipal de màdel es va crear a Miramar, l’any 2016. Des d’aleshores han organitzat tres campionats i, com no podia ser d’altra manera, formen part del Circuit Intercomarcal.\nAquest any, la cita serà el pròxim 9 de juny, a partir de les 9.00h al C.E. El Molí, i comptarà amb tres categories: 1a, 2a i iniciació.\nEn 1a categoria, l’equip Deportes Frías, imbatible fins al moment, i amb 50 punts, intentarà seguir al capdavant de la classificació. Els seus perseguidors més pròxims són els equips Elmusa i Contreras-Picanya, ambdós amb 35 punts.\nEn 2a categoria, són els equips Davids i Florestibles els líders de la classificació (ambdós amb 25 punts), perseguits per Socarrades Campanar A i CPV Ontinyent, que disposen de 20 punts.\nLes inscripcions per al torneig estan obertes fins al 6 de juny, contactant al telèfon 616135343.\nLes darreres setmanes s’ha celebrat un campionat mundial singular a través de les xarxes socials.…\nLes darreres setmanes s'està celebrant un campionat mundial ben singular a través de les xarxes…\nLes instal·lacions del Club de Natació Barcelona han acollit aquest cap de setmana el Campionat…\nLa cinquena parada puntuable per al Circuit Intercomarcal de Màdel 2020 va tenir lloc a…


Quina és la importància dels oceans? | Anellides\nHome/Oceanografia/Quina és la importància dels oceans?\nCommemorant el dia internacional dels oceans, el dia 8 de juny, volem fer referència a l’oceà i mostrar la importància que té aquesta gran massa d’aigua que ocupa dues terceres parts de la superfície del nostre planeta.\nQuè és l’oceà?\nEns referim a la massa total d’aigua salada que cobreix el 71% de la superfície terrestre. El terme oceà es refereix a tot, mentre que mar es refereix a una part d’aquest tot.\nEl terme oceà també s’aplica a cadascuna de les quatre grans regions en què es considerava dividit clàssicament: Oceà Atlàntic, Pacífic, Índic i Àrtic. A aquests quatre, se n’hi ha afegit en temps recent un cinquè: l’oceà Austral o oceà Antàrtic.\nL’origen de l’oceà es remunta a fa 4,4 bilions d’anys, on es creu probable que s’originés la vida de manera instantània després de la formació del primer oceà terrestre, en unes surgències hidrotermals submarines semblants a les que hi ha als fons marins actuals. L’oxigenació de l’atmosfera terrestre és producte del desenvolupament de la vida i de l’aparició de la fotosíntesi, la qual iniciaren uns organismes primitius anomenats cianobacteris.\nEls oceans són de gran importància, ja que són els responsables de què la Terra sigui habitable per a la humanitat. És la font de la vida i el gran regulador del clima del nostre planeta. Les precipitacions, l’aigua potable, el clima, el temps, les costes, gran part dels nostres aliments, inclòs l’oxigen de l’aire que respirem provenen del mar i són regulats per aquest. A més a més històricament l’oceà ha sigut essencial pel comerç i el transport.\nImportància dels oceans per als humans\nL’oceà acull una gran biodiversitat, concretament unes 200 mil espècies identificades, i de moltes més que estan per descobrir, ja que l’oceà és la part més desconeguda del planeta. L’ésser humà sempre ha tingut una relació molt estreta amb la biodiversitat marina i mantenir-la és de gran importància, d’entre altres, perquè uns 3.000 milions de persones depenen directament de la biodiversitat que alberga l’oceà.\nTé un paper determinat en la producció primària global i també en els cicles de nutrients essencials per a la mateixa vida, com el nitrogen i el fòsfor. De la mateixa manera l’oceà ens proporciona recursos de tota mena, com hidrocarburs, energia, minerals i aliments.\nPer altra banda és un espai utilitzat pel transport i comerç entre continents, de fet el 90% del comerç mundial es fa per mar, com també és utilitzat per a la instal·lació d’infraestructures, abocament de residus i pel lleure, d’entre altres.\nL’oceà juga un paper molt important en el cicle global del carboni. Arran de l’augment de les emissions de CO₂, d’entre altres gasos d’efecte hivernacle, hi ha hagut un escalfament global del planeta. L’oceà absorbeix el CO₂ i a conseqüència tendeix a acidificar-se.\nTota l’aigua de l’oceà del planeta està connectada i funciona com una cinta transportadora, que duu cap als pols l’aigua calenta superficial que absorbeix CO₂ a les latituds tropicals de l’oceà Atlàntic. Aquests grans sistemes de circulació oceànica són claus en la captura del CO₂, s’estima que avui dia l’oceà ha absorbit el 30 % del CO₂ produït pels humans.\nDurant el seu recorregut, l’aigua es va refredant lentament i també es torna més salina. Quan arriba al mar de Groenlàndia, al mar de Labrador i a les costes antàrtiques del mar de Ros i del mar de Weddell, l’aigua densa superficial s’enfonsa cap a les profunditats arrossegant el CO₂ que conté. Tot seguit, les aigües enriquides en CO₂ retornen cap als tròpics. Mentre es desplacen, les aigües fredes es van barrejant amb les capes més càlides que tenen al damunt i tornen a pujar, molt a poc a poc, cap a la superfície.\nEls oceans han absorbit un terç del CO₂ que hem emès cap a l’atmosfera des de la Revolució Industrial. El resultat és un augment del 25% de l’acidesa de l’oceà. Dins de l’aigua el CO₂ es transforma en àcid carbònic i la saturació en carbonat disminueix. Això representa un problema per exemple per a tots els animals que utilitzen el carbonat marí per fabricar les seves closques, com els mol·luscos, caragols, coralls i eriçons de mar entre molts altres.\nEscalfament de l’oceà\nL’oceà té una gran capacitat per absorbir i redistribuir la calor atmosfèrica, des de la dècada dels 70 l’oceà ha absorbit més del 93% de l’excés de calor a causa de les emissions dels gasos d’efecte hivernacle. Això representa 1,3 °C d’escalfament de mitjana de la superfície de l’oceà en els darrers cent anys. Tot i que l’últim estudi de la revista Science de 2019 indica que l’oceà s’escalfarà un 40% més de pressa del que s’esperava i això es traduirà a una acceleració de l’augment del nivell del mar a tot el món. Els efectes d’aquest escalfament es veuen reflectits en el mateix ecosistema marí, com per exemples que en els últims 150 anys la superfície dels esculls de coralls vius s’ha reduït a la meitat.\nFa milers d’anys els nostres avantpassats ja depenien de la pesca per alimentar-se, el peix és el producte natural més comercialitzat. Però la dependència mundial de la pesca representa la amenaça més gran per a les poblacions de peixos. Moltes espècies estan sobreexplotades, i el nombre de les que es troben en aquesta situació no para de créixer.\nA mesura que han anat creixent les ciutats les aigües residuals anaven a parar a rius i badies. Avui hi ha plantes de tractament d’aigües residuals, però des dels anys 50 i 60 ha aparegut un factor encara més important, l’agricultura comercial. Els fems, purins d’origen animal i els fertilitzants químics que utilitzen aquestes són considerants, pel que els conreus no poden absorbir-los completament, la qual cosa fa que arribin als rius a través de les aigües subterrànies i acabin al mar. Un cop allà, estimulen el creixement del plàncton i les algues. En morir, les restes d’aquests organismes cauen al fons, on les consumeixen els bacteris, que en aquest procés utilitzen fins a la darrera engruna d’oxigen, l’anomenada eutrofització o zones mortes davant de les costes.\nEl 40% de l’oceà està afectat a causa de la contaminació causada pels humans a diferència del 3% que es troba sota protecció.\nExisteixen diversos tipus de contaminació com podria ser, la contaminació per petroli deguda a aigües residual, fuites durant les perforacions petrolieres, transport marítim, vessaments i accidents de perforació, per sort la contaminació per petroli ha disminuït a causa d’una regulació més estricta del transport marítim.\nPel que fa a la contaminació per plàstics hi ha un problema molt gran que a mesura que passen els anys va a pitjor, ja que la quantitat de residus que acaben anualment incrementen amb el temps. Això ha provocat que es formin a tots els girs oceànics del planeta les anomenades illes de plàstic i que inevitablement, igual que els productes químics i els metalls pesants, els plàstics també han entrat a la cadena tròfica.\nPer altra banda podem parlar de la contaminació acústica deguda al transport marítim, a la mineria d’aigües profundes, activitats militars, instal·lació de planxes i altres estructures de contenció i subtensió del fons marí per a ports i plataformes, cerca de reservoris de petroli i gas amb instrumentació acústica de gran abast, i extracció de petroli i gas natural. La contaminació acústica augmenta a mesura que s’incrementa el seu ús, i afecta gran part d’espècies que habiten en aquest, però en especial als mamífers marins, ja que es comuniquen i desplacen mitjançant el so.\nEl futur dels mars i oceans\nL’oceà està greument amenaçat, la contaminació, la sobreexplotació pesquera, l’explotació minera i la falta d’àrees marines protegides són alguns exemples de les greus amenaces que recauen sobre l’oceà.\nConservar i utilitzar de forma sostenible els oceans i recursos marins ens permetrà mantenir i recuperar els caladors de pesca, conservar espècies, recuperar ecosistemes i a més a més ser capaços de respondre a la crisi climàtica, a la presència de plàstics i altres activitats antropogèniques que actualment malmeten els oceans.\nUna bona proposta per portar a terme aquestes millores és mitjançant una xarxa de santuaris marins, els quals protegeixin zones de reproducció, desenvolupament d’espècies, diversos ecosistemes i les espècies que habiten en ells, prohibint activitats humanes que perjudiquin la biodiversitat.\nAquesta proposta ha estat debatuda entre els 193 estats membres que formen l’ONU (Organització de les Nacions Unides) amb el “Tractat Global dels Oceans”, un pacte que pretén protegir la biodiversitat marina mitjançant la protecció d’un 30% de les aigües internacionals dels oceans per a l’any 2030. El resultat d’aquest tractat per a la regulació de les aigües internacionals de tots els oceans de la Terra estarà redactat aquest any 2020.\nDes d’Anèl·lides esperem que el tractat aprovat sigui com a mínim el que defengui la creació de Santuaris Marins al 30% de les aigües internacionals que formen els oceans.\nAtles del mar. Fets i dades sobre les amenaces als ecosistemes marins. Universitat de Barcelona 08/06/2020\nOcéanos 07/06/2020 https://es.greenpeace.org/es/trabajamos-en/oceanos/\nVida submarina 08/06/2020 https://www.un.org/sustainabledevelopment/es/oceans/\nEl tratado Global de los Océanos estará aprobado a finales de 2020 08/06/20 https://www.energynews.es/tratado-global-de-los-oceanos-2020/\n¿Cómo avanza el Tratado Global por los Océanos? 08/06/2020 https://www.greenpeace.org/mexico/blog/3200/como-avanza-el-tratado-global-por-los-oceanos/


tenir el cap clar: 21/02/16 - 28/02/16\nEl darrer MWC ha posat de moda el grafè i s'han començat a veure les ilimitades aplicacions i avantatges que té aquest material. Però, ¿què és el grafè?\nUns dels invents genials que hem utilitzat fins avui han estat el llapis i la goma d'esborrar. El llapis –estri format per una petita funda de fusta amb una ànima d'una cosa grisosa– és una eina que aviat vam descobrir que ens permetia fer un traç, escriure una paraula o fer un dibuix; una eina amb la qual, amb molta facilitat, podíem escriure els nostres pensaments o dibuixar la nostra imaginació. I recordem fer-ho sense por d’equivocar-nos ja que podíem esborrar qualsevol errada i tornar a escriure sobre el mateix full de paper: sense taques, sense tatxadures, sense que es notés la correcció…\nDe menuts ens preguntàvem ¿què era això que feia que podéssim escriure amb tanta facilitat, poguéssim esborrar-ho –fer-ho desaparèixer!– i continuar escrivint com si res no hagués passat? I quan s’acabava la mina, agafavem una maquineta de fer punta i treiem un altre tros de punta, afuada, per continuar treballant.\nTots hem tingut un llapis als dits, tots hem constatat l’encís que ens produeix guixar amb un llapis, tots no vam parar fins esberlar, per primera vegada, la fusta protectora de l’ànima del llapis per tal de poder contemplar amb els dits allò que ens permetia plasmar amb tanta facilitat la nostra imaginació. Amb un ganivet ben esmolat vam obrir –de dalt a baix– la fusta i va aparèixer –amb molta sort sencera– la “mina” una cosa fina, prima, dèbil, que es trencava amb facilitat si no teníem cura i que ens va embrutar de negre els dits mentre la remenàvem: vam tenir la primera experiència amb un material desconegut per a nosaltres: el grafit.\nDe més grans, quan vam començar a estudiar física i química, vam aprendre que la base de tota la vida coneguda a la terra és un element químic anomenat carboni, element sòlid, no metàl·lic, tetravalent, base de la química orgànica: totes les formes de vida que es coneixen estan formades de molècules compostes de carboni. En el mateix cos humà el carboni és el segon element més abundant després de l'oxígen.\nEl carboni es presenta a la Naturalesa sota dues formes al·lotròpiques pures (un mateix element que té estructures químiques diferents): el diamant (del grec adámas, inalterable) i el grafit (del grec graphein, escriure). I quina va ser la nostre sorpresa quan vam saber que la “mina” del llapis és de grafit. La nostra pregunta va sorgir immediata: ¿com és possible que un element es pugui presentar sota dues formes tan diferents i oposades com diamant, el mineral més dur i transparent, i grafit, el més tou i de color negre?\nBé, això és el preàmbul per parlar del grafè, material que va ser preparat i identificat com una capa aïllada constituent del grafit. L’estructura del grafit fa molts anys que és coneguda i des de feia molt de temps els científics intentaven aïllar-ne les capes constituents que, cada una d’elles, és com una tela de galliner sobreposada una sobre una altra per dèbils forces. Molts esforços s’havien fet en el camp químic i micromecànic i s’havien arribat a aconseguir mostres de 10-12 capes, però mai s’havia arribat a aïllar una capa sola.\nL’any 2004 Andre K. Geim –un holandès nascut a Rússia– i Konstantin Novoselov –de nacionalitat russa i britànica– professors a la Universitat de Manchester, van aconseguir, amb una tècnica rudimentària (com tots els grans descobriments), preparar i identificar una capa constituent del grafit del gruix d’un àtom: havia nascut el grafè. ¿I com ho van fer? Van fer una ratlla amb un llapis en un paper i a sobre hi van posar cinta adhesiva. La van arrencar i aquesta la van cobrir amb un altre tros de cinta adhesiva, van separar els dos trossos de cinta i van repetir el procés unes trenta vegades fins que el microscopi els va indicar que el residu tenia una sola capa: s’havia obtingut el grafè.\n¿I què té d’especial el grafè? Doncs, com diu el doctor Josep Castells: per primera vegada en la història de la humanitat, hom disposava d’un objecte, d’una realitat material que és un objecte bidimensional. En aquest món totes les altres coses són tridimensionals i no sembla probable que en molt temps, la humanitat disposi de cap altra realitat bidimensional. Tant important és l’esdeveniment que el 2010 els seus descobridors van rebre el Premi Nobel de Física. El grafè és una forma de carboni d’un gruix d’un àtom, i aquesta forma plana té unes propietats tan excepcionals que la seva aplicació en el món tecnològic d’avui ens farà canviar moltes de les nostres maneres de funcionar. La seva estructura és com una tela de galliner o com un rusc d'abelles.\nLes característiques físiques del grafè són realment espectaculars.\nés el material més prim (3M de fulls de grafè, un sobre l’altre, fan un gruix d’1mm)\nté l'àrea superficial més gran (2630m2/g)\nés el material més fort mai mesurat (300 vegades més fort que l’acer): faria falta un elefant, reposant sobre un llapis, per travessar un mocador de coll fet de grafè\nés el més rígid o dur (més que el diamant)\nés el cristall més “estirable” i plegable (20% d’elasticitat)\nté el rècord de conductivitat tèrmica (superior a la del diamant)\nté la més alta densitat de corrent a temperatura ambient (1M de vegades la del Cu)\nés completament impermeable (no el travessen ni els àtoms d’He)\nté la mobilitat intrínseca més alta (100 vegades la del Si)\ncondueix l’electricitat en el límit of no electrons (això és pels entesos)\nés el portador de càrrega més lleuger (massa zero en repòs)\nté el pas mitjà lliure més llarg a temperatura ambient (interval de l’ordre de la micra)\ngenera electricitat quan li incideix la llum\nés capaç d’autoreparar-se si es produeix un forat a la seva estructura\nMoltes d’aquestes coses probablement no les entendrem mai, però aquesta troballa supera les teories de la relativitat i la mecànina quàntica. Es mou en la teoria de l’electrodinàmica quàntica (QED, quantum electrodinamics).\nEl grafè és un material completament nou i amb unes possibilitatsd'aplicacions sense límit a tot l'entorn de l'home. Això farà que es crein nous materials i aparegui una electrònica innovadora. Podem començar a parlar de l'Edat del Grafè com de l'Edat de Pedra, la del Ferro o la del Coure. Si ja fa temps que hem passat de la ciència ficció a la realitat, ara amb el grafè podem començar a parlar de la regeneració celular i de la conquesta de la galàxia. La nostra vida ordinària, la llar…, tot canviarà.\nSalvador Dalí: La persistència de la memòria (1934)\nconeguda com Els rellotges tous (MOMA)\n¿Rellotges de grafè fa més de 80 anys?\nJunt amb la impressió en 3D el grafè és una de les descobertes mes extraordinàries dels darrers temps. Ho palesen les inversions en investigació i aplicacions que s’estan fent arreu del món i les patents que ja s’han enregistrat. La Comissió Europea va anunciar, el 2013, que invertiria 2000M d’euros en dues línies d’investigació: el Projecte Cervell Humà i el Projecte Grafè. En aquest darrer hi tindrà un paper rellevant Catalunya ja que una de les nou institucions que hi participen és l’Institut Català de Nanotecnologia (ICN), ubicat al campus de la UAB.\nPel que fa a les patents Apple, Samsung i Google n'estan acumulant una gran quantitat. Asia i els USA s’han avançat a aquesta indústria: la Xina té 5000 patents, Corea 4250, els USA 3560, Japó 1580. Europa… només 100! Ha començat una carrera que no se sap on acabarà.\nPerò ja ha sortit el grafè low cost, una patent espanyola, del CSIC, que per abaratir els costos obté el grafè del carbó de coc i no del grafit, ja que així l'aconsegueixen amb temperatures de 1000ºC (en comptes dels 2800ºC necessaris amb grafit) i només en tres passos: oxidar el coc, exfoliar l'òxid de grafè i reducciò tèrmica. A més els materials intermedis serveixen per química fina, catàlisi i biomedicina.\nLlàstima que Steve Jobs ja no sigui entre nosaltres per deleitar-nos amb una de les seves meravelloses aplicacions.\nPublicat per Ramon Torra a 12:32 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: biomedicina, carboni, diamant, galaxia, grafe, grafit, Nobel\n▼ 21 de febrer (1)