Mostassa | L'Artesà\nConte de dimarts 14 d'abril\nHan col·laborat +\nDibuixos i composicions Élida i Alex\nCreació del relat Laura Quinto\nLocució Mercè Meroño\nEl projecte... +\nUn conte per a tu\nJa tenia les dues primeres fulles. Van posar la llavor dins el pot de iogurt la setmana passada i ja treia aquelles dues primeres fulles que treuen totes les plantes a l'inici. Aquelles que són iguals per qualsevol espècie de planta.\nQue seràs de gran - li va preguntar la Salima - una tomaquera? Una mongetera? Un presseguer?\nVull ser una mostassa, m'agraden les seves flors grogues. I tu? - va respondre amb un fil de veu. Encara tenia les fulles molt petites.\nLa Salima tenia molt clares les idees, ja amb 9 anys. Adorava cuidar de l'hort, patinar a tota velocitat just al tros de carrer llis del costat de casa i la gorra vermella que li va regalar el tiet pel seu aniversari. No li agradaven gens les galetes, assegurava que era com mastegar terra i es tornava boja amb la síndria. Per això quan li va preguntar a ella què volia ser de gran i es va quedar sense paraules no se'n podia fer al càrrec.\nNo ho sé - va dir tot amoïnada - Que creus que podria ser jo de gran? De què tinc pinta?\nPodries ser qualsevol cosa que volguessis, com jo ara mateix. Però sé que seré una mostassa.\nDoncs hauré d'investigar.\nDe què treballa la mare?\nDoncs una és mestre i l'altre policia,\nQue vol dir això - la planta tot just estava descobrint el món i no entenia de professionals humanes.\nLa Marta sempre diu que ensenya a pensar a nens grans, riu i diu que construeix cervells. L'Helena és policia, ella investiga per atrapar els dolents.\nDoncs ja ho tens... Què prefereixes?\nCrec que m'agradaria fer alguna cosa més divertida. Hi ha moltes més opcions. Veus la veïna del cinquè?\nAquella noia dels cabells arrissats?\nSí, ella és motorista professional. Em va explicar l'altre dia que corre a correcuita per circuits amb obstacles. Va a més de 100 quilòmetres per hora. La Marta diu que el que construeix és entreteniment. Però a mi crec que m'avorriria anar tan de pressa, et perds tot el paisatge!\nI què et diverteix a tu?\nVa estar ruminant, no era una resposta fàcil. Va començar a rebuscar amb la mirada per l'habitació. Però se li van il·luminar els ulls quan va veure el nas vermell que tenia a la caixa de les joguines.\nEls pallassos. Potser podria ser pallassa com la Pepa Plana! És tan divertida i construiria somriures!\nAixí que les persones us dediqueu a construir coses....\nMés o menys. Pensa que també hi ha qui les arregla. El meu tiet, el què em va regalar la gorra, és fontaner. S'encarrega d'arreglar les canonades que fa que tinguem aigua al pis i et pugui regar. Sense ells no podríem beure aigua, ni dutxar-nos, ni rentar la roba. Així era fa molts anys. No n'hi havia de fontaners i havien d'anar a buscar l'aigua al riu. Imagina't pujar totes aquestes escales carregant aigua.\nI qui constitueix els pisos on viviu?\nDoncs són els paletes. Sense ells no tindríem cases. El meu avi m'explicava que fa molts i molts anys es va construir la seva pròpia casa, quan era jove i fort i es va casa amb la iaia. L'avi era molt manetes, ella l'admirava per aquesta qualitat. S'havia fet ell mateix el bastó amb fusta de cirerer i li havia quedat molt maco i lluent.\nMira, aquell ocell que vola al parc de davant és una oreneta?\nSí que ho sembla.\nSí, i et mouré una mica que et toqui bé el sol.\nEn acabar l'estiu la seva planta s'havia convertit en una mostassa preciosa plena de flors grogues. En aquells moments va saber que de gran voldria ser paleta. Volia construir el món en què vivim les persones i li semblava la millor aportació que hi podia fer.\nVideo of Mostassa


Diari del capellà: Digues si, digues si: el seu Cos és per a tu!\nDigues si, digues si: el seu Cos és per a tu!\nDissabte, 20 / setembre / 2014\nAl migdia, a Sant Martí, beneeixo el casament de l’Albert i de la Laura. És el primer casament que, a Sant Martí, beneeixo jo i el segon que s’hi celebra des que en sóc el rector. Dintre de la demarcació parroquial (a Sant Pere Sestronques), se n’hi han celebrat dos mes, tots dos beneïts per altres capellans, familiars dels nuvis.\nA Bonmatí hi ha un altre casament, el de l’Adrià de Can Jans i la Iris. Sort que pot beneir-los en Miquel!\nA la tarda de nou celebro la missa anticipada a l’església parroquial de Santa Maria de Bonmatí: per bé que es pugui estar a l’altra església (sobretot quan fa més calor), no hi ha com dir-la a casa. No és pas boig qui a casa torna!\nI a la missa anticipada d’Anglès hi ha poca gent.\ndiumenge, 21 / setembre / 2014\nCelebro les misses del matí amb normalitat. Tinc temps de visitar la Maria.\nDino a Ca l’Elisa i, a la tarda, vaig a l’hospital a visitar un malalt que m’ha fet arribar que volia que el visités. Li administro la santa unció i l’Eucaristia. Constantment em va repetint: gràcies, moltes gràcies, gràcies... Em commociono.\nHe deixat el cotxe aparcat lluny de l’hospital, cap a l’Espai Gironès. I així camino una mica. La tarda és agradable.\nQuan arribo a la doma, treballo l’article per la Revista de Banyoles. El dedico a la Mare de Déu del Roser.\nL’esquena em fa mal. Sembla que hagi descarregat un camió de sacs de pinso, com havia fet tantes vegades aquell estiu que treballava a cal Bobu (penso que va ser l’estiu del 1977).\nEm farceixo d’aspirines i, com puc, m’unto l’esquena de potingues. I m’estiro...\ndilluns, 22 / setembre / 2014\nPorto el cotxe al taller de reparacions perquè en reparin la carrosseria. Em deixen un cotxe: tinc feina a entrar-hi.\nAl matí faig feina de despatx: inscriure els casaments, enviar els ne temere, apuntar un parell de misses, contestar correus... Envio l’article a la Revista de Banyoles.\nAra haig de preparar la ressenya de sant Valentí per publicar un fulletó dedicat al patró dels enamorats i que s’editarà a la col·lecció Sants i Santes del CPL.\nPerò encara tinc carregades les espatlles. Uf!\nAl vespre hi ha una missa – funeral per un difunt d’Ucraïna i venen una colla d’ucraïnesos d’Anglès. I tres vailets s’han animat a fer d’escolans: en Víctor (que avui és el seu sant), en Quim i en Taràs.\nDesprés de la missa vaig a l’ajuntament. Hi ha la moció de suport al 9N. Tots els regidors hi voten a favor, també els del PSC. La Sala Pibernat està ben plena. Hi ha molts col·laboradors parroquials.\ndimarts, 23 / setembre / 2014\nPasso per La Cellera a recollir en Ramon. Ha tingut unes exèquies. Anem cap a la Codina: hi tenim reunió d’arxiprestat.\nFeia dies que no fèiem reunió a la Codina. Hi estem molt còmodes, com si fóssim a casa, i molt tranquils: ni tan sols hi ha cobertura de les xarxes telefòniques.\nRevisem un xic l’estiu i parlem del nou curs: catequesi, jovent, celebracions parroquials sense prevere... A l’hora de dinar, més en to de tertúlia, parlem de la vida del bisbat, de companys, d’en Marturi...\nQuan tinc connexió a la xarxa telefònica, m’arriben diversos missatges de casa.\nA la tarda, a Anglès, preparo la carta per repartir a les escoles convidant la mainada que vulgui començar la catequesi.\ndimecres, 24 / setembre / 2014\nAl matí vaig cap a Santa Coloma de Farners. A les 12 hi ha l’ofici solemne de la festa major en honor de sant Dalmau Moner. La presideix el bisbe Francesc. A més del rector (Mn. Ramon), hi concelebrem Mn. Esteve de Vilobí, Mn. Lluís de Vidreres, Mn. Eduard d’Arbúcies, Mn. Jordi de Maçanet, Mn. Joan de Breda, Mn. Rossendo de Massanes i jo. També hi ha una colla d’escolans: en Jordi (que n’és l’avi), en Dalmau (que és el pivot i més alt que no pas jo), l’Aniol (que és el tècnic de megafonia), en Pere (el germà petit) i dues noies de qui no recordo el nom.\nLa celebració és llarga i florida. La música a càrrec dels Montgrins. La celebració acaba amb la benedicció d’una capella lateral en honor de la Mare de Déu de Farners ja que, durant l’any, s’hi custodiarà la imatge venerable. S’ha pintat en tons blaus, amb un sòcol de blau venecià més fosc. Potser els lets que hi ha per terra...\nAnem a dinar a Cal Pinxo. Si la missa ha estat solemne, la mesa és suculenta. Entre els temes que es comenten hi ha la del suport al 9N. Un altre tema recorrent és la parròquia d’Espinelves. Es veu que col·labora amb les parròquies de l’arxiprestat i s’hi acullen molta gent per les celebracions familiars.\nAl vespre, a Anglès, apliquem la missa en sufragi d’en Marturi. Hi participen una cinquantena de persones. Hi reparteixo l’homilia que el bisbe va predicar a Besalú.\nAbans de la missa, la Paquita em porta oli de cops (fet amb herba de Sant Joan) i alcohol per treure el dolor (amb romaní i cascall). Provaré si va bé. Potser aniria millor amb cànem, però no en tinc.\ndijous, 25 / setembre / 2014\nEm llevo amb un any més (i un de menys). De bon matí em van arribant felicitacions. Les que més agraeixo són els missatges al face o al whatsapp, fets amb senzillesa i cordialitat. Entre uns i altres, me n’arriben més de 150.\nAl matí preparo el suplement. Tinc les espatlles carregades i descanso una mica.\nDino a Banyoles. Em feliciten també els mini nebots que es van estirant. Després de dinar, vaig caminant fins l’estany i m’arribo fins el passeig Dalmau. Voltar l’estany, és ideal per caminar: tranquil·litat, vista meravellosa, esportistes diversos, nois i noies que van o venen de centres d’ensenyament, algun turista, ànecs, polles d’aigua...\nEm porten un cistell de fruita i, una família índia, verdura arrebossada (amb moltes espècies).\nM’arriba el manifest a favor del 9N que han redactat una colla de companys. Parlem de com caldrà trobar adhesions i difondre’l.\nPreparo el consell parroquial. També ordeno la carpeta dels consells parroquials convocats des de que sóc aquí, ara ja fa tres anys.\nDesprés de la missa vespertina hi ha reunió del consell parroquial. La broma que fem és que ja el podíem haver fet a Barcelona, el dia 11 a la tarda. De fet, allà hi érem tots els que en formem part. Avui, en canvi, falla algú.\nParlem de les activitats realitzades des de la darrera reunió, a finals de maig. També parlem del proper curs, especialment la catequesi.\nPublicat per el mossèn a 22:16\nPedroooooo..... ! (El crit de la Wilma al seu mari...\nVia, Victòria, Vergonya, Votar, Vèncer...


Coixí 100% Làtex Gamma Elegance - Matiner\nSector: Balnearis Hospitals Hotels d'alta gamma Residències de gent gran\nCOIXÍ DE LÀTEX SOFT.\nEspigues amb diàmetre de 8 mm.\nCoixí amb nucli de làtex 100%, perforat.\nDisposa de funda interior de Tergal.\nFunda exterior Strech Hungria amb rivet marró.\nEs presenta amb bossa exterior.


La Vila Joiosa musealiza la calzada romana que unía Allon y Lucentum\nLa Vila Joiosa musealitza la calçada que unia Allon i Lucentum\nS'ha reconstruït un tram en la seua ubicació original, que s'està musealitzant com a 'monument intel·ligent' seguint els criteris de la Destinació Turística Intel·ligent.\nEls sondejos arqueològics previs a la construcció d'una mançana d'habitatges van localitzar en 2017 un tram de la calçada romana que unia Allon (ciutat romana de la Vila Joiosa) amb Lucentum (Alacant). L'excavació arqueològica, realitzada per l'empresa promotora Residencial Mirador de la Mallaeta d'Espacio Living Homes i dirigida per l'arqueòloga Ana Martínez, va documentar el traçat de l'eix viari romà, que creuava de banda a banda la zona nord d'un gran solar a construir. Després de l'excavació es va realitzar la fotogrametria de la calçada, gràcies a la qual tenim una imatge virtual de l'original. També es va seleccionar un tram de 8,5 m de longitud, en el qual es va numerar cadascuna de les pedres per a desmuntar-les de cara a la seua posterior reconstrucció. La decisió de preservar i museïtzar un tram de la calçada trobada en aquest solar es deu al fet que és la millor conservada de les tres calçades imperials que s'han excavat a la Vila fins a la data.\nEn les últimes setmanes s’ha restituït pedra a pedra aquest tram fora de la urbanització sobre la vorera pública, perquè qualsevol veí o turista pugui accedir-hi. La restitució s'ha realitzat en la seua posició i orientació exacta originals, encara que 1.5 m per sobre de la cota a la qual es va trobar, per tal de permetre la seua contemplació a l'altura del carrer actual. Els treballs els ha realitzat per a l'empresa promotora l'empresa d'arqueologia Koré S. L. sota la direcció d'una restauradora, amb l'assessorament de Vilamuseu.\nLa calçada restituïda es va construir al segle I dC, és a dir, a l'Alt Imperi romà, moment d'esplendor d'Allon, la ciutat romana de la Vila Joiosa. A finals d'aquest segle s'ha comprovat que es van remodelar tots els camins d'entrada a la ciutat. Aquest impuls urbanístic vingué derivat de la concessió de la categoria de municipium l'any 73/74 dC per part de l'emperador Vespasià a la ciutat d'Allon.\nLes restes restituïdes mostren com es va construir la calçada fa 2000 anys de forma molt semblant a les carreteres actuals, amb un mur de fonamentació lateral de pedres lligades amb fang per reforçar la part més sensible a les escorrenties derivades de les pluges. Després es va pavimentar l'eix viari mitjançant un primer nivell de terra piconada i sobre ell un segon nivell de còdols (rudus), que també es va compactar per suportar el trànsit de persones i carros. L'amplada de l'eix viari és de 14 peus romans, que són 4,20 m., Espai suficient per al trànsit de dos carros en paral·lel (l'amplada d'eix dels carros romans era aproximadament de 1.40 m, però cal comptar la de la caixa, o lloc on anaven les mercaderies o les persones, que era més gran).\nEls treballs fets fins al moment s'han centrat en la restitució de les estructures antigues. Un cop finalitze la construcció de l'edifici d'habitatges en els propers mesos, es completarà la museïtzació mitjançant panells interpretatius de gran accessibilitat (accessibles a persones usuàries de cadires de rodes i amb recursos per a persones sordes i amb discapacitat visual i cognitiva). També es realitzarà un gran mural de grafiti al mur de l'edifici en construcció al qual s'adossen les restes, que mostrarà el paisatge de fons de la calçada en època romana imperial.\nAmb això aquest monument enriqueix encara més l'àmplia oferta de turisme cultural de la Vila Joiosa, que l'Ajuntament està musealitzant amb criteris de destinació turística intel·ligent, en incorporar-se a ells la tecnologia, la innovació i l'accessibilitat.\naccesibilidad arqueología restauración


Maria Gómez: "Hem d'aprofitar el Nostre turisme gastronòmic perque ENS olla portar MOLTS Visitants a Almoradí"\nInici Entrevista Maria Gómez: "Hem d'aprofitar el Nostre turisme gastronòmic perque ENS olla portar ...\nL'alcaldessa d'Almoradí reflexiona en AQUESTA entrevista sobre la importància de l'IV Congrés Nacional de la Carxofa per a Almoradí il 'interès a competir al món de l'turisme gastronòmic\nMaria Gómez és d'aqueixes persones que han lluitat paper que tinença, que no és posin barreres per davant i dediquin su dia a Fer el que considera que ha de fermen. L'alcaldessa d'Almoradí te clar que la Seua meta és aconseguir el que considera Millor per a la Seua localitat. Per açò, afirma que Treballa dia a dia per a posar a Almoradí en el més alt, com succeeix amb el Congrés Nacional de la Alcaxofa que celebra la Seua quarta edició durante estes dies. Maria Gómez reflexiona amb Diari d'Alacant sobre la importància d'AQUESTA iniciativa i a els plans de futur per a la Seua ciutat.\nCom valora la Seua gestió a l'capdavant de l'Alcaldia?\nCrec que ha sigut positiu. Portem XNUMX any prou positiu en Què S'estan Posant en marxa MOLTS projectes que aconseguiran acabar una legislatura més o Menys normal. Més o Menys normal tenint en compte Quant que la primera part és va aconseguir Poc.\nNosaltres estem de fent Molt Treball, i crec que queda una any i podrem ver Resultats positius per a l'Nostre municipi. De FET, poder Fer AQUEST congrés de la carxofa és un d'ELLS.\nQuina Importància te per a Almoradí al Congrés Nacional de la Carxofa i la Mostra Gastronòmica?\nPer a Almoradí és un tema vital. El congrés nacional Naix com a posta decidida de situar-nos en un món on hi ha Molta Competència i en el qual nosaltres volem estar. No Podem estar amb platja, amb monuments, però sí que Podem estar amb una rica gastronomia que Podem donar a CONÉIXER a través d'XNUMX icona com és la carxofa. Llavors aqueix és el Nostre lloc, i crec que Hem d'aprofitar-ho amb Molta intensitat, perque ENS olla portar a Almoradí que ENS visiti Molta gent i poder Moure la nostra economia local. Per a açò estem a els polítics, per a Fer coses que moguen Els nostres Municipis.\nEl TRET d'eixida a l'congrés nacional és la jornada per a professionals de Turisme, des de Autorización punts de la geografia espanyola han Vingut?\nPracticament des de tota la província d'Alacant, i gent de València, perque és l'Agència Valenciana de Turisme la qual col·labora amb nosaltres i Criden ALS Tècnics d'Alacant per a ensenyar-els com és el producte, ho coneguen i a els Seus Tourist Info sapien explicar-ho i Vendre-ho. Han Conegut en Profunditat AQUEST producte perque ELLS el puguen recomanar.\nHa canviat en alguna cosa la vengui o producció de la carxofa a Almoradí des que és realitza al Congrés Nacional?\nSí. Des dels Últims anys que va Començar la marca de calidad Vega Baixa, que va Començar fa uns Quants anys, ací practicament la carxofa estava quasi extingida i s'a tornat a recuperar.\nEn açò también ha ajudat la crisi, que la gent de el sector de l'construcció que ha hagut de dedicar-se a Altres coses ho ha FET a la carxofa. Açò unit a l'auge que li estavem donant nosaltres a aqueix producte, i a el FET que realment és exquisit com a producte de la nostra horta, ha contribuït a el FET que els hectarees de carxofa que és conreen actualment segueixen Molt majors.\nL'any pasado és va Tenir un rècord històric a l'Exportació, som els segons exportadors d'Espanya d'AQUESTA hortalissa. Jo crec que sí que és important per a l'economia i el sector conserver. La indústria agroalimentària no és Solament l'horta, la conservera también ha sigut important en AQUESTA zona. A força de l'promoció de este producte és veuen Molta més carxofa en conserva de la qual s'estava venent.\nQuants Visitants esperin Rebre durante estes dies?\nNo ho sé. Ens agradaria Tenir 30.000 o 40.000 Visitants. A l'últim congrés va venir Molta gent, aproximadament 30.000 persones, i ENS agradaria superar-ho. Però aqueixa donada l'dilluns veurem com ha Anat. Hi ha Molta gent que s'a assabentat, que vindrà a veure'ns. Esperem que a els Resultats segueixen de Molta gent gaudint a la nostra plaça de la cuina de carxofa.\nUn dels punts de la programació de l'Congrés és la divulgació de la carxofa i la Seua Importància per a la localitat entre a els més Xicotets, creu que era alguna cosa que no és valorava o considerava per AQUEST sector de la població?\nÉs que els verdures para los xiquets i la gent jove són dificils de ficar a la Seua alimentació. Una aposta pèls xiquets és perque vegen que és un producte divertit i ho puguen menjar, perque si no l'Rebuig dels xiquets a la carxofa, i practicament a QUALSEVOL verdura, és Molt alt. Un dels Objectius és potenciar el consum, perque a major consum, major vengui. A la fin és la roda de l'economia la qual s'a de Moure. Però si ALS xiquets a els agrada, a els parells li la donin segur.\nQuina activitat de Totes els que és realitzen durante el Congrés ha tingut més Seguidors en edicions anteriors?\nHi ha showcookings que, en edicions anteriors Quan han Vingut xiquets de MASTERCHEF o Top Xef, han tingut Molta Acceptació. Els xiquets sempre són graciosos Cuinant. Va venir XNUMX a la "torrà" de la carxofa i va venir Molta gent a ver-ho, ia Cuinar también. Però hi ha presencia de Visitants tot l'oratge. A la "torrà" de la carxofa también, i gent prenent tapes a la plaça. Quasi Totes els activitats, Condensades en dia i mig, tinença Molta Assistència.\nQuin acte dels quals tenim per Davant durante estes dies considera vosté que és el plat fort? Quin li agrada més?\nNo et sabria dir, m'agrada tot. La "torrà" és característica, ver com S'estan de fent els brases, és posa la carxofa ... de FET en la primera "torrà" vaig participar directament Tallant carxofes, Posant els brases ... És curiosa i divertida. Però degustar carxofes, prendre canyes a la plaça, Tot és divertit. Estar veient a els showcookins és curiós, perque els cuiners s'apliquen a Fer coses diversos. Però és tot, és dia i mig concentrat i val la pena tot.\nSi parlem d'Almoradí, és impossible no parlar de su tradicional mercat setmanal dels dissabtes, Declarat d'interès turístic provincial ...\nEl nostre mercat Segueix estant al MATEIX lloc que originariament. Ocupa tot el centre d'el poble a l'Voltant de la plaça i crec que aqueix és part de l'su Èxit. Si el teu t'emportes el mercat ALS afores doncs Anira gent a comprar a l'mercat ambulant, però ací s'a convertit en una festa setmanal. La gent, independentment que compri o no compri, veu, és pren XNUMX cervesa, és passejà i estàs al centre d'el municipi. Esteu comprant a una tenda, feixos Moltes activitats a l'Voltant de l'mercat ... Crec que és evidentment el Nostre major moviment de l'economia local, i Hem apostat sempre Molt FORTA per mantenir el mercat.\nEl dia, l'espai on es troba, Tot aqueix conjunto implica que segueixi un dels Grans Mercats de la provincia d'Alacant sens dubte.\nNosaltres a l'Àmbit turístic és Treballa la carxofa i què són els festes. Ara dalt la Setmana Santa i li Donem la Difusió, perque tenim XNUMX Setmana Santa amb unes imatges i història. Després arribin els festes de l'estiu i a els Moros i Cristians on también hi ha un gran arrelament en la localitat i li Donem la Difusió necessaria. Però el projecte més diferent, que fa que Almoradí segueixi en AQUEST Moment ÚNIC a projecte turístic, és el Congrés Nacional de la Carxofa.\nAnime ALS Nostres lectors a visitar Almoradí. Per que han de venir?\nPerque ho van a passar Molt bé. Perque van a menjar estupendament i nosaltres a Almoradí Acollim fenomenalment a Tots els Visitants que Venen. És van a divertir, que a la fi és paper que un es mou, per a divertir-se, Tenir bones sensacions i bons moments. Ací a els garantim que van a Tenir un bon Moment i bon cap de setmana.


M@RC - Aqüeducte de les Ferreres o Pont del Diable\nAdreça: Carretera N-240, a 7,5 km de Tarragona\nL'Aqüeducte de les Ferreres, popularment conegut com el Pont del Diable, és un pont de l'aqüeducte romà aixecat entre els costats del barranc dels Arcs, als afores de la ciutat de Tarragona. Aquesta canalització, que subministrava l'aigua del riu Francolí a la ciutat, és un dels tres aqüeductes que tenia l'antiga Tàrraco.\nTipus monument: Arquitectura civil. Aqüeducte\nDatació: Segle I dC\nLocalització: Afores de Tarragona, al costat de la carretera N-240, just al nord del barri de St Pere i St Pau.\nEl pont té una llargada de 217 m i una alçada màxima de 27 m, sense comptar la galeria de conducció de l'aigua, avui destruïda. Consta de dos nivells d'arcades sobreposades amb 11 arcs al nivell inferior i 25 arcs al nivell superior.\nEl canal o specus per on circulava l'aigua és a la part superior de la construcció, i tindria una alçada d'1,6 m i una amplada de 66 cm. Parcialment conserva el revestiment impermeabilitzant de morter hidràulic tipu sopus signinum. En dates recents ha estat objecte de restauració i consilidació per part de l'Ajuntament de Tarragona.\nL'aqüeducte va estar en funcionament fins a l'edat mitjana. Va ser restaurat al segle X -sota el regne del califa Abd del RamanIII de Còrdova- i una altra vegada al segle XVIII. Durant el segle XIXi el segle XX es van dur a terme diversos treballs de conservació per aturar el deteriorament del monument.\nTipus: BCIN. Monument Històric. Conjunt Arqueològic de Tàrraco. Patrimoni Mundial de la UNESCO, 2000\nDisposició: Real Orden. Llei 9/1993 del Patrimoni Cultrual Català\nData disposició: 3/04/1905\nCondicions de visita: Accés per la N-240 o l'AP-7\nEs pot visitar des de l'entorn del jardí que envolta l'aqüeducte, arribant des de la ctra. N-240, i també des de l'àrea de servei de l'autopista AP-7 ubicat en aquest punt.\nCoordenades Geogràfiques G.G. (x,y): [41.0844],\t[1.11438]


16 d’octubre – Jornada Les dones lideren el món rural | Els Productes del Vallès Oriental\n16 d’octubre – Jornada Les dones lideren el món rural\nData: 16 d’octubre de 2012\nTelèfon: 934 049 095\nFax: 934 049 086\nÀrea d’Atenció a les Persones , Gerència de Serveis d’Igualtat i Ciutadania , Oficina de Promoció de Polítiques d’Igualtat Dona-Home\nSovint es comet l’error de veure el món rural només com un entorn idíl·lic, on les persones viuen de l’agricultura i s’aferren a la cultura i tradicions d’altres temps. Aquesta imatge no es correspon amb la realitat. El món rural és divers tant pel que fa a les seves gents, com pel que fa a les activitats econòmiques que s’hi desenvolupen.\nI avui moltes dones rurals són capdavanteres a l’hora d’impulsar nous projectes empresarials o de modernitzar-ne els antics, i formen part d’associacions i cooperatives que els permeten defensar millor els seus interessos i donar-se suport. És el que tracta de visibilitzar la jornada.\nVisibilitzar el lideratge de les dones en el desenvolupament econòmic i social del món rural.\nConèixer quines són les iniciatives que contribueixen a l’apoderament de les dones: associacionisme, formació…\nPosar en valor l’aportació econòmica i ocupacional que estan protagonitzant les dones en aquest entorn.\nDetectar quins són els obstacles als què s’enfronten les dones i quines actuacions s’estan portant a terme des de les administracions a l’hora d’abordar-los.\n9h: Recepció i recollida de documentació\nMercè Conesa, diputada de l’Àrea d’Atenció a les Persones de la Diputació de Barcelona.\n10h: Taula debat: La participació de les dones en el progrés social i econòmic del món rural\nEn aquesta taula, de la mà de dues dones que són capdavanteres en els seus àmbits, abordarem com les dones contribueixen a la millora de la qualitat de vida i al progrés econòmic i social del seu entorn. I tot això, en un context de canvis profunds en les relacions familiars, comercials i laborals, en el qual les noves tecnologies de la comunicació hi juguen un paper decisiu no sols per vèncer l’isolament, sinó com a font d’ocupació i negoci.\nRamona Giné, empresària pionera del turisme rural,\nMaria Rovira, pagesa i membre de la Unió de Pagesos.\nMireia Solsona, diputada adjunta d’Igualtat i Ciutadania de la Diputació de Barcelona.\n12h: Taula d’experiències municipals: L’associacionisme i la coresponsabilitat social com a font de noves oportunitats per a les dones\nL’objecte és donar a conèixer diverses iniciatives que s’impulsen des del món local i que permeten a les dones tirar endavant els seus projectes empresarials, tot fent un front comú per resoldre les dificultats que se’ls presenten. Iniciatives que també afavoreixen un desenvolupament sostenible del territori.\nDolors Puig-alsina: titular d’una explotació cunícola i impulsora del grup de Dones Rurals (CERESCAT-1995) del JARC (Joves Agricultors i Ramaders de Catalunya), comarca d’Osona.\nMarina Vilaseca i Bernat Marquilles, membres d’Arada, entitat sense afany de lucre que promou projectes de desenvolupament comunitari i sostenible en el territori. Premi a l’excel·lència en innovació en dones rurals 2010, pel Projecte Dones i Gent Gran.\nKonstantia Nikopoulou, tècnica de l’àrea de Desenvolupament Local del Consell Comarcal del Vallès, que ha desenvolupat el Projecte RurUrbal. L’acompanya Emma Sánchez, responsable de l’empresa Casolem que gestiona menjadors escolars de proximitat a Cardedeu.\nMònica Badia, coordinadora de l’Àrea d’Atenció a les Persones. Diputació de Barcelona.\n13.30h: Conclusions i cloenda\n← El Vallès Oriental rep la visita de la Xarxa Productes de la Terra\nFormació sobre la Reconversió a la Producció Agrària Ecològica →


44a Setmana Cultural Isagoge | som Segarra\nCultura dissabte 19 setembre 2020\n44a Setmana Cultural Isagoge Foto: paeria cervera\nDel 19 al 25 de setembre Cervera celebra la 44a edició de la Setmana Cultural Isagoge, una setmana dedicada a la cultura local que serveix de prèvia a la Festa Major del Sant Crist.\nEnguany la Isagoge es dedica a la figura de Josep Benet i Morell (Cervera, 1920 - Sant Cugat, 2008) historiador, advocat i polític que fou nomenat fill predilecte de Cervera l’any 1991. Aquest any 2020, la Generalitat commemora el centenari del naixement del Josep Benet i l’ha declarat ANY\n18:30h/ Carrer Major, 97\nDescoberta de la Placa Commemorativa a la casa natal de Josep Benet.\n19h/Inici del recorregut: Plaça Major\nInauguració de l’Exposició en moviment “La ciutat de Josep Benet”.\nVisita guiada a través de quatre escenaris relacionats amb la vida de Josep Benet i la Cervera de principis del segle XX a càrrec de Jordi Oliva, historiador.\n20.30 i 22.30h/ Paranimf de la Universitat\nRepresentació de “La porta de les bones intencions” de Pep Oriol. Preu: 10€. Aforament limitat i localitats numerades.\nVisita caracteritzada “Muralles,bruixots i carrerons,descobreix totsels racons!”\n12.30h/Auditori Municipal de Cervera\nInauguració de l’espai audiovisual de Josep Benet, a càrrec de Xavier Santesmasses, periodista.\n18h/Convent de Sant Agustí de Cervera\nXXII Festival de música de tardor.Orgues de Ponent i del Pirineu 2020. Oriol Rosés, contratenor i Jonatan Carbó, orgue\n19h/Església de Sant Joan Degollat (carrer Major, 15)\nExposició en moviment: “La ciutat de Josep Benet”:\nLa cultura i la tasca editorial a Cervera a primers del segle XX a càrrec de Max Turull, historiador i Ramon Maria Razquin.\n20.30h/Paranimf de la Universitat\nRepresentació de “La porta de les bones intencions” de Pep Oriol.\nPreu: 10€. Aforament limitat i localitats numerades.\nActuació infantil “Els calaixos d’en Benet” a càrrec de Lídia\nClua, actriu i narradora.\n19h/Plaça Santa Anna\nExposició en moviment: “La ciutat de Josep Benet”: L’educació com a coment de la societat: el cas de Cervera a càrrec de Teresa Salat, historiadora.\nConversa amb Jordi Amat, autor del llibre “Com una pàtria. Vida\nde Josep Benet” conduïda per Xavier Santesmasses, periodista.\nTaller familiar toc de fusta: “Els amics d’en Crusó”\nExposició en moviment: “La ciutat de Josep Benet”: Els bombardejos durant la Guerra Civil a Cervera, a càrrec de Teresa Porredon, historiadora.\n20h/Escales exteriors de l’Església de Sant Domènec\nA càrrec de Santi Riu Solé, pianista, professor i crític musical, i Carles Sala Tamarit, president de la Coral Infantil Nova Cervera.\nTaula rodona: “Josep Benet, actual” amb la presència de Josep Maria Solé i Sabaté, catedràtic d’història especialista\nen la Guerra Civil i la postguerra, Antoni Dalmau, escriptor, polític, professor i historiador, Marta Vallverdú Borràs, professora i especialista en activisme d’arrel cultural. Modera: Jordi Oliva, historiador en el cost humà de la Guerra Civil.\n22h/Paranimf de la Universitat\nConcert de jazz amb New Orlinyes Jazz Band\nPreu entrada: 10 € (amb consumició)\nExposició en moviment: “La ciutat de Josep Benet”: Els esbarts a Catalunya: una història de resistència, a càrrec de Roger Costa, antropòleg. Amb la participació d’un ball folklòric cerverí i de la Coral Ginesta


Els sindicats s'adhereixen al document d'ACPV i les universitats - Actualitat - Acció Cultural del País Valencià - ACPV Acció Cultural del País Valencià ACPV. Llengua, Cultura i País.\ndijous, 28 de maig de 2015 10:31\nEls sindicats han donat el seu suport al document 'Per una nova i efectiva llei d'igualtat lingüística' impulsat per ACPV i avalat per les universitats públiques valencianes.\nIntersindical Valenciana dona suport al document "Per una nova i efectiva llei d’igualtat lingüística"\nDimarts 26 de maig a proposta de la Secretaria Nacional d'Ocupació, Formació i Cultura, la Comissió Executiva Nacional de la Unió General de Treballadors del País Valencià, va acordar l'adhesió a la proposta de política lingüística d'ACPV consensuada amb les Universitats Públiques Valencianes. UGT entén la proposta d'ACPV, com un necessari rellançament i actualització del que va significar al seu moment la Llei d'Ús del Valencià.


Contes Carassa 29.06.16\nHome/blog @ca/Contes Carassa 29.06.16\nMONIKA KLOSE ENS PRESENTA\nMÉS VIATGES PEL MÓN\nLa Carassa té el gust de tenir novament a la narradora Monika Klose, que ens presentarà una sessió de contes per a adults, en castellà, anomenada “Més viatges pel món”.\nAquesta serà la darrera sessió de contes de la temporada. Al juliol i agost tanquem la programació de contes a La Carassa, no obstant això, si vols alguna sessió de contes per algun esdeveniment especial, només cal que et posis en contacte amb nosaltres i mirem de programar-la.\nComencem a les 20h. i estarem encantats de saludar-te.\nUs convido a un viatge per terra i mar a través dels contes. Sortim del centre d’Europa, baixarem a Turquia, entrarem a l’antiga Pèrsia, continuarem cap a l’Índia i finalment llençarem l’àncora a Espanya.\nContes amb el gust de la cultura del seu origen que ens parlen del desig, la curiositat, la mort i l’amor.\nA més a més, si després et quedes a sopar, La Carassa t’obsequia amb una ampolla de vi o de cava, per cada dues persones.\nSi vols, pots fer la teva reserva directament al telèfon: 93 310 33 06 – 658 208 394\nDurant els mesos de juliol i agost el Restaurant La Carassa no programa sessions de contes.\nSi et ve de gust realitzar alguna celebració i fer una sessió de contes que l’acompanyi envia un correu a info@concdecarmen.com i realitza la teva petició. Intentarem atendre-la. Moltes gràcies.\nMireu en aquest enllaç la sessió realitzada en gener i febrer de 2016\nMireu en aquest enllaç les sessions realitzades al març de 2016\nMireu en aquest enllaç la sessió realitzada a l’abril de 2016\nMireu en aquest enllaç la sessió realitzada al maig de 2016\nCarmen Glez\t2017-01-30T21:10:01+00:00\tblog @ca|0 Comments


El Baix Empordà incorpora una impressora 3D en l'àmbit sanitari • Ràdio Capital de l'Empordà\nEl Baix Empordà incorpora una impressora 3D en l’àmbit sanitari\nEls pacients compten amb peces adaptades en les rehabilitacions\nEls Serveis de Salut Integrats del Baix Empordà ha integrat una impressora 3D a diferents serveis dins de l’àmbit de la salut. Un grup de treball creat per experts de diferents àrees treballa per integrar aquestes impressions per millorar l’atenció dels pacients. Per una banda, el Servei de Diagnòstic de la Imatge està aprenent a extreure totes les imatges que captura el tomògraf per reproduir-les a escala real amb 3D. Amb això, els cirurgians poden preparar la intervenció o estudiar com fer els talls. En l’àmbit de rehabilitació els professionals imprimeixen productes adaptats a cada pacient. De moment s’han fet petites ortesis pels dits i algunes peces de suport per a la vida diària.\nPer altra banda, el Departament d’Enginyeria i Manteniment aprofiten per imprimir algunes peces que els costa de trobar o que ja no estan al mercat. Poder-los imprimir permet donar un millor servei. De moment ja s’han imprès cinc fundes per protegir el tub de la fibra d’endoscòpia.\nDe tota manera, l’equip interdisciplinar que treballa amb aquesta impressora en 3D ja està pensant en altres aplicacions en l’àmbit de la salut que podria tenir aquesta nova eina. Els Serveis de Salut Integrats del Baix Empordà van comprar la impressora el passat mes de juliol.\nArticle anteriorQuiròfan debuten amb “Mil Motius”\nArticle següentForallac aprova el Registre Municipal d’Associacions i Entitats Ciutadanes


Paul Mason: "Vivim un xoc entre tecnologia i societat"\nL'autor de ‘Postcapitalismo: Hacia un nuevo futuro’ exposa al festival Kosmopolis del CCCB les seves teories sobre el capitalisme\nEl periodista i escriptor britànic Paul Mason té clar que el capitalisme que hem viscut en els darrers anys està en transició. El que no sembla tan evident, però, és cap a on ens està portant aquesta transició. Vivim temps de revolucions digitals i de lideratge de les grans empreses tecnològiques, cosa que preocupa a Mason, ja que considera que aquests suposats avenços estan creant un xoc entre tecnologia i societat; vaja que una cosa va més ràpida que l’altra i que arribarà un moment en què la societat haurà d’assumir reptes importants, com que “no hi haurà feina i sous per a tothom” i que “caldrà fer polítiques intensives de reciclatge i zero emissions”. L’autor del llibre Postcapitalismo: Hacia un nuevo futuro (Paidós) porta anys alertant dels riscos del canvi climàtic, motiu pel qual denuncia sempre que pot els discursos d’una extrema dreta que nega aquest fenomen, una postura aquesta que lidera el president nord-americà, Donald Trump.\nDavant de les polítiques que protegeixen un capitalisme agressiu, Mason celebra iniciatives com el Green New Deal, un conjunt de propostes per abordar l’escalfament global i la crisi econòmica. “Per fi algú s’atreveix a imaginar les coses d’una manera tràgica!”, apunta Mason, que per altra banda lamenta que alguns dels horitzons d’aquesta iniciativa hagin estan limitats pels dubtes que genera respecte a possibles escenaris de futur: Podrà els Estats Units adaptar-se a una nova política d’emissions? El capitalisme podria aguantar l’embat algunes de les propostes? Perillarien els acords globals multilaterals? Davant d’aquestes preguntes, l’escriptor assegura que “cal lluitar contra la dreta, cal lluitar per salvar el planeta”. I és que Mason té clar que algunes de les ideologies que en els darrers anys han vist augmentada la seva popularitat són un obstacle en la batalla contar el canvi climàtic.\nMason -el pensament del qual està arrelat en les tradicions marxistes- diu que va escriure el seu llibre per demostrar que hi ha una alternativa al capitalisme, però alerta que si bé s’està produint “una mort lenta del neoliberalisme dels darrers temps”, ara mateix s’està consolidant un nou capitalisme, encara que “no sabem quina mena d’economia tindrem després d’aquesta transició”. El que no dubta Mason és que hauria de ser l’Estat qui liderés els moviments i iniciatives que estan sorgint en aquesta etapa i que “la transició hauria de fer-se més enllà dels mercats”. Les seves paraules són clares: “vull que hi hagi un radicalisme i que l’Estat ho lideri”. Sobre el paper de l’Estat, l’autor considera que aquest ha de tenir més capacitat de predicció, però recorda -novament- que els feixismes i l’extrema dreta estan creant una disrupció que dificulta qualsevol avenç en aquesta direcció.\nEncara que la conferència apuntava en tot moment als aspectes ja esmentats, l’eix de la seva ponència va ser el comentari de la novel·la Estrella roja, d’Alexander Bogdánov (1908), “la primera novel·la bolxevic de ciència-ficció” que imagina una societat comunista a Mart on no hi ha conflicte de classes ni pressions de cap mena. Quan aquesta societat veu que l’espècie humana no ha estat capaç d’enderrocar el capitalisme, proposen destruir la Terra. Mason trasllada aquest escenari a l’actualitat i es pregunta: “si observessin la situació econòmica que vivim ara, els marcians aniquilarien la humanitat?” Per respondre a aquesta pregunta, l’autor demana al públic assistent que es posi en la pell dels membres de la societat que viu a Mart i decideixin si triarien aquesta via o bé preferirien la colonització de Venus. El públic, armat amb papers de colors, prefereix l’opció menys radical, cosa que satisfà a Mason, qui recorda un dels missatges de Bogdanov: “encara que triomfés el comunisme, caldria seguir gestionant el planeta”.\nCCCBEditorial PaidósFestival KosmopolisManel HaroPaul Mason\nEconomia i empresaEscriptorsLLIBRESPERSONATGESPolíticaSociologia\nPublicat per\tRedacció\t- març 23, 2019\nPublicat per\tRedacció\t- març 25, 2019


II CURTMETRATGE ESCOLETA CINEMA MAJORS MUTXAMEL – Ajuntament de Mutxamel\nII CURTMETRATGE ESCOLETA CINEMA MAJORS MUTXAMEL\nDivendres que ve, 15 de març a les 19 h , tindrà lloc a la Casa de Cultura l’estrena del segon curtmetratge, produït per l’escoleta de cinema de Mutxamel organitzat per la Regidoria de Majors, anomenat “Sopar de Gorra”.\nDesprés de la gran acceptació d’aquest taller en la passada edició, la regidoria ha donat continuïtat a aquest format en què els majors desenvolupen habilitats cognitives i emocionals, i es complixen així els objectius que va marcar l’àrea de majors per a aquest taller.\nTambé han començament diversos tallers, entre altres, el de sevillanes i guitarra per a majors. I s’està organitzant el dia del Major que tindrà lloc l’11 de maig.\nLa regidora de Majors, Ana Rebelles, agraïx a tots la seua participació i espera que els seus protagonistes l’hagen gaudit, i assegura que: “també gaudirem els que anem a veure´l, per tant, vos esperem\n« Bases per a la llicència d’ús comú especial de les casetes de la Fira d’Andalusia destinada a associacions inscrites en el Registre Municipal d’Entitats Ciutadanes i Cases Regionals d’Andalusia\nAudicions 2 trimestre del Conservatori de Música de Mutxamel 18-19 »


Alternativa Ciutadania de Rubí és desvincularà de l'AUP quan acabi el mandat\nAlternativa Ciutadania de Rubí és desvincularà de l’AUP quan acabi el mandat\nMinut de silenci a Rubí en record de les víctimes del terrorisme\nRubí ja ha acollit a una quinzena d’adults i 10 infants procedents d’Ucraïna\nAlternativa Ciutadana de Rubí (ACR) ha decidit desmarcar-se de l’assemblea de l’Alternativa d’Unitat Popular (AUP), de la qual formava part des del 2015 juntament amb altres formacions polítiques (la CUP, EUiA i el Partit Pirata) i altres persones a títol individual.\nACR va ser un dels membres fundadors d’aquesta assemblea, però ara no se sent representada i creu que el funcionament actual de l’AUP no segueix els objectius que Alternativa Ciutadana es va marcar als seus inicis. “El sentit del moviment assembleari és que hi hagi molts individus amb opinions i que entre tots junts es marqui una línia a seguir. Ara, la línia ja hi és i si no hi estàs d’acord, sembla que és millor no anar-hi”, ha explicat Núria Mulé, una de les integrants d’ACR.\nAquest sembla ser el motiu principal de la discòrdia, segons apunten des d’ACR, que creuen que a l’assemblea és difícil plantejar crítiques i que funciona com ho faria qualsevol partit polític, segons explica Jordi Muntan, regidor de l’AUP en el darrer mandat. “L’AUP se sembla molt a un partit polític normal i corrent. Nosaltres som diferents i volem continuar sent-ho”, apunta.\nLa decisió d’Alternativa Ciutadana es va produir a principis de mes, però no s’ha fet públic fins ara, segons ACR, perquè la idea era fer un comunicat conjunt, un fet que finalment no ha estat possible. Tot i això, Mireia Gascón, regidora de l’AUP entre el 2015 i el 2018, ha insistit que “la separació ha estat cordial i tranquil·la” i que donaran suport a l’AUP fins que conclogui el mandat.\nActuar com a “lobby ciutadà”\nD’altra banda, sobre el futur d’ACR, que va ser fundada fa vint anys com a moviment assembleari municipalista, els seus membres pràcticament han descartat l’opció de presentar-se a les eleccions municipals del 2023. “És improbable, el que volem ara és reivindicar la feina que hem fet tots aquests anys i incidir en els temes importants de la ciutat, com el POUM, el Pla d’Equipaments, la participació ciutadana, etc. Ens veiem més com un lobby ciutadà”, ha afirmat Mireia Gascón.\nLa regidora de l’AUP no s’ha sorprès de la decisió\nPel que fa a la reacció de l’AUP en aquesta ruptura, la seva portaveu i regidora a l’Ajuntament, Betlem Cañizar, ha insistit que l’AUP “és un projecte polític assembleari que va més enllà dels partits que la van fundar i que li donen suport”, i també ha afegit que hi ha “algunes persones d’ACR que continuen dins de l’AUP”.\nSobre la decisió que ha pres Alternativa Ciutadana, la regidora ha explicat que ja s’ho esperaven: “No ens ha sorprès, perquè ja veiem que tenien alguna incomoditat, però sí que ens sap greu”. També ha ressaltat que, en aquests darrers dos anys i mig, “l’assemblea de l’AUP ha crescut” i que ara “és molt forta i amb molta gent activa”.


Les 10 habilitats directives clau per al 2025 - SingularNet\nCarles Mendieta 17 February, 2021 17 February, 2021 SingularNet\nA la nova edició (octubre 2020) de l’estudi El treball del futur que publica periòdicament el World Economic Forum (WEF) i en el que identifica les habilitats directives clau pel futur més pròxim, els dos llocs més ben classificats han estat habilitats que no apareixien en absolut als informes anteriors : 1) pensament analític i innovació, i 2) estratègies actives d’aprenentatge i aprenentatge. Un altre clúster d’habilitats que no sortia la llista anterior ha debutat en el número 5 la resiliència, la tolerància a l’estrès i la flexibilitat.\nNo és difícil identificar la necessitat de ser innovador, aprendre ràpid i tolerar l’estrès en el marc de global determinat per la COVID-19. Els bloqueigs relacionats amb la pandèmia i les pèrdues econòmiques que l’han acompanyat es combinen amb la tendència global cap a l’automatització i crea una doble pertorbació, segons l’informe del WEF. En concret en un dels seus punt escriuen:\n“S’espera que el ritme d’adopció de la tecnologia es mantingui intacte i pugui accelerar-se en algunes àrees, incloent l’ús de robots i intel·ligència artificial (…). La majoria de les empreses —el 84 per cent— planegen accelerar la digitalització dels processos de treball i l’ús d’eines digitals, com la videoconferència, en resposta al COVID-19. La meitat de les empreses enquestades planegen accelerar l’automatització de les tasques.\nPer al 2025, l’informe preveu que, “el temps dedicat a les tasques actuals en el treball dels éssers humans i les màquines serà igual”.\nMalgrat aquests reptes, el mateix informe aporta una nota d’optimisme sobre el futur del treball quan apunta que la mateixa disrupció tecnològica que està transformant llocs de treball també pot proporcionar la clau per crear-los i ajudar-nos a aprendre noves habilitats. “Tenim les eines a la nostra disposició. La recompensa de la innovació tecnològica que defineix el nostre temps es pot aprofitar per desencadenar el potencial humà”.\nSegons l’informe, les principals competències i habilitats que els directius consideren més útils per exercir el lideratge fins al 2025 són:\nPensament analític i innovació\nEstratègies d’aprenentatge i aprenentatge actiu\nPensament i anàlisi crítica\nResiliència, tolerància a l’estrès i flexibilitat\nCreativitat, originalitat i iniciativa\nLideratge i influència social\nRaonament, resolució de problemes i ideació\nDisseny i programació tecnològica


El covid-19 posa en risc la "supervivència" empresarial amb una crisi comparable a la del 2008, segons els experts\nACN Barcelona 12-03-2020 14:02 Lectures 1251\nEl director del centre d'opinió Bruegel, Guntram Wolff, durant una entrevista a l'ACN, a Brussel·les l'11 de març del 2020. ACN\nEl covid-19 amenaça la "supervivència" de les empreses amb una crisi que pot ser "comparable a la del 2008". Segons l'economista i director del centre d'opinió Bruegel, Guntram Wolff, el coronavirus pot causar una "crisi molt gran" amb "moltes dificultats" per a les empreses i un augment de l'atur. "Veurem moltes dificultats entre les empreses i autònoms, però també un augment de la desocupació", apunta Wolff en una entrevista a l'ACN. Els efectes de la crisi pel coronavirus tenen un especial impacte en les pimes, que veuen perillar tenir prou diners per tirar endavant. La secretària general de l'associació europea de pimes SME United, Véronique Willems, reclama retardar els pagaments perquè puguin "respirar" i garantir la "supervivència".\nLa possibilitat que la crisi causada pel coronavirus porti a una crisi com la del 2008 és una advertència que ja ha fet la presidenta del Banc Central Europeu (BCE), Christina Lagarde. Segons la presidenta del BCE, si no es prenen les mesures necessàries de manera urgent la pandèmia pot derivar en una gran crisi econòmica.\n"El que està clar és que l'impacte serà molt significatiu i seriós i que tindrà un impacte enorme tant en l'oferta com en la demanda", afirma el director del centre d'opinió Bruegel.\nSobre la possibilitat que el coronavirus causi una crisi com la del 2008, la secretària general d'SME United demana no ser "dramàtics", malgrat admetre que les conseqüències econòmiques poden ser molt importants si no s'actua a temps. "Hem d'avaluar pas a pas", remarca.\nAjudar les empreses perquè puguin pagar els treballadors\n"El més urgent és ajudar les empreses que veuran com els ingressos cauen dramàticament i assegurar-se que preserven l'ocupació. Aposto per una retallada en les contribucions de la seguretat social que paguen les empreses durant alguns mesos", diu Wolff, davant les dificultats que espera que tinguin les empreses per pagar els treballadors.\nDe moment, però, Willems no va tan lluny i demana primer garantir que les empreses puguin "sobreviure" a través del retard dels pagaments. "Ara per ara no defensem una retallada de les contribucions socials, sinó el retard dels pagaments perquè les pimes pugin sobreviure fins que el consum torni a nivells normals", apunta la secretària general de l'associació europea de pimes.\nSegons Willems, cal actuar amb mesures com el retard dels pagaments per evitar arribar a l'extrem que les empreses hagin de fer fora treballadors davant el "desastre" que suposa el coronavirus per a sectors com el turisme, la restauració o el transport. "Les organitzacions italianes ens van donar missatges alarmants la setmana passada", avisa.\n"La Comissió no hauria de fer veure que té els diners que no té"\nEl director del centre d'opinió Bruegel és molt crític amb les acciones que ha pres la Comissió Europea per intentar minimitzar l'impacte econòmic del coronavirus. "La Comissió no hauria de fer veure que té els diners que no té. La Comissió no té diners per poder ajudar en aquesta situació. No té ni pressupost ni recursos fiscals", apunta.\nSobre la intenció de la presidenta de l'executiu europeu, Ursula von der Leyen, de mobilitzar 7.500 milions d'euros, el director del centre d'opinió Bruegel creu que són "pocs diners comparats amb el que es necessitarà". Segons Wolff, l'únic que pot fer la Comissió és, per exemple, aportar diners per al desenvolupament d'una vacuna contra el coronavirus.\n"Necessitarem estímuls macroeconòmics rellevants que hauran de ser molt més que això", remarca Wolff, que diu que serà en els pressupostos estatals on s'hauran de materialitzar les xifres i les mesures per reduir l'impacte econòmic de l'epidèmia.\nLa secretària general de l'associació europea de pimes admet que segurament s'hauran de prendre més mesures a les anunciades fins ara per part de la Comissió, però celebra que ja s'estiguin prenent decisions per ajudar les empreses.\n"El que cal ara és actuar en els pressupostos estatals i que el Banc Central Europeu ajudi en els pressupostos estatals", subratlla el director del centre d'opinió Bruegel, que augura un rol important del Banc Central Europeu per pal·liar la crisi del coronavirus.\n"Donar liquiditat serà crucial", diu l'expert, que també subratlla que caldrà donar "estabilitat" als mercats que es vegin més afectats. Com Wolff , Willems apunta al BCE perquè garanteixi la liquiditat de les empreses.\nSense dades de l'impacte econòmic\nMalgrat que tothom assumeix que les conseqüències econòmiques del coronavirus seran molt importants, de moment les associacions econòmiques no donen xifres sobre quin serà l'impacte real, que també dependrà de quant duri la pandèmia i de les mesures que es prenguin.\nAra per ara, les cambres de comerç i la patronal europees no tenen dades estimades de l'impacte econòmic a nivell europeu i estan recopilant informació de cada estat.


Proves Lliures d’Accès a Grau Superior – Bemen 3\nProves Lliures d’Accès a Grau Superior\nAquest curs va adreçat als estudiants que no reuneixen els requisits acadèmics per accedir als cicles formatius. El centre prepara per a superar les proves de la part comuna i de la part específica (segons el cicle a cursar, l’estudiant escollirà Geografia i Psicologia, Biologia i Química o Física i Tecnologia Industrial com a matèries específiques). Es pot sol·licitar l’exempció de la part específica per experiència laboral o altres causes d’exempció.\nTenir complerts 19 anys o complir-los durant l’any que se celebra la prova.\nEl curs es farà de setembre a maig. Cada trimestre es faran “simulacres” de proves d’accés amb l’objectiu d’avaluar el grau d’assoliment dels objectius, fer les adequacions corresponents i detectar les mancances i dificultats. Dels resultats d’aquests simulacres s’emetrà un informe avaluatiu que es comentarà amb l’estudiant i pares si s’escau.


El Golf fa 45 anys - ???????? ???? Ciutat del Motor Badalona\nEl Golf fa 45 anys\nVolkswagen va començar a produir el cotxe més reeixit d’Europa el 29 de Març de 1974. Des de llavors, s’ha venut un nou Golf cada 41 segons.\nAmb 35 milions d’unitats venudes, el Golf és el model més venut de Volkswagen.\nEl Golf, el cotxe europeu més reeixit, compleix 45 anys. El 29 de març de 1974, la planta de Volkswagen a Wolfsburg va posar en marxa oficialment la producció del que es convertiria en el seu model més venut. Llavors, ningú a Volkswagen podia imaginar que el successor del llegendari Beetle acabaria venent més de 35 milions d’unitats a tot el món; i que se segueix venent avui dia. En termes purament matemàtics, des de l’inici de la producció fa 45 anys, un nou Golf s’ha venut en algun lloc del món cada 41 segons; cada dia i sense interrupcions. Això representa una mitjana de 780.000 vehicles per any.\nRalf Brandstätter, director d’Operacions de Volkswagen: “El Golf és el cor de la nostra marca. Representa el progrés i la tecnologia com cap altre cotxe. Per exemple, el Golf va fer que la tecnologia de seguretat fos accessible per a milions de persones per primera vegada . Gràcies a això, va deixar empremta en tota una generació “. Brandstätter va emfatitzar: “Durant set generacions, el Golf ha contribuït al desenvolupament de Volkswagen com a marca i com a grup, fins a esdevenir un dels productors automobilístics més importants del món”.\nEl Dr Stefan Loth, director de la planta de Volkswagen a Wolfsburg: “El 1974, els nostres treballadors van afrontar el repte de canviar el Beetle pel Golf. Des de llavors, hem continuat desenvolupant de forma consistent la nostra planta principal de Wolfsburg, on avui, a més del Golf, també produïm l’e-Golf1, el Golf GTE2, el Golf Sportsvan i tres models addicionals “.\nVolkswagen Golf: 7 generacions\nCom un dels models compactes del mercat global que més desafia la seva classificació, el Golf està cridat a mantenir-se com un pilar clau per a la marca Volkswagen. Amb la seva propulsió d’última generació, els seus sistemes d’assistència i els seus sistemes operatius i de infoentreteniment, proporcionarà un impuls decisiu per al futur de la mobilitat.\nDades importants sobre el debut del Golf I:\n29 de març de 1974: El primer Golf surt de la línia de muntatge – Inici de la producció en sèrie\n8 juliol 1974: El Golf està disponible en els concessionaris Volkswagen\n5 agost 1974: Comença el lliurament a clients del nou Golf\nDisseny: Vehicles de 2 i 4 portes amb porta del maleter\nInterior: Cinc places, maleter de 300 litres, banc de seients del darrere abatible\nMotors: Motor gasolina d’1.1 litres, quatre cilindres, 37 kW / 50 CV\nMotor gasolina d’1.5 litres, quatre cilindres, 51 kW / 70 CV\nPropulsió: Tracció davantera, caixa de canvis manual de 4 velocitats, canvi automàtic de 3 velocitats opcional\nVelocitat màxima: 140 km / h (50 CV, caixa de canvis manual)\n160 km / h (70 CV, caixa de canvis manual)\nModels: Golf i Golf L (tots dos de 50 CV)\nGolf S i Golf LS (tots dos de 70 CV)\n30 de Maig de 2019 /0 Comentaris/per Ciutat del Motor\nhttps://www.ciutatdelmotor.com/wp-content/uploads/Volkswagen-Golf-I.jpg 892 1200 Ciutat del Motor https://www.ciutatdelmotor.com/wp-content/uploads/logo-Ciutat-del-Motor-footer.png Ciutat del Motor2019-05-30 10:30:002019-06-04 10:43:18El Golf fa 45 anys\nLes millors aplicacions per Android Auto Pensant en comprar un cotxe elèctric? T’expliquem tots els ajuts del...


El Consell Comarcal d’Osona inicia el projecte Desendolla’t\nEn data 4 de juny s’obre el període de sol·licitud pels ajuntaments de la comarca que vulguin participar en el projecte pilot Desendolla’t que promou l’estalvi energètic als Centres d’ensenyament d’infantil i primària d’Osona. El termini de sol·licitud finalitzarà el proper 18 de juny, i el Consell preveu atendre un màxim de 20 centres seleccionats per rigorós ordre d’inscripció i amb criteris d’equilibri territorial.\nEl projecte consisteix en dotar de recursos tècnics i humans als centres d’ensenyament per tal que puguin millorar la seva gestió energètica mitjançant la creació i/o “empoderament” de la figura del responsable de l’esmentada gestió a cada escola.\nEl projecte Desendolla’t oferirà una formació a les persones designades per cada centre per assumir aquestes funcions i tot un procés d’assessorament i tutorització individualitzat al llarg del curs escolar 2012-2013. Aquesta acció implicarà posar a disposició de cada centre un formador/assessor. A més, per tal de donar eines per realitzar una avaluació continuada de l’evolució dels consums s’equipararà cada escola amb un aparell Envi-r que permetrà monitoritzar telemàticament el consum i diagnosticar les principals necessitats de cada centre. Finalment, el projecte Desendolla’t realitzarà una campanya de sensibilització a cada escola per tal de fomentar el canvi d’actituds a la comunitat educativa: professorat, PAS, alumnat, AMPA, etc.\nPer d’implicar a la comunitat educativa, els ajuntaments revertiran a cada escola la meitat de l’estalvi real generat perquè aquest pugui ser destinat per aquelles actuacions més necessàries per cada escola: adquisició de material, projectes educatius del propis centres, millores estructurals, etc. En aquesta línia, la millora estimada en l’eficiència energètica serà diferent a cada centre, doncs hi ha moltes variables que influeixen en el consum: edificació, situació, dinàmica de funcionament, etc. Per aquests motius el projecte que ara s’inicia ofereix una atenció personalitzada a cada escola\nEls costos del projecte seran de 1.180 € per cada escola, dels quals el 50% seran assumits pel Consell Comarcal i el 50 % restant pels propis ajuntaments mitjançant la subscripció d’un conveni de col·laboració amb l’ens comarcal.\nEn resum, es tracta de realitzar un inversió a les escoles de la comarca mitjançant un projecte pioner a Catalunya per tal d’assolir un triple benefici: 1) mediambiental (en forma d’estalvi energètic), 2) econòmic (en forma d’estalvi de recursos) i 3) pedagògic (en forma d’accions educatives a les pròpies escoles).


Explorant les APPs de salut en anglès: l'informe d'IMS Health Institute\nEl segon informe sobre l'adopció de l'eHealth per part dels pacients de l'IMS Health Institute Apps de salut en anglès, investiga la plataforma iTunes i la d'Android. Complementa les seves observacions amb l'anàlisi qualitativa de 17 experts, respecte a la situació actual i els reptes de futur\nEl nombre d'aplicacions de mHealth disposició dels consumidors, ja supera els 165.000 i una mica més de la meitat (90.088), estan desenvolupades per iOS.\nPer estudiar els continguts de les Apps, van escollir les 26.864 més descarregades pels consumidors. Van trobar que:\nla majoria de les aplicacions de mHealth disponibles -dos terços-, segueixen concentrant-se en les àrees de benestar, dieta i exercici.\nGairebé una quarta part de les aplicacions se centren en les malalties i la gestió del tractament, el que reflecteix el creixent interès en l'ús d'aplicacions de mHealth per a la gestió de la malaltia crònica.\nPel que fa al quantitat d'apps dedicades a la gestió de malalties cròniques, per percentatge el TOP5 seria:\nSalut Mental (29%), les àrees més destacades serien Autisme 33%, Ansietat 18% i Depressió 18%.\nCor i sistema circulatori (10%)\nSistema musculoesquelètic (7%)\nSistema nerviós (6%)\nClassifiquen les "funcionalitats" de les Apps, en set grups per objectius: Informar, instruir, registrar, mostrar, guiar, recordar / alerta i comunicar. Dos terços de les Apps informen i la meitat només té una funcionalitat. Això és massa poc per ser decisiu, segons l'anàlisi dels autors.\nEn els últims dos anys, el percentatge d'aplicacions de salut amb la capacitat de connectar-se a xarxes socials va augmentar d'un 26% a un 34% sobre la base de les aplicacions estudiades. Les xarxes socials ofereixen connexions que són motivadores i afegeixen un nivell diferent de compromís, en usar l'alè d'una persona, en lloc d'un avís automatitzat. Compartir experiències amb la gent en una situació similar ajuda. Aquests tipus de connexions i interaccions són importants per a l'experiència del consumidor general i l'èxit d'una App de salut (dins de les millors aplicacions, segons el score AppScript, el 65% té connexions amb xarxes socials).\nDe les gairebé 7000 apps sobre les que tenien informació del nombre de descàrregues van concloure que: 36 aplicacions representen gairebé la meitat de totes les descàrregues, un 12% són responsables de més del 90% de les descàrregues, i el 40% de les aplicacions tenen menys de 5.000 descàrregues. Més del 90% de les aplicacions de mHealth són gratis.\nFalta més investigació, tot i que creix el cos d'evidència per a les aplicacions de salut:\nEl nombre d'assaigs clínics que utilitzen aplicacions mòbils s'ha més que duplicat en els últims dos anys.\nLa implementació de programes deApps per a usuaris en les organitzacions és cada vegada més gran.\nL'evidència posa de manifest una major necessitat de mesurar la precisió, facilitat d'ús i seguretat d'aplicacions de mHealth.\nFont: Adopción de la mHealth por los pacientes


Elegantíssim top del dissenyador ferrermanel\nAquesta setmana ferrermanel ens delecta amb un exclusiu model. És un top precís, de gènere "cloqué", amb un escot exagerat i obert al centre per poder posar quatre tires que es tanquen amb un nus. I també a l'espatlla se subjecta amb unes tires de sis centímetres d'ample, de ras, que es deixen caure elegantment. Extraordinari treball!\nElegant top "color nude"\nAquesta setmana el dissenyador i patronista ferrermanel ens presenta un top molt original, és un model per a una clienta de gènere nou "color nude".\nÉs un top preciós molt escotat i amb un original disseny de la marca ferrermanel, que consta a posar un volant de quatre centímetres només en la meitat de l'escot tant en la part davantera com a l'esquena.\nJa veuran que no els deixarà indiferents. Elegant i preciós top!\nBrusa-top color negre\nAquesta setmana la signatura ferrermanel ens fa entrega d'un model preciós, és una brusa-top per a una clienta fet a mida.\nÉs un gènere preciós de color negre que fa com una reixeta, transparent, per això ha estat folrada excepte l'escot. Amb un disseny molt original. Una delícia de model!\nBellíssim vestit estampat\nAquesta setmana l'equip de ferrermanel ens presenta un excepcional vestit estampat de fons negre esquitxat amb flors de diversos colors.\nÉs un vestit preciós fet a mida per a una clienta amb un cos fantàstic.\nLa part del davant i l'escot té forma de sostenidor. Però el més original d'aquest model és l'esquena doncs el dissenyador ferrermanel li ha donat una forma bellíssima, molt escotada i sexy. Una preciositat!


Educació secundària – Vedruna Carme Sabadell\n(DE 12 A 16 ANYS)\nL’etapa consta d’un currículum comú per a tots els alumnes de primer a tercer curs, format per unes matèries comunes i unes matèries optatives que s’ofereixen anualment segons els interessos i les capacitats dels alumnes de cada curs. Incorporem les noves tecnologies i aprofundim les competències pròpies d’alumnes del segle XXI: noves tecnologies, plurilingüisme i sostenibilitat.\nMantenir sempre una actitud optimista, positiva, de col·laboració i de respecte pel treball dels alumnes. No sempre tenim la raó.\nActuar críticament i responsable en l’ús de les tecnologies, considerant aspectes ètics, legals, de sostenibilitat i d’identitat digital.\nOferir espais i temps de reflexió, d’interioritat i de cerca de la transcendència als alumnes d’una manera oberta i plural.\nFer que els alumnes se sentin arrelats a l’entorn, mitjançant les festes, les tradicions del poble, del barri o de la ciutat.


Remodelacions urbanístiques o refugis climàtics? ·\nInici L'Observatori del Clima Remodelacions urbanístiques o refugis climàtics?\nRemodelacions urbanístiques o refugis climàtics?\nTemporal Gloria del 2020\nEncetaré aquesta nova secció de ViladeRoses.cat amb coherència amb el títol que donarà contingut a les meves reflexions, crítiques, anàlisis i propostes setmanals/quinzenals sobre l’emergència climàtica al nostre entorn.\nPerò abans de tot fer un recordatori i es que fa dos anys ja que tant a nivell d’Estat, com per part de la Generalitat, està declarada l’emergència climàtica a Catalunya. Això sovint no es nota, a vegades s’oblida i a Roses estant, pot ser encara més (i això que ens va visitar el “Glòria”, de passada el “Filomena” i una sequera extrema de mesos).\nEs en aquest sentit que voldria cridar l’atenció avui, de si atesa l’emergència climàtica en la que estem, les institucions estan fent els deures, si més no, de dos anys ençà. Tampoc estaria malament anar més enrere, però millor posar el comptador a zero.\nEn el cas d’avui, començaré per fer una mica de retrospectiva sobre despeses o inversions previstes o a fer (no entrarem ara al detall), sigui de l’Ajuntament o amb suport d’altres administracions o fons europeus.\nPosaré dos exemples, els 720.000 euros de la remodelació de la Ciutadella i els 760.000 euros de la remodelació de l’Avinguda de Rhodes i sense entrar en altres. Tampoc sumaré a aquests, altres partides del pressupost d’enguany, ni del 2022, per no sobrecarregar l’argumentació.\nEs evident que si ens situem en una perspectiva de “en sí y para sí”, els arguments per fer aquestes remodelacions son més que raonables, però…i aquí ve el però, si ho situem en un context d’emergència climàtica (i ens la creiem), tot sabent amés els dèficits que te Roses en matèria de prevenció de riscos, plans d’emergència, protecció civil, etc. que es venen arrossegant fa temps, no semblen realistes o justes aquestes despeses, si paral·lelament en el marc dels pressupostos del 2022, les partides previstes per polítiques d’adaptació i resiliència al canvi climàtic són ridícules, per no dir inexistents (tot i que sí les hi ha de mitigació, o sigui de transició energètica).\nNo sols a Roses, a moltes localitats s’està caient en un parany i es el d’associar emergència climàtica i transició energètica. Per suposat que es una de les línies d’acció climàtica (que per cert, genera molt soroll), però no la única, l’altre pota, l’altre línia, sense la qual l’emergència climàtica no es pot entendre, es la prevenció per fer front als efectes del canvi climàtic, aquí i ara, tant important com lluitar per reduir les causes del canvi climàtic, aquí i ara.\nAquestes alçades, que hi hagi una confusió o reducció del problema a una sola línia d’intervenció, no es de rebut, ni es pot al·legar ignorància, ni es pot entendre la negligència (i no cal ser científic, per saber-ho). L’acció climàtica te dos fronts, aquí, a Glasgow, a Roma i a Pequín!. Per tant, anem a recuperar el terreny perdut aquests dos darrers anys, sense anar més enllà i posem-nos les piles per evitar un Glòria 2 o un Filomena 2, que seran, com tothom ja sap, més virulents i amb més afectacions. Amagar-se en que la Generalitat no es pren seriosament l’emergència climàtica, no es aconsellable. Pot ser caldria quedar amb alguns assessors de companyies d’assegurances, fer un cafè al Si Us Plau (per cert, amb vist i plau per que posin l’orella a la conversa, doncs els interessarà molt…) i fer una bona planificació en prospectiva de riscos 2030 a la Badia de Roses (doncs no es un problema que tindrà només Roses). I res de simulacions interactives 2050-2100, que son molt efectistes i enganyoses. El problema no es saber si Plaça Catalunya quedarà molt o poc coberta d’aigua el 2060 o el 2070 (això cau lluny encara i desmobilitza), la qüestió es preveure com es concreten els riscos d’ara al 2030, a les zones inundables de Roses, els riscos associats a infraestructures, telefonia, hospitals, queviures, etc. (i no sols per inundacions, també per vents huracanats, tornados, incendis, etc.).\nTampoc es de rebut amagar-se en les mesures pal·liatives (apart que seria pervers) i fiar-ho tot a que si passa algun desastre, es demana que es declari zona catastròfica i problema resolt. No exagero, hi ha qui prefereix “tirar” de voluntaris, Creu Roja, Protecció Civil, Bombers i la U.M.E. (Unitat Militar d’Emergències) que tenir uns bons dispositius de seguretat ambiental i prevenció de riscos (¿que pot ser no els volem tenir per la seguretat ciutadana o pels accidents de trànsit?) Doncs això es el mateix. Però no se’ns ha preparat. D’acord, fins fa dos anys enrere ho podem entendre, però ara ja no. Ara es urgent preparar, sense alarmisme i pas a pas, a la població (informar-la i formar-la, especialment al teixit associatiu i empresarial) i preveure recursos municipals, dispositius, alertes anticipades, personal, sirenes i posats a proposar (per què no, altres ajuntaments ja ho estan fent, habilitar un mínim de 6-8 espais municipals o públics/concertats, com refugis climàtics, equipats amb un mínim de serveis, per donar aixopluc, en onades de calor/fred, nevades, inundacions, destrosses, etc.). Tampoc es tanta despesa, doncs són equipaments de doble ús. Molt probablement no arribarà ni a una cinquena part la despesa requerida per fer això en comparació a la suma de remodelacions urbanístiques previstes (quasi 2 milions d’euros) més pensades pel segle XX, que no per la població rosinca del segle XXI, que hi viu tot l’any i ara en emergència climàtica.\nAntoni Salamanca és consultor i divulgador ambiental especialitzat en emergència climàtica. Va participar en el Tercer Informe de canvi climàtic de l’IPCC de Nacions Unides el 1999-2001. Ha dirigit varies exposicions sobre canvi climàtic i coordinat diferents programes de sensibilització ambiental ciutadana. Actualment col·labora amb diferents entitats i mitjans de comunicació.\nArticle anteriorL’Observatori del Clima\nArticle següentEl Centre Sociosanitari Bernat Jaume registra 38 positius de la Covid-19 en dos brots de contagi


Elan Huangshan Resorts Tangkou Huangshan Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nElan Huangshan Resorts TangkouNo.111, Tangchuan Rd.,Tangkou Town, HuangShan Resort, Tangkou Zhen, Huangshan, Xina, 245899 - Veure al mapaPuntuació dels comentaris5,0Basada en1comentariElan Huangshan Resorts TangkouVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 30 fotosPuntuació de la ubicació 5,0Veure al mapa5,0UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nSobre l'allotjamentDescripcióBen situat a la la cultura, els esports, els paisatges area de Huangshan ciutat, Elan Huangshan Resorts Tangkou us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Elan Huangshan Resorts Tangkou, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, escriptori, telèfon, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Elan Huangshan Resorts Tangkou és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Huangshan.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesia aparell de televisiótelèfon Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantL'allotjament es reserva el dret de vendre l'habitació a partir de les 18:00 del dia d'arribada. Els clients que hagin d'arribar a partir d'aquesta hora han de posar-se en contacte amb l'allotjament directament. Les dades de contacte apareixen a la confirmació de la reserva.


Web, com?: Conferència Jordi Adell: Competencia digital de los profesores\nConferència Jordi Adell: Competencia digital de los profesores\nOn és la competència digital dels professors? Hi ha llocs del món (EUA, França, Xile) on es defineixen les competències que els educadors han de tenir en matèries de TIC. Això entra a formar part dels plans d’estudi de magisteri, d’oposicions o de plans de reciclatge per garantir que els mestres tinguin una competència digital adequada. Es pot avaluar de diverses maneres.\nL’ACOT és una investigació que inunda de tecnologia a les escoles, dóna assessorament, software, etc. En definitiva, posa tots els mitjans a l’abast dels centres i avalua les fases per les quals la tecnologia comença a formar forma part de la practica quotidiana dels docents.\nVan trobar que es un procés que tarda de 3 a 5 anys. Els professors passen per diferents fases:\n1. Accés: aprendre l’ús basic de la tecnologia. Tarda 1 any.\n2. Adopció: els professors empren les tic per fer el mateix que fien sense elles. Ex: canó i Power Point. Usen les tic però no hi ha innovació didàctica.\n3. Adaptació: s’integra la tecnologia en pràctiques tradicionals però augmentant productivitat, augmentant ritme i quantitat de treball. Els alumnes empren aplicacions per fer el que feien abans. Ex: en lloc d’escriure a la llibreta, escriuen a un processador de textos.\n4. Apropiació: comencen a experimentar-se noves maneres de treballar didàcticament emprant la tecnologia. Obrint-se a possibilitats que sense tecnologia no serien possibles. Ex: el professor va d’excursió amb els alumnes, s’enduu gps, càmera de fotos i fan una excursió virtual penjant tot el material elaborat a Internet.\n5. Innovació. No tots els professors hi arriben. Utilitzen la tecnologia de manera que ningú mai no havia emprat. Ex: Google Earth per ensenyar geografia tot fent una Webquest de geografía tal i com ho féu Jordi Vivancos.\nPersonalment considero que estic a cavall entre les fases 3, 4 i 5. Com a alumna, considero estar en la fase 3 perquè faig el que feia abans però amb l’ajuda de l’ordinador. Els apunts els prenc directament a ordinador, els treballs també els faig a ordinador, etc. Ja no concebo la meva formació sense un processador de textos o un ordinador!\nPel que fa a les fases 4 i 5, crec que les activitats que preparem per a les diferents assignatures ja les pensem cap a la tecnologia, emprant la tecnologia com a eina indiscutible a l’hora de desenvolupar els aprenentatges. I això crec que és degut a què pràcticament som una natives digital, de les que teníem un ordinador a casa i començàvem a investigar els programes i les possibilitats d’aquests pel nostre compte. Aquest afany investigador ha fet que, personalment, tingui interès en conèixer noves potencialitats dels programes i, per tant, intenti innovar.\nPerò encara queden moltes coses per conèixer i considero que la pròpia fase 5 serà un llarg procés que durarà tota la meva vida, ja que els avenços són trepidants i sempre tindrem nous programes que haurem de conèixer i que ens serviran per a seguir innovant. Per tant, crec que per a cada innovació tecnològica que sorgeixi, tornarem a passar per les cinc fases fins a arribar a innovar amb el nou material.\nAquí teniu el vídeo on Jordi Adell explica tot això que us he escrit:\nPublicat per Natalia V.R. a 20:18\nQuadern de bitàcola. Chapter eleven: CONEIXEM CA N...\nQuadern de bitàcola. Chapter ten: PREPAREM LES VAC...\nQuadern de bitàcola. Chapter nine: REPASSA QUE REP...\nConferència Jordi Adell: Competencia digital de lo...\nA favor de "Sociedad de la Información, tecnología...\nResum de “Sociedad de la Información, tecnologías ...\nQuadern de bitàcola. Chapter eight: LES ACTIVITATS...\nQuadern de bitàcola. Chapter seven: FEINA FETA TÉ ...


Presentació de la Patronal AnemXFeina | ANC Pla de l'Estany\nDimecres 29 de gener , a les 8 del vespre. A cal Drac de Banyoles\nHi participaran: la Sílvia Cubo (Vicepresidenta d’AxF) i en Joaquim Arnau (membre del Secretariat Nacional de l’ANC).\nSeguint amb la intenció de guanyar espais de sobirania, l’ANC recolza ara l’Associació d’empresaris Anem X Feina. Ja ho ha fet amb @EinesdePais a la Cambra de Comerç a Barcelona o amb l’Intersindical-CSC o amb campanyes de consum que en aquests moments es troben paralitzades per la justícia espanyola.\nLa patronal Anem X Feina ja compta amb l’adhesió de més de cinc-centes empreses i autònoms d’arreu del país i delegacions a Sort, Manresa, Tortosa, Lleida, Girona, Tarragona, Barcelona i la Bisbal del Penedès.\nTrobareu informació de l’associació a: https://www.anemxfeina.cat/\n← Campanya consum estratègic Campanya #1miliodemascaretes →


TORNA BARCELONA CIRCULAR CITY!\nEl pròxim 28 d'octubre tindrà lloc a Barcelona la segona edició del Barcelona Circular City (BCC), organitzat per CEC Barcelona, i emmarcat en la Circular Cities Week, l'esdeveniment global organitzat pel Circular Economy Club en ciutats de tot el món.\nSerà una jornada fructífera d'intercanvi d'idees que ajudaran a l'acceleració de l'Economia Circular a la ciutat comtal. L'objectiu d'aquest esdeveniment és fomentar sinergies i contribuir en la recuperació econòmica, circular i resilient de la ciutat.\nL'esdeveniment comptarà amb la participació de l'Administració Pública, el sector privat, el món científic i la ciutadania, que participaran en quatre tallers paral·lels en els sectors de l'urbanisme i construcció, l'alimentació, la mobilitat i el tèxtil. Els assistents treballaran de manera col.laborativa en la identificació de solucions circulars per a la ciutat i en la identificació de nous reptes originats per la pandèmia. BCC 2021 compta amb els següents partners: Barcelona Activa - Ajuntament de Barcelona, Eco Intelligent Growth, Factual, Inèdit i amb la Càtedra d’Economia Circular i Sostenibilitat de la Universitat Pompeu Fabra.\nLa primera edició del BCC, que va tenir lloc al gener de 2020, va comptar amb la participació de 40 actors (representants de l'Administració Pública, Empreses, Centres Tecnològics, Educació, Empreses socials, Startups, etc.) i durant l'esdeveniment es van identificar més de 100 solucions i estratègies circulars.\nEn aquesta segona edició esperem repetir i superar l'èxit de la passada edició. No et perdis les conclusions de l'esdeveniment, que publicarem en un informe. Entretant, també pots llegir l'informe publicat després de la primera edició de l'esdeveniment, disponible aquí.


Santa Coloma de Gramenet centre - Àrea Metropolitana de Barcelona\nLa remodelació dels carrers del centre comercial parteix de la pacificació del tràfic i la millora de l'accessibilitat; generant un espai de relació i activitat més enllà del fet de desplaçar-se.\nTotal: 20.181 m²\nPasseig Llorenç Serra: 9.200 m²\nAvinguda Generalitat: 4.800 m²\nEntorns Mercat Fase I: 4.061 m²\nEntorns Mercat Fase II: 2.120 m²\nClaudi Aguiló Riu, arquitecte / Eva Pagés Aregall, arquitecta\nClaudi Aguiló Riu, arquitecte\nClaudi Aguiló Riu, arquitecte Jordi Larruy, enginyer tècnic d'obra pública\nAinhoa Martínez, arquitecta en pràctiques, Irene Antillach, estudiant d'arquitectura, Catalina Montserrat, enginyer agrònom, Jordi Bardolet, enginyer tècnic agrícola, Francesc Germà, enginyer tècnic (AMB), Joan Roca, enginyer civil, Martí Cabestany, arquitecte consultors en estructures\nDragados (Marc Blanchart, cap de producció; Amado Jario, cap d'obra; Maria Flores, adjunt cap d'obra)\nAMB, Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet i Diputació de Barcelona.\nLS 1.112.772,26 €\nAG 1.059.441,09 €\nEM I 802.139,04 €\nEM II 523.730,81 €\nTOTAL: 3.498.083,20 €\nEl projecte s'inicia amb l'encàrrec de l'Ajuntament per potenciar el comerç com a activitat motor del centre de la ciutat i com a conseqüència de la remodelació de l'antic mercat de la Sagarra. La intervenció es realitza amb uns criteris globals per tot el barri creant una gran àrea prioritària per a vianants, restringint el trànsit rodat i amb una franja horària per la càrrega i la descàrrega. Partint d'uns carrers de secció petita amb trànsit i aparcament, voreres estretes amb arbrat malmès i sense espai i una il·luminació de carretera. Les solucions plantejades qualifiquen el carrer amb la caracterització del paviment, la il·luminació, i el mobiliari urbà. L'estudi de les diferents seccions permet augmentar la qualitat de funcionament d'aquest centre millorant no només la mobilitat i l'accessibilitat amb les pendents, sinó també els serveis (soterrament de línies aèries i millora del clavegueram). La ordenació de tots aquests elements i la unificació de solucions i materials dóna lloc a generar un espai de relació i activitat humana més enllà del fet de desplaçar-se.\nDiferenciem tres categories de carrer: El passeig Llorenç Serra, amb un alt flux de trànsit, manté la secció de bulevard amb voreres àmplies que ordenen mobiliari, il·luminació, arbrat i serveis en una franja central. L'avinguda de la Generalitat forma part d'aquesta illa de vianants i amb prioritat invertida però manté el pas d'autobusos en una franja diferenciada d'asfalt. Finalment els carrers de l'entorn del mercat es transformen tots a una plataforma única i, adequant-se al seu ús i amplada, poden incloure alineacions d'arbrat i bancs.\nAspectes d'innovació i sostenibilitat que incorpora el projecte\nLes obres en els cascs urbans consolidats són gairebé actuacions de cirurgia, degut a les instal·lacions dels subsòls i perquè la compactació de les bases dels paviments pot afectar les edificacions existents. Per això s'ha construït soleres de formigó sobre les subbases existents.\nPaviment: La innovadora peça prefabricada de formigó Sistema VS 5 de Breinco, per les seves prestacions mecàniques, coloració lluminosa i material i per la seva col·locació en sec, amb llit d'àrid tipus ull de perdiu, rejuntat amb sorra i el drenatge de la base.\nPlantació i escocells: Arbrat adaptat i de baix manteniment. Creació de grans clotes drenades subterrànies per protegir les arrels i evitar que aflorin en superfície aixecant els paviments.\nIl·luminació: Enllumenat LED que implica una font lluminosa més eficient. Reducció de la potència instal·lada per punt de llum. Previsió de la intrusió lumínica no desitjada a façanes concentrant el flux a les zones a il·luminar. Reducció del flux lumínic en horaris de menor ocupació.\nClavegueram: rehabilitació interior amb fibra de vidre de les clavegueres existents sense enderrocar-les, minimitzant els residus i les molèsties als veïns.


La vaga mobilitza la comarca i col·lapsa les carreteres\nRedacció, Vallès Oriental\t| Actualitzat el 10 Novembre 2017 a les 10:17\nLa Porxada es va tornar a omplir de gent. Foto: Twitter (@PDECatMontmelo)\nLa jornada de vaga general i aturada de país convocada dimecres a Catalunya va tenir fortes repercussions al Vallès Oriental. El seguiment de la vaga convocada per la Intersindical-CSC, amb el suport de la COS i la IAC, va ser escàs a sectors com la indústria del transport i va tenir més repercussió en àmbits com l’educació o el sector social. La veritable demostració de força, però, va ser el col·lapse provocat per diversos talls a les principals vies de trànsit, coordinats pels Comitès de Defensa de la República (CDR). L’AP-7, la C-59, la C-60 o la C-17 van quedar totalment bloquejades per centenars de manifestants que van tallar les autopistes durant hores, demanant la llibertat dels presos polítics catalans i la retirada de l’article 155 de la Constitució espanyola, en virtut del qual l’autonomia de la Generalitat està suspesa.\nEl tall més destacat va ser el de l’AP-7, sobretot a l’altura de Santa Perpètua, que va tenir lloc des de les sis del matí fins al migdia, provocant cues quilomètriques. Amb tot, va quedar obert un carril per cada sentit de la marxa i els manifestants van deixar circular les ambulàncies i els vehicles de serveis mèdics. El tall també va afectar el nucli urbà de Santa Perpètua. Segons ha informat el CDR d’aquest municipi, en el tall van participar veïns de Caldes de Montbui, Palau-solità i Plegamans, Montornès del Vallès, la Llagosta i Santa Perpètua de Mogoda, arribant a les 400 persones.\nA causa del tall a l’AP-7, alguns conductors es van mostrar molestos amb els manifestants, però el principal moment de tensió es va viure al pas d’aquesta via per Llinars. Agents antidisturbis dels Mossos d’Esquadra -que ahir participaven en el primer gran operatiu sota les ordres del Ministeri de l’Interior a causa de la suspensió de l’autonomia- van intervenir per desallotjar l’autopista.\nA banda del col·lapse de l’AP-7, els CDR també van tallar la C-17 a l’alçada d’Aiguafreda i també a Granollers i Parets i la carretera C-60 a la Roca del Vallès. Els talls també van provocar dificultats de circulació a la carretera C-59.\nCONCENTRACIONS A LES PLACES\nA banda de les accions que van provocar el col·lapse circulatori, la jornada d’aturada de país va estar marcada per les concentracions a les places. La motivació era la mateixa: clamar en defensa de la República catalana, demanar l’alliberament dels presos polítics i exigir la suspensió de l’article 155.\nLes mobilitzacions més destacades van ser les de Granollers i Caldes de Montbui. A la capital comarcal centenars de persones es van aplegar a les dotze del migdia a la plaça de la Porxada, mentre que a les sis de la tarda s’hi van reunir 4.000 veïns. Els principals càntics demanaven la llibertat dels presos polítics i també n’hi va haver alguns demanant la dimissió de l’alcalde, Josep Mayoral, del PSC.\nD’altra banda, a Caldes centenars de veïns van respondre la crida de les entitats sobiranistes i es van sumar a la concentració de les sis de la tarda a la plaça Font del Lleó. El moment més emotiu es va viure quan es va llegir un manifest demanant la llibertat del conseller Raül Romeva, que havia viscut al poble.\nDISSABTE, A BARCELONA\nLa mobilització ciutadana continuarà a finals d’aquesta setmana, però es traslladarà a Barcelona. Dissabte l’ANC i Òmnium ha convocat una manifestació que s’espera massiva al carrer Marina amb el nom de “Diada Nacional per la Llibertat”.\nLes entitats sobiranistes del Vallès Oriental ja han fet una crida a participar-hi activament.