Pa amb oli i xocolata: d’octubre 2011\nTot a punt per a la Castanyada.\nBona festa a tothom!!\n300g de castanyes escaldades i pelades\n5 cullerades rases de sucre morè\n2 gots de llet fresca\n1 cullerada de rom (opcional)\nOli per untar\nUnteu amb oli sis flameres mitjanes.\nPreescalfeu el forn a 160º\nBulliu les castanyes amb aigua i amb la pell. Escorreu-les i peleu-les en calent. (Buf!)\nPoseu els dos gots de llet al foc amb el polsim de canyella i el sucre. Aboqueu-hi les castanyes. Bulliu-les amb la llet de 10 a 15 minuts més. Passat aquest temps, retireu-les i passeu per la picadora fins a fer una pasta.\nPoseu quatre ous sencers a la pastadora i munteu-los.\nRetireu-los i incorporeu la pasta lentament i amb moviments de baix a dalt. Quan tot estigui barrejat ompliu les flameres i poseu-les en una safata amb un dit d’aigua per fer el bany maria.\nDepèn del forn però, de 30 a 35 minuts i llest! (feu prova escuradents)\nPer l’elaboració de la xocolata\nPoseu la nata al foc, quan arrenqui el bull afegiu-la al bol de la xocolata. Quan està fossa afegiu la mantega. Quan la tingueu a 40ºC aboqueu-la a sobre cada pastisset i deixeu-la regalimar.\nSi voleu fer un puding podeu visitar el web de Joan Dalmau.\nEtiquetes de comentaris: castanyes, pastisset de castanyes, taller de postres, xocolata desfeta\n(fotografia propietat del web Gencat.cat)\nDivendres al vespre, a la Seu-taller de l’Associació Jardí de Santa Susanna, varem assistir a una interessant xerrada sobre bolets a càrrec de Joan Duran (jardiner i estudiós de la micologia) i Joan Dalmau (cuiner).\nVa ser molt i molt interessant, tant pel vessant del coneixement de les espècies, com pel culinari que, va anar a càrrec del cuiner Joan Dalmau.\nEn el torn de precs i preguntes van dissipar mites i creences moltes vegades errònies. A mi sobretot, el que em va quedar ben clar va ser que, bolet que no conegui, ni el col·locaré al cistell.\nEls consells de com cuinar-los, me’ls he ben gravat i espero posar-los en pràctica ben aviat!\nVolia fer-vos un reportatge fotogràfic però les fotografies que vaig fer, no em van quedar com a mi m'agraden. Espero que el proper any tornin a repetir aquesta informació, perquè em queda molt per aprendre.\nPer a més informació sobre els bolets, us deixo un enllaç d'aquí\nEtiquetes de comentaris: Associació Jardí, collir bolets amb seguretat, cuiner joan dalmau, gencat bolets\nAquí la meva versió de la classe de dimecres passat. No havia fet mai aquesta pasta, però he de dir que ha estat un plaer fer-la perquè els gnocchi són senzills i agraïts de fer.\nNi de lluny s’assemblen als que ens va fer a classe el chef Vincenzo però estan boníssims i el que més m’ha agradat es haver-me’n sortit al menys amb un aprovat.\n250g de patata bullida freda\n20g d’ou batut\nUn polsim de nou moscada, pebre i sal\nTres formatges: provolone, gorgonzola i parmesà\nPasseu la patata pel passapurés (si no en teniu aixafeu amb una amb forquilla), seguidament afegiu la farina. Us semblarà que no us lliga però, seguiu fent. Quan ja ho tingueu una mica lligat podeu continuar treballant-la a sobre del marbre prèviament enfarinat. Llavors, feu un pilonet amb un forat al mig i aboqueu a poc a poc l’ou, per tal que us que unit a la massa.\nQuan tingueu la massa al punt, la deixeu reposar una mica i mentrestant talleu i fregiu amb oli d’oliva i sal els xampinyons.\nTorneu a agafar la massa i calculeu en quantes parts el voleu repartir. I, estireu la massa de cada part fent una botifarra sobre el marbre enfarinat. Si us queda molt llarga podeu partir-la per poder estirar-la millor. Llavors, només us queda tallar-la al vostre gust fent un tall de costat.\nBulliu els Gnocchi amb aigua, sal i un rajolí d’oli. Quan la pasta sura representa que esta cuit. Els podeu anar retirant amb una escumadora i els barregeu amb el gorgonzola.\nEls col·loqueu en una safata de forn a sobre dels xampinyons. Cobriu amb la barreja de formatges abans de gratinar al forn i llestos!\nEtiquetes de comentaris: Gnocchi, pasta fresca, pasta fresca feta a casa, taller de postres\nAhir també vaig tenir la idea de preparar aquest pa de pessic fet amb farina d'arròs i llet, per presentar al “Memòries”, però després de compartir-ho amb el coixí, avui he pensat que tot i que porta llet i farina d'arròs, no s'ajustava precisament al que demanaven. Per aquest motiu he canviat de preparació.\n150g de farina d'arròs\n150g de sucre (peseu 100g i 50g)\n125g de llet fresca sencera\nSepareu les clares dels rovells.\nPoseu els rovells, la llet, 100g de sucre fins que us quedi ben esponjat, llavors afegiu la farina garbellada en forma de pluja.\nMunteu les clares a punt de neu i aneu afegint el 50g de sucre mentrestant. Quan les tingueu a punt, les afegiu a la massa i l'emmotlleu.\nForn a 180ºC durant 30 minuts.\nHa quedat molt suau i l'he guardat per esmorzars o berenars.\nEtiquetes de comentaris: pa de pessic, pa de pessic farina d'arròs, pastís amb farina d'arròs, postres amb farina d'arròs, taller de postres\nAquest cop el Memòries d'una cuinera ens ha convidat a preparar una recepta d'arròs amb llet.\nHe optat per fer-ne una versió clàssica, això sí, a la meva manera.\n1/4 de litre de llet fresca sencera\n150g d'arròs bullit i escorregut\n1/2 branqueta de canyella\nBulliu l'arròs en un pot amb aigua sola (deixeu-lo molt al dente), coleu i reserveu.\nPoseu al foc el 1/4 de litre de llet amb el sucre, la pell de llimona i la branqueta de canyella. Deixeu bullir perquè quedi perfumat i després passeu pel colador. Seguidament podeu barrejar-hi l'arròs i li feu acabar el bull (deixeu-lo més o menys estona depenent de com us agradi de cuit).\nDecoreu amb una mica de canyella en pols per sobre.\nincloc aquestes postres al recull de cuinadelicada que tinc al bloc d'infermeria\nEtiquetes de comentaris: arròs amb llet, arròs dolç, postres amb llet, taller de postres\nEl chef i propietari del restaurant Na Madrona va ser aquest dimecres el convidat i professor del taller de cuina setmanal. Dels plats que va preparar en parlaré potser demà, quan hagi preparat els seus exquisits nyoquis. Provaré de fer-los tal com els va ensenyar però, no n’he fet mai i, espero al menys quedar a l’alçada de bona aprenenta.\nAvui, de moment, us presento el seu encantador restaurant, situat al vell mig de Caldes de Montbui, del que m’ha agradat l’ambient, l’atenció, la pulcritud i per suposat el deliciós menjar que fan al moment.\nTafanejant pel seu web he vist que, fins i tot fan el tipus de cuina que, com tots sabeu, anomeno cuina delicada i, que el veureu a l’apartat de Na Madrona et mima.\nPer dinar m’he decantat per una amanida de dàtils amb formatge i un llenguado a la planxa amb verduretes. Eren tan bones les verdures com el llenguado del que només he deixat l’espina!\nDe postres m’ha vingut de gust una base de bescuit amb gelat i xocolata calenta però no teniu fotografia perquè han volat de seguida.\nSi us perdeu per Caldes o rodalies, us recomano que hi feu parada.\nEl menú de'n Narcís tan rebó com el meu. De postres hem menjat els mateixos.\nEsperem tornar-hi aviat!\nNo havia penjat les fotografies dels plats perquè m'he oblidat de demanar permís però, en els comentaris la Glòria, m'ha preguntat per elles...\n*Prego al restaurant que si les fotografies no són del seu agrat i prefereixen que les retiri m'ho facin saber i les trauré immediatament.\nEtiquetes de comentaris: caldes montbui, na madrona, on dinar?, restaurant na madrona\nAvui us presento un plat amb dos colors de verd. Diuen que el verd és un color que relaxa, tranquil·litza...\nVerds són els prats, els arbres, l’herba...\nTant els publicistes com els dissenyadors en saben un munt de la simbologia dels colors.\nUs convido a que feu recerca per Internet i veureu quanta informació trobareu al respecte.\nPotes i aletes de dos calamars mitjans\n1 bossa d’espinacs\nEsqueixeu una patata grossa i feu-la bullir durant deu minuts amb una mica d’aigua. Passat aquest temps, tireu-hi els espinacs rentats i tallats. Feu-ne un puré un cop cuit. Reserveu.\nEn una paella amb oli d’oliva, fregiu el calamar i les gambes, ben a poc a poc, per tal de que treguin el seu suc. Un cop fred, peleu les gambes i trinxeu tot amb la batedora.\nFeu un sofregit amb oli d’oliva i el que us hagi quedat a la paella, la ceba i el tomàquet. Coeu i barregeu amb la pasta de calamar i gambes tot rectificant la sal al vostre gust.\nPrepareu una beixamel espessa, amb un got de llet, una cullerada de farina, un rajolinet d’oli d’oliva i sal. Quan la veieu cuita tireu-hi el sofregit i la pasta que heu fet abans.\nBulliu amb aigua i sal, les plaques de canelons. Un cop cuites ompliu-les amb la pasta de calamar. Poseu-les en una safata de forn i cobriu-les amb beixamel d’espinacs (procediment com l’anterior però, afegint 5 cullerades del puré d’espinacs que heu fet al principi). Gratineu amb formatge ratllat a sobre.\nServiu amb puré d’espinacs a la base del plat.\nEtiquetes de comentaris: canelons de calamar i gambes, canelons sense carn\nSóc de les que cada dia ha de preparar una carmanyola sense carn i no amb tota classe de peixos! Per poder fer això, sense perdre nutrients i mantenir una dieta variada sense ser avorrida, m’hi he de trancar el cap.\nAra mateix, si fos “el màgic Andreu” ja m’hauria posat la medalla.\nAvui us presento aquestes llenties amb mandonguilles sense carn.\n1 got ple de llenties pardines\n1/2 carbassó mitjà\n1 tomàquet madur mitjà\n1 fula de llorer\nUna mica de farina de blat\nUna cullerada de farina d’ametlla\n4 avellanes crues\n1 llesca petita de pa del dia abans\nRenteu amb aigua les llenties i escorreu-les\nTalleu petites les verdures (jo tinc un estri que em va molt bé). Poseu oli en una cassola i sofregiu-les. Un cop cuites, separeu-ne un parell de cullerades soperes.\nAfegiu les llenties a la resta de verdures, quatre gots d’aigua, la fulla de llorer, una mica de sal.\nMentrestant estan bullint, prepareu les mandonguilles.\nFeu una picada d’all i julivert.\nTrinxeu el pa i els fruits secs i barregeu amb l’ou, la farina d’ametlla, la picada i les cullerades de sofregit que heu reservat.\nFeu-ne boles i passeu-les per farina de blat i aneu-les incorporant a l’olla procurant que no deixi de bullir. Quan Llavors deixeu-les coure a foc lent i tapades, vigilant que no us falti aigua.\nNo us puc dir el temps perquè no pensava fer-ne un apunt...\nEtiquetes de comentaris: guisat de llenties, llenties\nAvui he fet cuina d’aprofitament perquè, gairebé tot el que hi he posat tret dels peus, que els tenia congelats, la resta eren retalls de la setmana.\n2 peus de porc bullits\n1 tros de pebre vermell\n1 tros de carbassó\nTot i que els peus els vaig comprar bullits, tinc costum de tornar-los a bullir una estoneta amb una fulla de llorer.\nTalleu petites totes les verdures i sofregiu-les una mica amb oli d’oliva. Quan creieu que esta cuit, afegiu els peus, les restes d’embotit i mica del brou de la cocció. Abaixeu el foc i deixeu coure a foc ben lent.\nEl pebre negre li podeu afegir quan vulgueu però, el pebre vermell deixeu-ho gairebé cap el final de la cocció junt amb l’all picat amb la mà de morter. Rectifiqueu de sal.\nEtiquetes de comentaris: cuina catalana, peus de porc, taller de postres\nTot i que ja tinc alguna altra coca de recapte publicada, avui us presento aquesta perquè he fet una elaboració diferent a la de les altres vegades.\nAquest cop veureu que les verdures no són ni escalivades ni al vapor sinó passades per la paella.\n4-5 tomàquets madurs\n1 tros de tofu a les fines herbes\n100g de xampinyons\nPreescalfeu el forn a 200ºC. no he cronometrat el temps, he mirat que la base fos cruixent. Si veieu que se us torra massa de dalt, tapeu amb paper de plata perquè se us faci més la base.\nTalleu a daus el tofu.\nTalleu ben petites totes les verdures (excepte tomàquets) i passeu-les per la paella amb un raig d’oli d’oliva i afegiu el tofu.\nPoseu la base de pizza en una safata de forn i quan tingueu la verdura al punt, poseu-les a sobre de la massa.\nAdorneu amb tomàquet tallat pel voltant i olives.\nUna coca tan clàssica i tan soprenent!\nEtiquetes de comentaris: tofu; coca recapta; verdures\nL’altre dia a classe van ensenyar-me a fer un “paupiton” de llonza llaminera. Confesso, que és el primer cop que sento aquesta paraula i la recerca que he fet no m’ha ajudat gaire. En fi, us presento la meva versió de llonza llaminera farcida.\n1 llonza llaminera\n150g de carn picada de porc\n1 pit gran de pollastre picat\nTalleu la llonza a fulls inclinats sense arribar a baix. A mi a la cansaladeria m’ho van preparar.\nCobriu amb paper forn, una safata també de forn.\nBarregeu la carn i el pit de pollastre amb un ou i una culleradeta d’anís, sal i pebre.\nAneu farcint els talls amb el preparat i una mica d’ou dur i pebrot vermell, olives o altres ingredients que vulgueu (com veureu a la fotografia avui només l’he fet amb ou).\nQuan la tingueu plena per dins, cobriu-la per fora amb la carn que us ha sobrat. Podeu posar-hi pel voltant altres verdures, en el meu cas hi he posat una pastanaga i un tomàquet partit.\nPoseu al forn durant 3/4 d’hora (es calcula 1/2 hora per cada mig kg de carn) i per veure si està cuita, punxeu-la profundament al mig amb un escuradents.\nPeleu i talleu dues pomes. Poseu-les al foc amb una mica d’aigua i deixeu que es redueixin i tritureu-les.\nUn moment abans de treure-la de foc, pinteu-la amb ou batut. La deixeu refredar una mica i llavors la talleu a biaix (tall contrari al farciment).\nPoseu servir-la amb l’acompanyament de les verdures i la salsa de poma.\nHem vist que fins i tot, la podrem fer servir demà per esmorzar a l’entrepà perquè queda com un embotit.\nSi voleu podeu visitar la recepta de Paupiton de llom del cuiner Joan Dalmau\nEtiquetes de comentaris: carn, llonza llaminera farcida\nAvui he tornat a treballar amb el mató casolà i la xocolata. Aprofitant que en Narcís estava preparant un bescuit Sacher, li he demanat que me’n cogués un de petitet per a mi.\nUna idea brillant, una combinació que m’ha encantat!\nIngredients pel mató casolà:\n1 litre de llet sencera fresca\nPel pastís de mató:\n2 1/2 cullerades de sucre\n25g de farina de blat de moro\nPel xarop d’infusió de taronja\n1 polsim de pell de taronja ratllada\nFeu el mató casolà segons la recepta que us deixo enllaçada aquí\nUnteu amb mantega i farina un motlle per anar al forn\nPoseu els ous, el sucre, el mató, el polsim de canyella i la farina de blat de moro en una batedora elèctrica i barregeu bé. Poseu la mescla al motlle i enforneu durant uns 30 minuts, depenent del vostre forn (feu la prova de l’escuradents)\nFeu el xarop de la següent manera:\nPoseu l’aigua i el sucre al foc. Quan bulli retireu l’escuma i torneu al foc. Quan torni a bullir deixeu un minut, treieu del foc i tireu per sobre la pell de taronja ratllada.\nDeixeu refredar (es perfumarà)\nPinteu generosament amb xarop de taronja la base del bescuit Sacher. A sobre hi col·loqueu el pastís de mató i un cop muntat decoreu amb els retalls de bescuit que us hagin sobrat.\nEtiquetes de comentaris: bescuit, mató casolà, postres, taller de postres, xarop de sucre\nPotser últimament hi ha hagut menys activitat als blocs, i és que hem estat immersos en un nou projecte que ens plau compartir amb tots vosaltres. Un projecte, però, que no desplaçarà la tasca dels blocs. Seguirem, com sempre, compartint espai.\nEstrenem web, que només és com estrenar vestit. Esperem que us hi sentiu còmodes i que hi pugueu trobar les elaboracions de les vostres postres preferides.\nA més a més, ens sentim satisfets de poder fer part dels tallers a la seu de l’Associació Jardí de la Fundació Santa Susanna a Caldes de Montbui, dins el cicle que el cuiner Joan Dalmau organitza sota el títol “Cicle tradicions culinàries”.\nRes ens plauria més que poder comptar amb la vostra companyia!\nPer anar a Caldes de Montbui teniu els autobusos Sagalés que us deixaran allà mateix.\nDes de que vaig obrir el bloc pambolixocolata el maig del 2009, he après a estimar la cuina al vostre costat. He vist créixer la meva llista de “pendents”, mirant els vostres plats. M’he espremut la part gastronòmica del meu cervell per poder participar mes rere mes a les convocatòries de La recepta del 15 i Memòries d’una cuinera i he passat bones estones amb algunes companyes blocaires.\nEl projecte en el que ara ens hem engrescat no és més que la prolongació d’aquesta tasca més enllà de la virtualitat i que crec que encara ens engrescarà més a publicar, sobretot ara que he après una mica més de fotografia al costat de la Mercè de Cuina per a llaminers.\nAbans de marxar us convidem a passejar pel web del nostre dissenyador i amic NTWEBdisseny\nEtiquetes de comentaris: la lionesa, pa amb oli i xocolata, taller de panellets, taller de postres, taller de torrons, taller de torrons d'ou


El PS vol que els partits quedin en segon pla en una llista a Sant Julià - El Periòdic d'Andorra\nEl PS vol que els partits quedin en segon pla en una llista a Sant Julià\nJosep Pintat critica la falta de projecte dels socialdemòcrates i DA a la parròquia\nSusanna Vela, en una roda de premsa. | Maricel Blanch\nEl Partit Socialdemòcrata (PS) no descarta sumar-se a una llista conjunta que s’aixoplugaria al voltant de Desperta Laurèdia i que podria comptar amb integrants de Demòcrates (DA) en les eleccions comunals a Sant Julià de Lòria. La presidenta de la formació, Susanna Vela, explica que a hores d’ara les conversacions amb el moviment liderat per Cerni Cairat són encara embrionàries, si bé creu que en cas que tiri endavant, la llista hauria d’estar allunyada de les sigles de partits i presentar-se com una marca blanca.\nDavant de les poques opcions del PS per concórrer en solitari i aspirar a accedir al Comú de Sant Julià de Lòria , Susanna Vela admet que en «territoris diferents» les solucions passen per trobar solucions «particulars». La presidenta dels socialdemòcrates afirma que correspon al comitè parroquial del PS a Sant Julià liderar les negociacions, tot i que deixa clar que serà el Comitè Directiu del partit qui tindrà l’última paraula a l’hora de validar totes les candidatures de cara a les eleccions comunals.\nLes llistes del PS\nVela explica que de moment no hi ha novetats i que es deixa «plena autonomia» als comitès perquè escullin com i quan fer les converses. Depenent de l’arrelament a cada territori, la formació socialdemòcrata optarà o bé per anar en solitari amb independents o bé formar part de plataformes transversals, com és el cas de Sant Julià. «A veure què pot sortir», diu Vela, que dona pràcticament per descartat entaular culminar un acord amb Laurèdia en Comú, en cas que la plataforma liderada per Josep Miquel Vila torni a presentar-se als comicis del desembre.\nMentrestant, des de terceravia-Unió Laurediana es mostren a l’expectativa dels moviments polítics. El seu president, Josep Pintat, explica que les converses de la resta de formacions no alteren el pla previst del partit, que es troba en ple procés per decidir com escull el candidat. Un dels noms que sonen amb més força és el de Josep Majoral. Pintat afirma que de moment no hi ha cap reunió prevista amb Cerni Cairat i es mostra crític davant de l’agrupació de partits per fer front a UL.\n«No sé si anar tots contra un és un projecte», etziba Pintat, que expressa al mateix temps que una eventual plataforma amb la presència dels taronja i del PS «no donaria credibilitat a l’acció del Govern». «Són moviments electorals i a veure com evolucionen», conclou Pintat.\nEl cap de Govern, Xavier Espot, va anunciar ahir al consell de ministres que les eleccions comunals seran el proper dia 15 de desembre. El decret de convocatòria electoral es publicarà el dia 21 d’octubre i per tant, el dia 28 del mateix mes s’hauran de presentar les llistes, com a molt tard a les 12 del migdia. D’altra banda, la campanya electoral anirà de l’1 al 13 de desembre. Segons va detallar el ministre portaveu, Eric Jover, s’ha escollit aquesta data perquè «per la distribució de les festes era la més oportuna per desenvolupar correctament la campanya electoral».\nPel que fa al vot judicial, s’iniciarà el dilluns 2 de desembre a les 9 hores del matí. Els horaris per realitzar el vot judicial seran de 9 hores a 19 hores. Els dissabtes, inclòs el 14 de desembre, jornada de reflexió, es podrà votar des de les 9 hores del matí fins a les 13 hores.\nD’altra banda, per votar per correu, caldrà formalitzar la sol·licitud corresponent abans del 28 d’octubre a les 12 hores del migdia. Pròximament, tant el Govern i com els comuns iniciaran una campanya informativa amb els passos a seguir per exercir aquesta modalitat de vot.


AiAi LuJuvent ja té a punt el programa de la Setmana Jove - Notícies - Oficina Jove\nOFICINA JOVE DE LA CONCA DE BARBERÀ 2018 Juliol 18\nAquest dimecres a la tarda el Parc mòbil de trànsit ajudarà als infants i joves a conduir amb seguretat, aquesta activitat va a càrrec del Servei Català de Trànsit. El proper 5 d'agost a la tarda es dedicarà als jocs de cucanya seguidament es farà un berenar popular.\nEnguany també hi haurà el Piscineja, una activitat aquàtica organitzada per l’Oficina Jove de la Conca de Barberà, on es realitzarà una gimcana d’aigua i es faran activitats amb flotadors estrambòtics i jocs submergibles.\nEl taller Tuneja't-Shirt per poder transformar la samarreta tindrà lloc el dimecres 8 d'agost. El dia 9 d’agost hi haurà el Torneig de Fifa organitzat per AiAi LuJuvent que se celebrarà al Local de Joves. L'endemà durant tota la jornada tindrà lloc al mateix local el Torneig de Futbolí.\nLa Setmana Jove és organitzada per l’Associació Juvenil AiAi LuJuvent en col·laboració amb l’Ajuntament de Solivella i l’Oficina Jove de la Conca de Barberà.


Petrarca 2 Torreglia Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 13 allotjaments a Torreglia.\nPetrarca 2-, Torreglia, Torreglia, Itàlia, 35038 - Veure al mapaPetrarca 2Veure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 25 fotos\nAl visitar Monte Ortone, vosté es sentirà com a casa a Petrarca 2, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Petrarca 2, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. L'ambient de Petrarca 2 es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, nevera, banyera, rentadora són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, pistes de tennis, ping pong, jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Monte Ortone, faci de Petrarca 2 la vostra llar.


Una Aràbia Saudita a mida del seu hereu - Diari de Girona\nUna Aràbia Saudita a mida del seu hereu\nLes sospites pel cas Khashoggi s'acumulen a l'entorn de l'hereu saudita, que ha estat impulsor tant de la campanya aèria al Iemen com de purgues internes\nafp/ddg 04.11.2018 | 23:20\nEl príncep hereu saudita, Mohamed ben Salman. reuters\nEl príncep hereu saudita, Mohamed ben Salman.\nEstranya desaparició a Istanbul. L'assassinat del periodista saudita Jamal Khashoggi, el passat 2 d'octubre, està afectant la imatge de reformador del príncep hereu saudita, Mohamed ben Salman. Diverses ONGs internacionals fa mesos que denuncien la seva persecució sistemàtica a qualsevol tipus de dissidència al regne.\nEl reconeixement per part de l'Aràbia Saudita que el periodista crític Jamal Khashoggi va morir al seu consolat a Istanbul busca desviar la responsabilitat del poderós príncep hereu. El regne ha destituït dos consellers propers a Mohamed ben Salman i tres funcionaris d'intel·ligència i va arrestar 18 sospitosos saudites, en un moviment que alguns analistes consideren una forma de buscar culpables per apaivagar la indignació mundial per la mort del periodista. «Aquest és el problema més gran de l'Aràbia Saudita», afirma Michael Stephens, expert en el Pròxim Orient al Royal United Services Institute. «Les inconsistències de les seves declaracions debiliten totalment la seva posició», sosté.\nA més de la crisi de credibilitat, aquest cas ha generat especulacions sobre la possibilitat que Mohamed ben Salman (també conegut com a MBS), de 33 anys, sigui desplaçat del camí al tron. MBS ha amassat un nivell de poder desconegut fins ara, després de desfer-se dels seus potencials rivals. Només el seu pare, el rei Salman, de 82 anys, està en posició d'expulsar-lo. Lluny d'això, el monarca va publicar un decret reial per formar un comitè ministerial presidit pel príncep «per reestructurar» els serveis d'intel·ligència.\n«Tot i l'especulació que la crisi es traduiria en el final de Ben Salman, els últims esdeveniments demostren que el rei encara creu que la línia de successió actual és viable», segons la consultora Eurasia Group. «La decisió de fer fora membres del cercle més proper del príncep busca demostrar una rendició de comptes real en el procés i distanciar el príncep hereu de l'assassinat», va dir Eurasia Group.\n«Acomiadar Saud al Qahtani i Ahmad al Asiri significa anar el més a prop possible de Mohamed ben Salman», afegeix Kristian Ulrichsen, analista a la universitat de Rice, als EUA.\nL'hereu saudita ha revolucionat l'Aràbia amb reformes econòmiques, socials i religioses des que va ser nomenat príncep hereu d'aquesta potència petroliera ultraconservadora l'any passat. Però per a molts, la seva repressió als dissidents frega l'autoritarisme. El jove hereu al tron més poderós del Golf ha supervisat la major transformació a la història recent del regne i ha marginat tots els rivals després del seu nomenament al juny de 2017. En la seva recerca d'inversors internacionals per a l'economia del regne, molt dependent del petroli, va prometre una Aràbia Saudita «moderada».\nS'ha enfrontat als poderosos clergues que han dominat la vida del regne des de fa dècades i la mimada elit amb una enorme purga al setembre de 2017 de membres de la reialesa, ministres i personalitats dels negocis. Però el cas de Khashoggi podria posar en perill la imatge de reformista que amb tanta cura ha creat. En un curt lapse, el fill del rei Salman ha desenvolupat uns vincles molt estrets amb la Casa Blanca de Donald Trump, especialment amb el gendre i conseller del president, Jared Kushner.\nDavant els governs occidentals que volen seguir fent negocis amb el regne, es presenta com un reformista gràcies a una sèrie de mesures com la fi de la prohibició que les dones condueixin, la reducció dels poders de la policia religiosa i la reobertura dels cinemes. Tot això forma part del programa de reformes econòmiques i socials «Vision 2030» de Mohamed ben Salman per preparar el país per a una era post-petroli. Però moltes organitzacions critiquen la repressió dels dissidents polítics.\nAl setembre de 2017, Human Rights Watch (HRW) i Amnistia Internacional (AI) van informar sobre la detenció de desenes d'escriptors, periodistes, activistes i líders religiosos. Va ser en aquesta època quan Khashoggi va decidir exiliar-se als Estats Units. El príncep hereu també ha estat molt criticat per posar el primer ministre libanès, Saad Hariri, en arrest domiciliari a Riad al novembre, i va encendre les alarmes amb la seva intervenció militar al veí Iemen en suport al govern i amb el bloqueig a Qatar. «En el fons, és un líder tribal passat de moda», va dir Khashoggi a la revista Newsweek a principis d'aquest any, en una conversa que no es va publicar fins a la confirmació de la seva mort. «Vol gaudir dels beneficis de la modernitat del primer món però al mateix temps vol governar com el seu avi», va afegir.\nEn una de les seves poc freqüents aparicions públiques l'any passat, el príncep hereu va dir que buscava «un país d'islam moderat» i «tolerant». Ha pressionat per contenir la influència dels clergues de línia dura i els xeics més destacats que promouen la intransigent versió de l'islam del regne, amb desenes de detencions de figures religioses conservadores. També ha reconegut que l'aliança del país amb el wahhabisme -una ideologia religiosa acusada d'incrementar la intolerància i el terrorisme global- és un problema.\nPerò a inicis d'any, el príncep hereu va dir que la propagació del wahhabisme era conseqüència que Occident hagués demanat a l'Aràbia usar els seus recursos a països musulmans contra la URSS durant la Guerra Freda. Diversos defensors dels drets humans i de les dones han estat detinguts aquest any i se sap poc sobre el seu parador. El príncep «no té bons consellers», va dir Khashoggi a Newsweek, «i s'està acostant a una Aràbia Saudita segons Ben Salman».


Els ianquis van perdre, però la seva pròxima dinastia és imminent - Playoffs De La Mlb\nEls ianquis no guanyaran les sèries mundials del 2017, però la seva pròxima dinastia és imminent\nHi ha una cançó de Pasqua anomenada Dayenu, que es tradueix aproximadament en hauria estat suficient. Segueix una cadència ràpida i un patró fàcil, que es manifesta en la següent lletra de mostra: Si hagués proporcionat el dissabte i no hagués portat el poble jueu davant del mont Sinaí, hauria estat suficient . Si hagués portat el poble jueu al mont Sinaí i no li hagués donat la Torà, hauria estat suficient . Etcètera.\nLa temporada 2017 dels Yankees, tot i la derrota per 4-0 contra Houston en el 7è partit de l’ALCS dissabte a la nit, va estar plena de Dayenu sentiments. La temporada havia de ser una temporada de transició per a un equip que s’havia mantingut al marge de la disputa dels playoffs en els darrers anys —i fins i tot va arribar al joc de comodins del 2015, fins que va caure en mans d’aquest mateix club d’Astros— tot i haver quedat superat el 2013, 2014 i 2016. En el comerç d’Andrew Miller, Aroldis Chapman i Carlos Beltrán a la data límit del juliol del 2016, Nova York havia assenyalat les seves intencions de reconstrucció i aquesta temporada se suposava que es tractaria de controlar la joventut.\nAixí, el 2017, si els joves jugadors haguessin demostrat una millora general, n’hagués estat suficient.\nquè és fosc\nSi els joves jugadors haguessin demostrat una millora general i Gary Sánchez no hagués confirmat que el seu abrasador estiu del 2016 era un senyal més que un soroll, hauria estat suficient.\nSense problemes amb la corba: els Astros han construït una sèrie de sèries mundials en moments inoblidables\nSi Gary Sánchez hagués confirmat que el seu abrasador estiu del 2016 era més que soroll i que Aaron Judge no s’hagués convertit en candidat a MVP, n’hauria estat suficient.\nSi Aaron Judge s’hagués convertit en candidat a MVP i Luis Severino no hagués madurat en un as, hauria estat suficient.\nnba media day 2017\nSi Luis Severino s’hagués convertit en un as i el bullpen no hagués aconseguit un grapat complet d’armes dominants, totes contractades almenys una temporada més, hauria estat suficient.\nSi la plaça de toros hagués aconseguit un grapat complet d'armes dominants, totes contractades almenys una temporada més, i el sistema de lligues menors no hagués avançat el primer camp Gleyber Torres, que ara és el màxim potencial del beisbol, hauria estat suficient .\nSi el sistema de lligues menors hagués tingut el primer equip avançat Gleyber Torres, que ara és el principal candidat del beisbol, i que el front office no hagués mantingut els seus compromisos financers escassos en preparació per a la classe d’agents lliures del 2018, hauria estat suficient.\nSi l’oficina principal hagués mantingut escassos els seus compromisos financers futurs en preparació per a la classe d’agents lliures del 2018 i l’equip no hagués evitat el seu primer registre perdedor des del 1992, n’hauria estat suficient.\nSi l’equip hagués evitat el seu primer registre perdedor des del 1992 i no hagués lluitat a finals de setembre, n’hauria estat suficient.\nSi l’equip hagués lluitat a finals de setembre i no hagués arribat als playoffs, hauria estat suficient.\nSi l’equip hagués arribat als playoffs i no hagués guanyat el joc de comodins, n’hauria estat suficient.\nSi l’equip hagués guanyat el joc de comodins i no hagués guanyat cap partit contra Cleveland després de perdre els dos primers jocs de l’ALDS, hauria estat suficient.\nSi l’equip hagués guanyat un partit contra Cleveland després de perdre els dos primers partits de l’ALDS i no hagués tornat a guanyar tota la sèrie derrotant Corey Kluber en el cinquè joc a la carretera, hauria estat suficient.\nSi l’equip hagués tornat a guanyar tota la sèrie derrotant Corey Kluber al joc 5 a la carretera i no hagués avançat més a l’octubre que el rival Red Sox, hauria estat suficient.\nSi a l’octubre l’equip hagués avançat més que el rival dels Red Sox i no hagués guanyat cap partit contra Houston després de perdre els dos primers partits de l’ALCS, n’hauria estat suficient.\nels set magnífics del 1960\nSi l’equip hagués guanyat un partit contra Houston després de perdre els dos primers partits de l’ALCS i no hagués produït la remuntada més espectacular del vuitè partit del Bronx el joc d'Aaron Boone , hauria estat suficient.\nque els nens juguin a mlb\nSi l’equip hagués produït la remuntada més espectacular del vuitè partit del Bronx des del partit d’Aaron Boone i no s’hagués mantingut viu fins a un eventual partit 7, hauria estat suficient.\nSi l’equip s’hagués mantingut viu fins a un eventual partit 7 i no hagués sobreviscut a un altre concurs de mort sobtada, en lloc de quedar-se amb una victòria per sota de les sèries mundials, hauria estat suficient. I així va ser.\nPerò els jugadors joves van mostrar una millora general; Gary Sánchez va confirmar que el seu abrasador estiu del 2016 era un senyal més que un soroll; Aaron Judge es va convertir en un candidat a MVP; Luis Severino va madurar en un as; el bullpen va assegurar un grapat complet d'armes dominants, totes contractades almenys una temporada més; el jugador avançat del sistema de lligues menors Gleyber Torres, que ara és el màxim potencial del beisbol; l’oficina principal va mantenir escassos els seus compromisos financers futurs en preparació per a la classe d’agents lliures del 2018, estrenada; i l'equip va evitar el seu primer rècord perdedor des del 1992, va disputar a finals de setembre, va arribar als playoffs, va guanyar el joc de comodins, va guanyar un partit contra Cleveland després de perdre els dos primers jocs de l'ALDS, va tornar a guanyar tota aquesta sèrie en derrotar Corey Kluber en el cinquè joc a la carretera, avançat més a l'octubre que el rival Red Sox, va guanyar un partit contra Houston després de perdre els dos primers jocs de l'ALCS, produint la remuntada més espectacular del vuitè inici del Bronx des d'Aaron Boone i es va mantenir viu fins a un eventual joc 7.\nEls Yankees no van sobreviure encara a un altre concurs de mort sobtada, sinó que van aconseguir una victòria per sota de les World Series, però el futur d’aquest equip és tan brillant com l’horitzó de la ciutat de Nova York. Els ianquis es troben a la mateixa posició que els Cubs el 2015: una eliminatòria sorpresa de la lliga-campionat de la sèrie construïda més tenint en compte les properes temporades. Aquests cadells, per descomptat, van guanyar la World Series següent, i l’actual tram de vuit anys sense títols dels Yankees tracta de l’equivalent de la franquícia a la sequera de 108 anys de Chicago.\nMatt Holliday, que va aparèixer en un sol partit de playoffs, i l’adquisició comercial de Juliol, Todd Frazier, són l’únic agent lliure dels jugadors en posició dels Yankees aquest hivern. Pel que fa al llançament, CC Sabathia és una aposta decent per tornar a signar amb l'equip, mentre que Masahiro Tanaka podria optar pels tres anys i 67 milions de dòlars restants en el seu acord.\nEn un altre lloc, tot el nucli encara està intacte i cap perspectiva dels límit dels ianquis en el termini de negociació del 2016 (que inclou Torres), fins i tot no figurava a la llista de playoffs de l’equip. Els fruits de la semi-reconstrucció encara estan madurant, i Bryce Harper i Manny Machado es veurien molt bons a ratlles en dos dies d’obertura. El fenomen japonès bidireccional Shohei Otani podria signar amb Nova York com a agent lliure internacional i posar-se l’uniforme el proper mes d’abril.\nEls ianquis no han experimentat aquesta equilibrada combinació de joves amb talent a nivell MLB, profunditat de la lliga menor i flexibilitat d’agent lliure des de la glòria de mitjans dels anys 90, quan l’equip va guanyar cinc banderoles i quatre títols de la World Series en un període de sis anys. La franquícia està ara millor situada per obtenir un títol en el futur immediat que fa anys. A la llarga, res menys que un perenne candidat a la World Series al Bronx no serà suficient.\nesborrany simulacre més recent de 2017\nel rap cool dels nens\nles millors pel·lícules de Stephen King


Inauguració de la delegació d'Osona dels Amics de la Gent Gran\nDimecres, 4 de novembre de 2015.\nEl divendres 27 i el dissabte 28 de novembre tindrà lloc el Gran Recapte d’Aliments\nEs tracta d’una campanya de recollida d’aliments, a nivell de Catalunya, per aconseguir que les persones amb necessitats rebin ajuda alimentària.\nNova edició a Vic de “El Gran Recapte d’Aliments”\nEs tracta d’una campanya de recollida d’aliments, a nivell de Catalunya, que tindrà lloc aquest divendres i dissabte.\nEl Gran Recapte d’Aliments a Vic recull 46.396 quilograms d’aliments o productes per a nadons\nAquesta setmana s’han començat a repartir els aliments recollits.\nLa iniciativa neix amb l’objectiu de ser un espai de trobada amb tots els agents de la ciutat que treballen en aquesta matèria.\nConcursos oberts de la Festa de la Primavera\nTermini de presentació: 24 de març de 2016.\nNova data de la deliberació del jurat\nConcursos de la Festa de la Primavera de la Gent Gran\nPublicació del guanyador del concurs del cartell de la Festa de la Primavera\nInici període inscripció Festa de la Primavera 2016\nFesta de la Gent Gran de Vic\nEspai de reflexió de la Xarxa Alimentària Vic-Osona\nÚltims dies per les inscripcions a la Festa de la Primavera\nCartells participants del concurs\nJornada "Vic, ciutat cuidadora"\nJornada de formació.\nSignatura del contracte programa\nObertura del servei dues tardes a la setmana.\nInici dels tallers de memòria\nCamiada "Dia Internacional de la Gent Gran"\n250 participants a la caminada\nEn motiu del Dia Internacional de la Gent Gran.\nActivitat amb família al Centre Obert\nTancat a la tarda\nGrup Arola col•labora en la millora del Servei d’Allotjament d’Urgència\nUnes 140-150 persones, de forma desinteressada, han col•laborat en la millora del servei.\nFestes en companyia\n130 persones aproximades participen del dinar col•lectiu.\nNadal al Centre Obert - Servei d'Intervenció Socioeducativa\nConferència: com atenem en equip persones amb malalties avançades\n"Vic, ciutat cuidadora": activitats del cap de setmana\nDies: 3 i 4 de febrer de 2017.\nConferència: El projecte de "Vic, ciutat cuidadora"\nDilluns, 27 de febrer de 2017.\n"Vic, ciutat cuidadora": activitats del mes de març\nTaller d'elaboració de disfresses al Centre Cívic Montseny\nCentre Obert - Servei d'intervenció socioeducativa\n"Vic, ciutat cuidadora": activitats del mes d'abril\nFesta Primavera de la Gent Gran de Vic\n"Vic, ciutat cuidadora": activitats del mes de maig\nRecollida de: llet, bolquers i potets sense carn\nEn benefici del Rebost Solidari de Vic.\nCompra de tiquets de la Festa Primavera de la Gent Gran\nS'allarga el període de compra de tiquets 1 setmana.\n15 de maig de 2017 a la plaça dels Màrtirs\nUnes 457 persones assisteixen a la Festa de la Primavera\nFesta de la gent gran de Vic.\nConferència: "Les paraules de suport: cures, compassió, empatia..."\nTaller de Work Out al Centre Obert\nPublicació de la memòria de l'any 2016\n"Vic, ciutat cuidadora": activitats del mes de juny\nCursos i taula rodona\nTaller "Les factures de llum, gas i aigua, com podem reduir-les?"\nEs lliura el premi al dissenyador del cartell de la Festa de la Primavera de la Gent Gran de Vic\nAquest any, Miquel Climent Barberà, de l’Associació del Casal de la Rambla, ha estat l’autor del disseny.\nS'aprova la Renda Garantida de Ciutadania\nAprovació 12 de juliol de 2017\nInscripcions als tallers de memòria per a la gent gran a Vic\nDel 4 al 18 de setembre de 2017\nPrimer taller "Com podem reduir les factures de la llum, el gas i l'aigua?"\nActivitat: "La bufanda de la iaia"\nUna iniciativa d'Amics de la gent gran.\nCaminada de la Diada Internacional de la Gent Gran\nDimecres, 25 d'octubre de 2017.\nPresentació de la Taula de Salut Mental i Addiccions d'Osona\nSegona edició del "Vic, ciutat cuidadora"\nDies 1 i 2 de desembre de 2017.\nSessió de cinema: "Amor"\nDinar col·lectiu organitzat conjuntament per l'Ajuntament de Vic i diverses entitats socials\nEl Centre Obert participa del Festival de la Infància\nDia 3 de gener de 2018\nActivitats del mes de gener del "Vic, ciutat cuidadora"\nXerrada, taller, cursos...\nActivitats del mes de febrer del "Vic, ciutat cuidadora"\nFesta Primavera de la Gent Gran\nObertura de la convocatòria d'ajuts per fer front a la pobresa energètica\nData màxim: 31 de maig de 2018.\nCentre Obert - Servei d'intervenció socioeducativa, Programa d'acompanyament a les comunitats de veïns/es i Projecte "Vic, ciutat cuidadora"\nPublicació de la memòria del Departament de Benestar i Família\nPrevenció de les drogodependències i bon ús de les TIC\n‘Vic ciutat cuidadora’ durà a terme el taller “Com dissenyar, implementar i avaluar programes de ciutats cuidadores/compassives”.\nL’interès mostrat per part d’altres municipis de Catalunya en la implementació de projectes socials de ciutats cuidadores als seus territoris ha tingut com a resultat l’organització del taller "Com dissenyar, implementar i avaluar programes de ciutats cuidadores/compassives".\nAl teu costat fem un entorn més segur\nEl Departament de Benestar i Familia de l’Ajuntament de Vic, Televida i Diputació amb la col·laboració dels mossos d’esquadra hem portat a terme una xerrada per prevenir i evitar robatoris i estafes\nAl teu costat fem una llar més segura\nEl Departament de Benestar i Família de l’Ajuntament de Vic, Televida i Diputació amb la col·laboració dels Bombers hem portat a terme una xerrada per prevenir riscos a la llar de les persones grans\nAl juliol, celebrem la Festa Major al Centre de Dia Sant Jordi\nAquestes setmanes les persones usuàries del Centre de Dia Sant Jordi han compartit diverses activitats per celebrar la festa de la nostra ciutat\nS’obren les inscripcions per participar als tallers de memòria per a la gent gran de Vic\nPer participar als tallers amb caràcter preventiu cal inscriure’s a l’Oficina d’Atenció a la Ciutadania fins al 17 de setembre\nNous ajuts de fins a 500 euros per les activitats esportives extraescolars d’entitats o centres educatius de Vic\nEs podran sol·licitar fins al 30 de setembre de forma telemàtica amb l’objectiu de fomentar els hàbits saludables i pal·liar la situació de vulnerabilitat\nProp de 400 persones participen en l’activitat que promou l’envelliment actiu i que s’inclou en els actes de la Setmana Europea de la Mobilitat\nIniciem un grup d’ajuda mútua per a cuidadors i cuidadores de persones amb demència\nEls grups de suport emocional i ajuda mútua són un espai de relació, acompanyament i suport psicològic i emocional\nBenestar i família engega el projecte "Reactivem-nos"\nLes professionals de benestar i família porten a terme un projecte prelaboral, amb l’objectiu d’empoderar a la ciutadania per a la recerca de feina.\nComencen els tallers d’entrenament de la memòria per a la gent gran\nAquest mes d’octubre les integradores socials de Benestar i Família de l’Ajuntament de Vic van iniciar la nova edició dels tallers d’entrenament de la memòria per a la gent gran.\n« 100 elements anteriors 5 elements següents » 1  3


Llegums a l'estiu | Consumer\nLlegums a l’estiu\nAlgunes formes fresques, nutritives i originals de menjar llegums durant l'estiu són les amanides, cremes fredes o en forma de paté\nEls llegums són uns aliments nutritius que ofereixen moltes possibilitats culinàries. Amb cada vegada major protagonisme en els menús, tant familiars com dels restaurants, és un aliment molt nutritiu i energètic. Solen formar part de plats consistents i calòrics, que s’associen més als mesos de fred, quan no falten en el menú de la setmana els guisats de llegums que, ben calents, reconfortan i ajuden a reposar les forces. Però a l’estiu, la calor fa que molta gent perdi apetit, arribi a casa desganada i els plats tan consistents quedin relegats a un segon pla i no es recuperin fins a ben entrat la tardor, amb els primers descensos de temperatura. No obstant això, els llegums també poden consumir-se durant els dies de calor amb receptes fredes, senzilles, fàcils de preparar i molt saboroses.\nSón molts les llars on es té costum de preparar els plats de la mateixa manera o amb petites variacions, o on es consumeixen de forma habitual els mateixos tipus d’aliments (verdures, llegums o peixos). Això explica que nombroses famílies mengin els llegums sempre com a primer plat i calents, sense conèixer una altra manera de preparar-les. No obstant això, la cultura culinària de cada zona i de cada país obre un ventall immens de possibilitats per cuinar i degustar els llegums. De forma senzilla, es poden cuinar plats variats i apetitosos.\nEn amanida, truita, salteadas, en purés o cremes fredes, en forma de paté o en croquetes són alguns plats originals, frescs, nutritius i deliciosos que serveixen per menjar llegums durant l’estiu. A més, són nombroses les varietats d’aquests aliments, així com les seves formes de presentació (seques, fresques, germinades, en farina, torrades). L’objectiu és buscar receptes de llegums més lleugers, que s’adecuen millor als dies més calorosos.\nReceptes de llegums estiuencs\nAperitiu de cigrons\nA l’humus , un plat típic de la gastronomia d’Orient Mitjà, també se li coneix amb el nom de paté de cigrons. En realitat, és una pasta molt fàcil d’elaborar que s’aconsegueix amb la barreja de cigrons cuits, tahini o pasta de sèsam, una mica d’all, pebre, suc de llimona, oli d’oliva i sal. Se serveix d’entrant com si fos un paté i és deliciós untat en pa torrat i amanit amb un chorrito d’oli d’oliva verge extra.\nLlenties, cigrons o mongetes blanques, vermelles o negres són algunes dels llegums que resulten molt riques en amanida. Hi ha gran quantitat d’amanides de llegums o preparacions de llegums freds, amb una combinació d’aliments que a un profà és molt difícil, per no dir impossible, que se li ocorrin. Tan solament fa mancada voler provar sabors i textures diferents a les quals s’està acostumat i deixar-se sorprendre per la combinació de llegums amb germinats que se serveix en amanida, com l’amanida de llenties i nous; de llenties, poma, api i enciam; de cigrons amb tomàquet; o l’ensalada russa en la qual se substitueixen els pèsols per qualsevol altre llegum.\nTambé es poden consumir plats freds de llegums que, pels seus ingredients, serveixen com a plat únic, complet i nutritiu. És el cas de l’amanida de llenties amb pebrot verd, pastanaga i cebolleta, pebrot del piquillo i ou dur; l’amanida de mongetes amb bacallà o l’amanida de cigrons amb salsa pico de gall, cuinada amb ou, tonyina i blat de moro cuit.\nCremes o sopes de llegums freds\nÉs molt comú durant l’estiu preparar cremes de verdures i hortalisses fredes per reconfortar i hidratar al cos de la calor de l’ambient. Són delicioses la crema de carbassó, de porros, d’espàrrecs , de remolatxa, el gaspatxo o el salmorejo. En els dies de calor, les cremes o les sopes de llegums són una alternativa per variar el menú de la setmana. Si se serveixen temperades (que no calents), la calor realça el seu sabor, per la qual cosa resulten molt riques i nutritives.\namanida cremes estiu frías-ca legumbres-ca


Trinitat Nova protesta contra la paral.lització del Pla Comunitari – NouBarris.Net\nTrinitat Nova protesta contra la paral.lització del Pla Comunitari\n30 d'octubre de 2000 admin La Trinitat Nova, Pla comunitari, Ronda de Dalt, Via Júlia\nEls veïns fa mesos que reclamen una reunió amb les administracions\nEl barri de Trinitat Nova es troba un altre cop amb un pla comunitari paralitzat des de les adminitracions. Algunes comissions creades per negociar el futur del barri fa mesos que no s’activen per la manca de resposta de l’Ajuntament i la Generalitat. Tot això està provocant un retard en l’eco-barri que els veïns porten dissenyant des de fa més de 2 anys. Cansats d’aquesta situació, els veïs van decidir la setmana passada mobilitzar-se tots els divendres fins que aconsegueixin establir diàleg amb les dues administracions. Més de cent veïns de Trinitat Nova van tallar el trànsit durant aproximadament mitja hora, a la cruïlla de la Via Júlia amb Via Favència, als laterals de la Ronda de Dalt.\nEls veïns reclamen l’oportunitat de participar en la transformació del seu barri. Les propostes per aquest canvi han estat elaborades a partir del treball comú entre tècnics, polítics i veïns. Però creuen que el projecte no és pot portar a terme si les administracions no mostren més responsabilitat per accelerar el procés.\nActualment, l’associació de veïns està treballant en un dels projectes per fer conèixer Trinitat Nova com el barri de l’aigua. La proposta pretén recuperar les instal·lacions que hi ha al barri i crear un centre d’interès per a la ciutat. Una iniciativa englobada també en la reforma d’un barri on existeixen més problemes a part de l’aluminosi i la construcció de noves vivendes.\n7 de setembre de 2006 Obres a ple rendiment a tot Nou Barris\n← El gerent de Nou Barris diu que continuarà el règim de tolerància per a aparcar durant la nit\nBruixes, monstres i misteri a la Nit d’ànimes de Nou Barris →


El ple de Mollerussa aprova el compte general del 2017\nTambé ha aprovat anomenar la plaça de davant el teatre L'Amistat com a Plaça 1 d'Octubre. El PDeCAT i ERC hi han votat a favor mentre que el PSC s'ha abstingut i el PP hi ha votat en contra\nL'Ajuntament de Mollerussa ha aprovat el compte general del 2017 en el ple ordinari celebrat aquest dijous 26 de juliol. La proposta ha comptat amb els vots favorables del PDeCat i del grup d’ERC i amb les abstencions del PSC i el PP. Un compte general en el qual s'han aconseguit mantenir gairebé els mateixos paràmetres que l'any anterior i en el que s’ha seguit reduint la ràtio d'endeutament per situar-la en el 83%. Per la seva part, els grups de l’oposició (PP, PSC i ERC) van manifestar el seu content per unes xifres a les quals consideren positives, però van apuntar algunes crítiques en alguns dels paràmetres.\nL’altra proposició que també es va aprovar amb els vots favorables de l’equip de govern i ERC va ser la d’anomenar la plaça de davant del teatre l’Amistat, que actualment no té designació, Plaça 1 d’Octubre. El grup socialista van decidir abstenir-se, mentre que el regidor del PP va votar-hi en contra.\nEl conjunt del ple va aprovar per unanimitat la moció del grup republicà, que instava a l’equip de govern a desenvolupar el projecte Camins Escolars, que estableix itineraris segurs perquè els alumnes puguin anar sols a l’escola.


El CNG cau per la mínima al partit de tornada de Copa Catalunya - Club Natació Granollers\nEl CNG cau per la mínima al partit de tornada de Copa Catalunya\nHome/Waterpolo/El CNG cau per la mínima al partit de tornada de Copa Catalunya\nVictòria del CN Montjuïc per 5-4 davant un CN Granollers afectat per les baixes de Jean Sánchez, Raúl Loste i Enric Arnella, en el partit de tornada de Copa Catalunya que va tenir lloc dimecres 10 d’octubre. Ha estat un partit molt disputat, que finalment s’ha saldat amb derrota per la mínima del Granollers, degut les mancances en l’atac de l’equip granollerí.\nAquest partit de tornada de la Copa Catalunya s’ha celebrat novament a la piscina exterior del CNG, degut a l’afectació patida a la piscina del CN Montjuïc per les fortes pluges del dia anterior a Barcelona.\nTots els partits de la fase final es celebraran aquest cap de setmana al Club Natació Granollers. L’equip de Pablo Quattrocchio, que continua preparant-se per l’inici de la lliga nacional, s’enfrontarà al CN Premià el proper dissabte 13 a les 16.45h.\nCN Montjuïc 5 – CN Granollers 4\nParcials: 1-0 0-1 2-1 2-2\nGolejadors: David Díaz (2), Magi Salva (1), Esteban Gómez (1).\nBy club|2018-10-15T08:19:53+01:00octubre 11th, 2018|Waterpolo|0 Comments\nL’entrenador Àlex Oses dirigeix la selecció juvenil a la Copa Comen


Jaime Sordo, president de l’Associació de Col·leccionistes d’Art Contemporani 9915 | Bonart\nJaime Sordo, president de l’Associació de Col·leccionistes d’Art Contemporani 9915\nJaime Sordo és president de l’Associació de Col·leccionistes Privats d’Art Contemporani 9915, fundada fa poc més d’un any.. Enginyer industrial i empresari, Jaime Sordo va començar la seva col·lecció d’art a finals dels anys 70. Amb el nom de Los Bragales, que pren el nom d’un barri de La Concha, a Cantàbria, la col·lecció de Sordo reuneix noms com ara els d’Óscar Domínguez, Saura, Canogar, Feito, Tàpies, Rafols Casamada, Chema Cobo, Miquel Barceló, Antón Patiño, Menchu Lamas, Juan Uslé, Peter Zimmermann, Candida Höfer, Ellen Kooi, Joan Fontcuberta, Vik Muniz, Bleda & Rosa, Ignasi Aballí, José Manuel Ballester, Cristina Iglesias, Juan Navarro Baldeweg, Jean Marc Bustamante, Edward Burtynsky, Montserrat Soto, Thomas Ruff, Pierre Gonnord, Nan Goldin, Jaume Plensa o Rieneke Dijkstra.\nCom són els teus inicis en el col·leccionisme?\nEl 1976 començo a adquirir obres d’artistes de l’Escola de París, de l’Escola de Madrid i de l’informalisme a la galeria Sur, de Santander.\nCom han evolucionat els teus interessos artístics?\nEl que ha canviat i evolucionat és el gust i l’adapatació a l’evolució de l’art contemporani, des de la pintura a la fotografia, el vídeo o les instal·lacions. Després de prop de 40 anys i producte del coneixement basat en les visites a museus, galeries i lectures especialitzades, la col·lecció va girant cap a un coneixement més ampli i global. Tot i que això sovint comporta un increment dels preus.\nQuè és el que més t’interessa i què et fa decidir a comprar?\nActualment el procés d’adquisició d’obres va més enfocat a complementar determinades generacions, tant de pintura com de fotografia, com ara pintura espanyola de gran format dels anys 80. El nombre d’adquisicions de nous artistes cada vegada és menor.\nQuan t’identifiques com a col·leccionista?\nQuan t’adones que ja no pots penjar més obres a casa, que necessites mitjans d’emmagatzematge amb garanties, que cal una base de dades per gestionar la col·lecció i canalitzar-hi els préstecs o cessions… I la conclusió definitiva és quan adquireixes determinats formats que mai no tornaràs a veure si no és en el muntatge d’una exposició.\nQuè és per a tu ser col·leccionista?\nTenir passió per l’art, estar amatent a l’evolució dels artistes en el mercat per veure el comportament de les teves obres i com evoluciona la teva inversió, seguir la carrera dels teus artistes, i fer que la col·lecció pugui ser útil a la societat.\nCom descriuries la teva col·lecció?\nUn 60% és pintura. Vaig començar amb les escoles de París i Madrid, i amb l’informalisme, però la presència més significativa és la de pintura espanyola de gran format dels anys 80 i internacional (Gunter Förg, Juliao Sarmento, Herbert Brandl, etc.). La fotografia, iniciada en els anys 80, representa un 30% de la col·lecció, i conviuen en igual quantitat autors internacionals i nacionals; en destaca la nova objectivitat alemanya. L’escultura i el vídeo representen un 10% de la col·lecció, i està integrada per artistes nacionals i internacionals a partir dels anys 80.\nQuè significa per a tu que una part important de la col·lecció s’integri al Museu d’Art Contemporani de Santander?\nPoder compartir amb el museu de la meva ciutat les obres que la direcció del museu ha cregut convenient, per la qualitat o per completar la col·lecció pròpia.\nOn més es pot veure part de la teva col·lecció?\nActualment, i des del 2010, hi ha 25 fotografies dipositades al Museu Tenerife Espai de les Arts (TEA). Aquest dipòsit es va fer arran de l’exposició de 52 fotografies de la col·lecció. La resta han estat préstecs puntuals.\nEl mes de maig vas visitar la Fira LOOP. Què en penses?\nLa Fira LOOP manté viu el coneixement i el mercat del vídeo com a element fonamental en el col·leccionisme d’art contemporani. El vídeo és imprescindible en qualsevol col·lecció multidisciplinària.\nCom hi vas participar?\nCom a col·leccionista hi he comprat obres en diferents edicions i també enguany en representació de l’Associació de Col·leccionistes Privats d’Art Contemporani 9915. A part de la visió comercial i expositiva de nous artistes, la fira és un punt de trobada per a contactes entre col·leccionistes i del sector en general.\nQuè opines de l’estat del col·leccionisme?\nEl col·leccionisme a l’Estat espanyol, en referència a altres països europeus i americans, té una quota de participació molt baixa, tant en nombre de col·leccionistes com en compres en les diferents fires. L’últim estudi de la Fundació Art i Mecenatge deixa clars els percentatges i les quantitats de compra. A l’Estat espanyol hi ha poc col·leccionisme, tot i que ens ha sobtat que amb un any i escaig de vida de l’associació ja en siguem uns 45. I pel que fa a la valoració, crec que el perfil del col·eccionista està evolucionant, abans era més endogàmic, poc participatiu, amb un cert obscurantisme sobre les peces de les col·leccions; ara afortunadament les coses estan canviant. Al col·leccionisme se li ha de donar un valor social, perquè moltes tenen vocació pública i la voluntat de ser útils socialment.\nCap a on ha de tendir el col·leccionisme?\nAl nostre país, el sector en general ha de fer un esforç per incorporar gent jove; oferir formació i fer possible econòmicament la compra de determinades obres per crear una nova generació de col·leccionistes. D’altra banda, necessita obrir-se al coneixement internacional, cal globalitzar-se.\nQuè ha aportat socialment la teva col·lecció?\nCrec que el col·leccionisme ha de tenir un component social, cal obrir les col·leccions als que tenen coneixement, en aquest cas, d’art contemporani: comissaris, directors de museus, crítics d’art…, i posar-los al seu servei per al gaudi general de la societat, a part de poder mostrar les peculiaritats de cada col·leccionista. En definitiva, és aportar cultura i coneixement.\nQuè cal perquè una col·lecció creixi i tingui un major impacte?\nEn el cas de les institucionals, és necessari i urgent l’aparició d’una nova llei de mecenatge que incentivi les compres, a més de possibilitar-ne la dació en pagament. Pel que fa al privat, imposar un IVA del 21% és introduir verí directament a la passió dels col·leccionistes, a part del mal terrible que fa al galerisme de l’Estat espanyol, ja que artistes amb presència internacional es poden comprar en altres països amb una diferència de fins a un 15% del valor de la compra. Per al creixement, moltes decisions són d’àmbit polític. I per últim no cal oblidar que per a l’aparició de nous col·leccionistes cal la formació i convivència en grups en què es desenvolupi el coneixement.\nEtiquetes: Associació de Col·leccionistes d'Art Contemporani 9915 · Jaime Sordo


Història en Obres - Casa Herbert Jacobs II (Solar Hemicycle House)\nCasa H. Jacobs, plÃ nols\nAquesta casa, situada en un entorn rural de Wisconsin, s'enterra per la part nord i s'obre a un jardÃ enfonsat descrivint una concavitat envidriada que mira al sud. El terraplÃ¨ a nord i el gruixut mur de pedra protegeixen a la casa dels vents dominants i li proporcionen calor a l'hivern i fresca a l'estiu. L'accÃ©s es realitza pel nord-est mitjanÃ§ant un tÃºnel que creua el terraplÃ¨ i que, passant al costat de la paret de la cuina, ens fa arribar al jardÃ circular. Una vegada allÃ , accedim a l'interior traspassant qualsevol de les fusteries practicables de fusta, que van des del terra fins a la coberta (uns 4,65 m.) i que colÂ·laboren en el descens de cÃ rregues. La coberta tÃ© una forma accentuada semicircular i crea un voladÃs a sud que deixa entrar els raigs solars a l'hivern i proporciona ombra a l'estiu. El jardÃ, de 7 m. de radi i enfonsat un metre respecte de l'habitatge, actua com a receptacle de l'energia solar.\nEn la planta baixa trobem la sala d'estar, la sala de televisiÃ³, el menjador i la cuina, el worksplace wrightiÃ , subtilment diferenciat de la resta per la compressiÃ³ de l'espai que suposa la presÃ¨ncia d'un cilindre de pedra, d'uns 5 m. de diÃ metre, que contÃ© els dos lavabos, un en planta baixa i l'altre a dalt, i l'escala. La planta superior, la mezzanine , estÃ penjada mitjanÃ§ant uns tirants de les bigues del sostre, i presenta les habitacions: una principal, a sobre de la cuina, i la possibilitat de crear-ne dos, tres o quatre mÃ©s. La porciÃ³ circular del que Ã©s l'espai interior tÃ© un ample de 5 m, i se situa a un radi de 9 metres. Wright diagrama l'espai dividint la circumferÃ¨ncia en 60 parts, obtenint radis cada 6 graus, que ordenen la posiciÃ³ dels eixos de les bigues de la coberta i la mezzanine , les fusteries i la distribuciÃ³ dels diferents elements, xemeneia, estany, cilindre i els envans.\nNo Ã©s casual que aquesta casa sigui contemporÃ nia del Guggenheim, un dels majors assoliments d'aquesta casa Ã©s la continuÃ¯tat i fluÃ¯desa de l'espai interior, qualitats que el seu exterior no reflecteix d'una manera Ã²bvia: penjat de les bigues del sostre, la mezzanine es penja de les bigues del sostre mitjanÃ§ant uns tirants metÃ lÂ·lics que amaga entre els "envans-armari" que separen les habitacions. DesprÃ©s ja n'hi ha prou amb un simple suport al mur nord i unes bones bigues que aportin rigidesa. La galeria de la mezzanine es retira 1 metre del pla de faÃ§ana, sortint en la planta baixa, i permetent que la calor pugi cap a les habitacions. La visiÃ³ de les finestres ascendents i el balcÃ³ penjant lliurement ens fa percebre l'espai com un tot continu formant un conjunt unitari, total i complet amb el jardÃ exterior.\nÃ‰s molt interessant notar la subtilesa amb quÃ¨ Wright qualifica aquesta heideggeriana porciÃ³ del mÃ³n creada a partir d'un sector circular: primer, amb l'hÃ bil colÂ·locaciÃ³ del cilindre petri crea un dinamisme i una tensiÃ³ de compressiÃ³ de l'espai que separa el workspace de la resta de la planta. En el costat esquerre del cilindre es situa la xemeneia, generant l'espai obert de l'estar entorn del foc. DesprÃ©s, amb la presÃ¨ncia de l'estany, en la part oest, crea un espai diferenciat de a sala, una TV room o sala de jocs. Tot aquest trÃ nsit i diferenciaciÃ³ s'efectua de manera suau i contÃnua, a partir dels elements naturals i sense revestiments de cap tipus.\n2003 - Jaime HernÃ¡ndez


Col·lectius feministes de la ciutat reivindiquen el dia en contra les violències masclistes\nYou are here: Home / Destacats / Feminisme / Política / Societat / Col·lectius feministes de la ciutat reivindiquen el dia en contra les violències masclistes\nEls col·lectius feministes La Guerrilla dels Cossos, Rudes Rebels i Quart Creixent organitzen accions per visibilitzar el dia en contra de les violències masclistes i sumar-se a la lluita per fer front aquestes.\nEs convoca una marxa de torxes no mixta el dissabte 24 de novembre a les 19.30 h, a la plaça Doctor Robert, davant la Mútua, i el diumenge 25 de novembre es fa convocatòria a les 11.30 h a la plaça de la Torre del Palau.\nUn altre 25 de novembre en què «no oblidem les morts del patriarcat», s’afirma en un comunicat signat pels tres col·lectius el passat dia 21, en referència als 89 feminicidis comesos des de principi d’any. «Sense oblidar les milers de dones que viuen situacions greus de violència patriarcal i masclista cada dia», s’afegeix el mateix dia en que el Clínic de Barcelona anunciava que aquest any les «agressions sexuals» han crescut en un 33%, i que el 62% de les víctimes són menors de 25 anys.\n«Seguim lluitant perquè no oblidem i perquè hem decidit trencar amb el silenci, no callar. Perquè volem denunciar l’assetjament i persecució de la violència patriarcal i per reivindicar els nostres drets fonamentals. Perquè ens volem vives i amb vides dignes.\n«El sistema patriarcal es basa en l’explotació i la invisibilització de les dones i de les persones que no segueixen els patrons cis-hetero-normatius. Lesbianes, trans, persones LGTBIQ, persones racialitzades i precaritzades som les víctimes d’aquest sistema. Patim violències de moltes formes i en diferents contextos i les rebem pel simple fet que el sistema ha normalitzat aquesta situació.\n«Des d’alguns dels col·lectius feministes de la ciutat de Terrassa ho reivindiquem i treballem per a transformar-ho. Volem denunciar i posar un focus de llum a les violències patriarcals que es produeixen en la nostra ciutat dia rere dia, violències de moltes tipologies i en molts contextos diferents però amb un eix d’opressió clar que és el del gènere. La societat ha de seguir sensibilitzant-se i sobretot, entenent aquest fenomen com una vulneració dels drets humans i sentir la necessitat urgent d’actuar per eradicar les violències que ens assetgen.\n«Les dones, individualment i en la sí dels nostres col·lectius, treballem pel nostre empoderament personal i col·lectiu. Treballem en xarxa per incidir en aquest àmbit i ho seguirem fent perquè juntes som més fortes.»


F. Vilanova Vila-Abadal: ‘Espanya contra Catalunya’, un error – L'Hora\nInici/Catalunya/F. Vilanova Vila-Abadal: ‘Espanya contra Catalunya’, un error\nNou Cicle Send an email 11 juny 2013\n2 291 3 minuts de lectura\nFa unes setmanes va començar a circular, entre la gent del gremi i altres persones interessades, el programa d’un col·loqui organitzat pel Centre d’Història Contemporània de Catalunya (CHCC) sota el contundent enunciat Espanya contra Catalunya: una mirada històrica (1714-2014) . Si aquest títol general ja fa posar la pell de gallina, els diferents àmbits de debat ens porten directament a una mena de guerra dialèctica de resultat final incert, però probablement catastròfic: per exemple, “Tres-cents anys d’espanyolisme”, “El cadastre: arrencada de l’espoli, segle XVIII”, “L’apoteosi de l’espoli, segle XXI”, “El fet migratori, factor de desnacionalització?”, “Contra l’ànima d’un poble: la repressió cultural”, etc. Com es pot llegir, és un programa d’una contundència notable, d’una militància indubtable, però historiogràficament, científicament molt prim, per dir-ho d’una manera elegant.\nAnem a pams. En primer lloc, no sembla gaire assenyat que una institució pública, depenent de la Generalitat, es llanci de cap a organitzar un col·loqui que arrenca amb les cartes ben marcades. No es tracta de posar en dubte o negar l’exercici del debat historiogràfic, desestimar el compromís de l’historiador com a ciutadà, etc., uns arguments que han estat plantejats per alguns dels responsables de la proposta.\nPerò em sembla que gairebé tots els historiadors (de la política, de la cultura, de la història econòmica, social, etc.) d’aquest país, almenys els més solvents, estan d’acord que el passat històric és un artefacte complex, construït a partir de moltes peces d’un trencaclosques difícil, que permet interpretacions diverses sobre uns fets més o menys inqüestionables. Si volem limitar-nos al segle XVIII, potser trobarem posicions una mica divergents, degudament matisades, entre historiadors tan inqüestionables i d’una categoria indiscutible com Joan Mercader, Pierre Vilar, Jaume Vicens Vives, Ernest Lluch, Josep Fontana, Joaquim Albareda i Agustí Alcoberro, per citar només una mostra il·lustrativa. I no me’ls acabo d’imaginar, a tots ells i altres com ells, treballant amb termes tan gruixuts i contundents com els que es formulen i s’endevinen en el programa del col·loqui.\nGairebé no caldria parlar de les complexitats històriques i historiogràfiques del segle XIX, però és quan el programa aterra al segle XX i, sobretot, se centra en les dècades franquistes i la democràcia, que tot plegat grinyola d’una manera extraordinàriament perillosa. Naturalment que el franquisme va ser un règim ferotgement repressiu amb la llengua, la cultura, les forces polítiques i sindicals catalanes, etc. Naturalment que les relacions entre el que podríem dir-ne el poder central i la societat catalana va ser conflictiu, tibant, etc., però la història no permet esquematismes simplistes, lectures de bons i dolents, d’aquest nivell.\nNo és possible construir un col·loqui d’aquestes característiques a partir d’un programa que ignora la complexitat de la història, de les societats i de les identitats nacionals. Fa dècades que, després de treure’ns del damunt els trets més exagerats d’una historiografia decimonònica i romàntica, es va establir un consens mínim al voltant de les discussions historiogràfiques i els seus límits científicament acceptables. No podem limitar-nos a parlar d’una ofensiva contra “l’ànima d’un poble”, quan sabem positivament que a una part d’aquest “poble” ja li va anar bé la proposta franquista. No podem continuar mirant les migracions com una conspiració eterna d’una Espanya-ogre per “desnacionalitzar” Catalunya; les darreres recerques fetes pel professor Martí Marín, per posar un exemple, ho desmenteixen radicalment i, tant important com això, ens mostren uns fenòmens molt més complexos i interessants que la simple lectura conspirativa. No es pot acceptar que el cadastre del segle XVIII, com el dèficit fiscal del segle XXI, es tracti en termes d'”espoli”, sense cap matís possible.\nÉs trist, però aquesta és una proposta equivocada, historiogràficament i políticament, en uns temps equívocs, que demanen matisacions, visions desapassionades, temps de reflexió, elements massa escassos aquests dies. I és una llàstima haver caigut en una provocació que ens hauríem pogut estalviar. Les properes setmanes sentirem a dir, a les Espanyes (i a Catalunya), tota mena de penjaments sobre aquest programa, molts dels quals estaran plenament justificats; d’altres seran pura demagògia, fins arribar a l’insult. I aquesta calamarsada ens vindrà de bona part dels que han callat com morts mentre, des de l’estultícia intel·lectual més profunda, una colla d’indocumentats explicaven allò del nazisme i els nacionalismes català i basc, i altres bestieses per l’estil. Els responsables d’aquest programa insensat han anat a posar els dits a la boca de l’altre nacionalisme historiogràfic, i en sortiran mossegats.\nMentrestant, a aquelles persones que no es vulguin deixar arrossegar per aquests temps embogits jo els recomano tornar als clàssics, tant els grans especialistes en els darrers tres-cents anys de la nostra història (de Joan Mercader a Josep Termes, de Pierre Vilar a Jordi Nadal, d’Ernest Lluch a Borja de Riquer, de Josep Fontana a Joaquim Albareda), com aquells historiadors que, des d’òptiques diferents i experiències personals diverses, van estimar amb passió i rigor la història d’aquest país: Ramon d’Abadal, Ferran Soldevila i Jaume Vicens Vives, per exemple.\nArtur Mas Política catalana Populisme\n15 juny 2013 a les 0:09\nEste “coloquio” no es más que una muestra del ODIO que mueve a los independentistas.Y una sarta de mentiras que no hay por donde cogerlo.\nRafael Romero ha dit:\n20 juny 2013 a les 18:11\nComparteixo. La realitat blanca/negra nomes val als fanatics i ayatollahs


Preguntes freqüents - Formatges Suïssos- Switzerland Cheese Marketing\nAquí trobareu respostes a preguntes que es plantegen de forma freqüent, per exemple: "Com aconsegueix un formatge suís el seu sabor?"\nCom s'aconsegueix el sabor del formatge?\nExisteixen centenars de formatges i per això la seva aroma (olor i sabor) és tan polifacètica com un prat de flors multicolors. Els components aromàtics de la llet confereixen l'aroma de base. La modificació i desenvolupament posteriors de l'aroma s'aconsegueixen gràcies a microorganismes (bactèries, fongs, llevats).\nSi s'augmenten el contingut de greix i la quantitat de sal, i s'allarga el període de maduració, s'aconsegueix una aroma més intensa.\nEn el cas de l'Emmentaler AOP, l'àcid propiònic és responsable de la seva típica aroma dolça i a fruits secs.\nÉs veritat que el millor Emmentaler AOP s'exporta?\nNo. El formatge que es ven a Suïssa i el que s'exporta són absolutament idèntics. En ambdós casos s'ofereixen tant formatges de sabor suau i joves, com especialitats madurades durant més temps i amb un aroma més intens. Per a Itàlia, el mercat d'exportació més important de l'Emmentaler AOP, es produeixen formatges amb major obertura i forats més grossos.\nCom s'aconsegueixen els forats del formatge?\nEn el cas de l'Emmentaler AOP les responsables són les bactèries d'àcid propiònic. En primer lloc, les bactèries de l'àcid lacti transformen la lactosa, entre altres coses, en àcid lacti, com ocorre en tots els formatges. La bactèries propiòniques típiques de l'Emmentaler AOP fermenten a continuació l'àcid lacti obtingut en àcid propiònic, àcid acètic i diòxid de carboni (CO2), que forma els forats.\nEn el cas de l'Appenzeller® o el Tilsiter, per exemple són bactèries d'àcid lacti heterofermentatives les que transformen la lactosa en àcid lacti, etanol, àcid acètic i diòxid de carboni. També poden fermentar àcid cítric i, d'aquesta forma, alliberar més CO2.\nQuè significa greix en la matèria seca (FDM per les seves sigles en anglès)?\nQuan al formatge se li extreu l'aigua, resten greix, proteïna, lactosa, àcid lacti, vitamines i minerals, és a dir, la matèria seca. Gràcies a aquesta matèria seca, és possible determinar el percentatge de greix.\nMitjançant el percentatge de greix a la matèria seca és possible orientar-se sobre el grau de greix quan compreu formatges suïssos i també extreure conclusions sobre el sabor: com més alt és el percentatge de greix, més suau, fi i cremós és el formatge.\nHi ha els següents graus de contingut de greix:\nFormatge nata doble: mín. 65% FDM\nFormatge cremós: mín. 55%\nFormatge gras: mín. 45%\nFormatge gras tres quarts: mín. 35%\nFormatge semigras: mín. 25%\nFormatge gras un quart mín. 15%\nFormatge magre: menys del 15%\nQuina és la diferència entre l'Emmentales AOP suís i l'Emmentaler estranger?\nL'original suís, que gaudeix de la denominació d'origen protegida (AOP) des de desembre de 2006, es fabrica a partir de llet crua fresca sense manipulació de la llet ni additius. Això significa que la llet ha de procedir de vaques alimentades sense ensitjat. Per poder tractar la llet crua, la llet ha de complir requisits de qualitat molt estrictes. A més, l'Emmentaler AOP suís es fabrica a formatgeries artesanals per especialistes professionals segons una recepta tradicional. Els formatges de forats estrangers acostumen a fabricar-se de forma industrial i es fan amb llet pasteuritzada.\nOriginàriament, el formatge es fabricava amb llet crua. Avui dia moltes varietats de formatge es fabriquen amb llet pasteuritzada.\nLa llet per al formatge produït amb llet crua, com per exemple Emmentaler AOP, Gruyère AOP, Sbrinz AOP i altres especialitats de formatges, es transforma en formatge sense tractament tèrmic. Així doncs, els enzims i les bactèries propis de la llet procedents de l'entorn natural encara estan actius. Durant la maduració del formatge es fan presents perquè produeixen aromes que no es troben a la llet pasteuritzada. Amb el temps, el formatge de llet crua intensifica el seu sabor.\nEn el cas del formatge de llet pasteuritzada, abans de la producció de formatge la llet es calenta a 75 °C i a continuació torna a refredar-se. D'aquesta manera es desactiven els enzims propis de la llet i les bactèries que conté de forma natural. Per a la maduració del formatge s'incorporen substàncies especials per a produir l'aroma (bactèries). Els formatges de llet pasteuritzada sovint es consumeixen quan són joves i tenen un sabor més suau que els formatges de llet crua. Alguns dels tipus més coneguts són el Tilsiter verd, la mozzarella i la majoria de formatges de pasta tova.\nÉs la llet crua segura per als consumidors?\nSí. La seguretat higiènica de les varietats de formatges suïssos de llet crua -Appenzeller®, Berner Alp- und Hobelkäse AOP, Emmentaler AOP, L'Etivaz AOP, Le Gruyère AOP, Raclette du Valais AOP, Tilsiter de llet crua (vermell), Tête de Moine AOPi Sbrinz AOP- es qüestiona en alguns països exportadors a causa de l'ús de llet crua, però les dades científiques no donen cap suport a aquesta valoració. L'excel·lent qualitat de la llet, el ràpid processament de la llet en les 18 hores després de munyir-la, les relativament altes temperatures d'escalfament, junt amb una bona acidificació de la pasta del formatge, així com el llarg període de maduració, de 3 a 18 mesos, eviten que puguin aparèixer patògens perillosos. Els grups de consumidors de risc, com per exemple, les embarassades, poden gaudir d'aquest formatge sense escrúpols.\nAmb els formatges de pasta tova de llet crua s'ha d'anar més en compte amb la higiene. Com que la pasta del formatge gairebé no s'escalfa, el contingut d'aigua és elevat i el temps de maduració només dura unes setmanes, no es pot garantir la desactivació dels patògens de la llet. Per tant, la seguretat higiènica s'ha de garantir mitjançant un control estricte de la qualitat de la llet mentre s'està munyint, així com amb la comprovació microbiològica completa de les càrregues de producció.\nQuè significa "bio" en els formatges suïssos?\nDes de l'exterior, no es pot apreciar gaire bé si el formatge s'ha produït de forma convencional o ecològica (anotació a l'etiqueta del formatge i passaport del formatge). A més, hi ha diferents etiquetes per a la producció ecològica dels productes agrícoles que, tanmateix, són comparables pel que fa al contingut (per exemple, Knospe, Migros-Bio, Demeter-International).\nPer a la producció de formatge ocorre el mateix, excepte que a la crosta del formatge no es poden aplicar colorants. En la producció de formatge suís es renuncia a l'aplicació de substàncies auxiliars i additives modificades genèticament. Malgrat això, a la producció de llet hi ha grans diferències. Per exemple, les vaques de cria ecològica tenen més espai a l'estable i, per llei, poden pastar més dies a l'exterior que les vaques convencionals. En la producció de farratge de fenc no es poden aplicar adobs químics, i només es pot donar pinso concentrat com a complement a l'alimentació. A més, els tractament mèdic de les vaques malaltes està sotmès a disposicions més exigents.\nResum: la producció de llet per al formatge biològic és més respectuosa amb la terra i amb l'animal. Es fa una contribució per a una producció agrícola sostenible i per una alimentació sana. Pel que fa al sabor i la qualitat del formatge, gairebé no hi ha diferències.\nEl quall és un enzim que, en quantitats petites, aconsegueix que la llet es coaguli. També es coneix com a renina i s'extreu de l'estómac de vedells joves. Avui dia, però, també s'extreuen de forma microbiana enzims per a la coagulació de la llet.\nLes caseïnes (proteïnes) són petits components microscòpics de la llet i estan presents a la llet com micelis. Els micelis de la caseïna tenen càrrega negativa. Per això es desprenen els uns dels altres i estan repartits a la llet de forma homogènia. Mitjançant la incorporació de quall i el seu efecte, perden aquesta càrrega negativa i les porcions de caseïna s'agrupen, de forma que es crea una estructura. La llet es coagula. El motiu és la separació d'un tros de proteïna dels micelis de la caseïna, que conté una gran càrrega negativa i que se separa de la caseïna.\nQuines substàncies de quall existeixen?\nQuall d'estómac de vedell\nEl quall original es produeix a partir del quart estómac de vedell alletat. Una selecció acurada de la matèria prima, mètodes de processament i controls precisos són els requisits per a la fabricació d'aquest excellent producte, ja que la renina del quall de l'estómac del vedell és l'única concebuda especialment per la natura per a la coagulació de la llet de vaca. Els estómacs procedeixen de països lliures d'encefalopatia espongiforme bovina. El quall es troba lliure d'organismes modificats genèticament.\nSuccedanis de quall microbians\nEls succedanis de quall microbians s'obtenen de soques de fongs especials. Es troben lliures d'organismes modificats genèticament i es classifiquen com a caixer.\nDeterminades plantes, com l'ortiga o les figues verdes, segreguen l'enzim pepsina. Aquest enzim de coagulació s'aplica sobretot a determinades especialitats de formatges frescs. No és adient per a la producció de formatges de pasta dura.\nQuall fabricat amb processos de tècnica genètica\nAquest quall, que s'obté a partir de soques de bactèries modificades genèticament, no s'utilitza per a la producció de formatge suís. Aquesta renúncia està regulada per la declaració de renúncia voluntària en el marc del codi del sector i es renova de forma continuada.\nPerquè s'afegeixen bactèries a la fabricació del formatge?\nEn la fabricació de formatge s'incorporen bactèries d'àcid lacti per complir un objectiu específic. S'ocupen de transformar la lactosa en àcid lacti. De forma simultània el pH es redueix, la qual cosa és necessària per precipitar la caseïna i fabricar formatge. La reducció del pH també obstaculitza el creixement de gèrmens no desitjats i patògens.\nSón les bactèries de l'àcid lacti les que possibiliten la fermentació i la maduració del formatge. Les bactèries produeixen una gran varietat d'enzims, que escindeixen la proteïna i l'àcid lacti en una massa més petita i de gran aroma. D'un formatge jove, dur, compacte i insípid sorgeix un aliment aromàtic i comestible.\nPerquè és tan untuosa la superfície de determinats formatges? Ha de ser així?\nSí, la untuositat de la superfície és un component important de moltes varietats de formatges suïssos típics, com Appenzeller®, Gruyère AOP, Tilsiter, Raclette. Apareix perquè el formatge s'unta 2-3 cops per setmana amb aigua salada i perquè a més a més la cava de maduració té la temperatura ideal (10-14 °C) i una humitat relativa de 90-95%.\nQuè és exactament la crosta?\nLa crosta conté molts microorganismes que són importants per a la maduració del formatge i que també ajuden a desenvolupar l'aroma. A l'inici del període de maduració trobem sobretot llevats (Debarycomyces hansenii), que desacidifiquen la superfície del formatge. és aleshores quan altres microorganismes poden créixer com cal: Brevibacterium linens, micrococcus i arthrobacter són els responsables de la descomposició de les proteïnes i de la coloració.\nPerquè no és possible fabricar formatge a partir de llet de vaques alimentades amb ensitjat?\nLa llet d'ensitjat té un contingut més alt d'espores que poden donar com a resultat una fermentació de l'àcid butíric del formatge. Sobretot corren aquest perill els formatges de pasta dura i semidura madurats durant molt de temps. Les varietats de formatge suís tradicionals com Emmentaler AOC, Sbrinz AOP, Gruyère AOP, Appenzeller®, Tête de Moine AOP, Raclette, Tilsiter i altres es fabriquen únicament amb llet de vaques que no s'han alimentat amb ensitjat.\nCal llençar el formatge suís amb floridura?\nEn primer lloc s'ha de diferenciar si es tracta d'una especialitat amb floridura de cultiu incorporada a propòsit o de floridura espontània, la qual cosa ens pot fer pensar que el producte no s'ha emmagatzemat com calia o que ja ha caducat.\nLa floridura de cultiu és habitual per a formatges de pasta blanca i pasta blava així com altres especialitats de formatges.\nEn el cas dels formatges de pasta dura es pot formar a la superfície una capa de floridura. En cas que es formi floridura a la superfície és aconsellable tallar generosament el tros afectat.\nEn el cas dels formatges frescos i de pasta tova, la floridura no desitjada pot penetrar fins a l'interior. Aquests productes s'han de llençar.\nEn la fermentació de l'àcid butíric, l'àcid lacti es transforma en àcid butíric, diòxid de carboni i hidrogen. L'àcid butíric té una olor desagradable. El diòxid de carboni i l'hidrogen provoquen un fort inflament del formatge. Per evitar una fermentació de l'àcid butíric, les espores es poden retirar físicament de la llet: ja sigui per centrifugació o per filtració. També hi ha substàncies addicionals que eviten la germinació de les espores (per exemple, nitrat i lisozima). A Suïssa no es fan servir. També es pot fer servir llet de vaques que no s'han alimentat amb ensitjat.\nLa fermentació de l'àcid butíric també pot presentar-se en formatges fets amb llet pasteuritzada, perquè les espores són resistents a la calor i no s'eliminen amb la pasteurització.\nFormatge per a postres\nLa visió d'una deliciosa plata de formatges de postres pot fer la boca aigua dels més gurmets. Qui per acabar un menú festiu vulgui oferir formatge, hauria de presentar varietats de formatge equilibrades. Una aposta segura és un Emmentaler AOP madurat a grutes naturals. Després d'un temps de conservació de 12 mesos arriba al punt àlgid de la maduració, amb una forta aroma i una pasta lleugerament tova. Les llàgrimes d'aigua salada en demostren la noblesa de caràcter. Igualment apropiat és el cremós Freiburger Vacherin AOP. La plata es pot completar amb un Gruyère AOP semi-salat. Després de set mesos d'emmagatzematge a la cava, desenvolupa la seva aroma típica però suau. També són molt adequades les varietats de formatges suaus: el Camembert Suisse amb la seva aroma terrosa, des de suau fins a picants, depenent del grau de maduració, el cremós Reblochon o el lleugerament picant «Hohle Gasse». Una preparació refrescant i afruitada de formatges fresc, per exemple, amb pinya, arrodoneix l'oferta. Decoreu la plata amb fruita fresca, raïm i fruits secs, i acompanyeu-ho amb pa, i eventualment amb pa de fruita o pa de pera (especialitat suïssa).\nFont: Centre d'investigació Agroscope Liebefeld-Posieux ALP www.alp.admin.ch, Emmentaler Switzerland i Switzerland Cheese Marketing AG


El Port creix un 12% movent 26,1 milions de tones | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nCàrrega de contenidors al Port de Tarragona.\nEl tràfic acumulat durant els 10 primers mesos de l’any ha estat de 26,1 milions de tones; és a dir, un 12% més que en el mateix període de l’any anterior. El creixement és significatiu tant en la càrrega de mercaderies des del Port de Tarragona (+5,7%) com en la descàrrega (+13,9%), la qual cosa posa de manifest que la infraestructura portuària esdevé una important plataforma logística per a les exportacions i importacions de les empreses del territori i del seu hinterland (àrea d’influència).\nEl transport de contenidors és un dels tràfics estratègics del Port de Tarragona i fins octubre el moviment de TEU ha augmentat un 4,4%, fins els 130.890 TEU. Aquest creixement ha estat motivat per l’impuls de l’exportació de contenidors des del Port de Tarragona a destinacions internacionals (+33,1%) i d’importació (+36,7%). Els principals països de destinació de contenidors procedents del Port de Tarragona són Israel, Nigèria, Ghana, Guinea Equatorial i Costa Rica.\nEl moviment de mercaderies del sector energètic supera 17 milions de tones fins octubre Els productes energètics, un dels principals tràfics tradicionals de la infraestructura portuària, manté el seu creixement a l’alça. Fins el mes d’octubre, les terminals portuàries han manipulat més de 17,9 milions de tones de productes energètics, un 9,7% més que en el mateix període de l’any anterior. Destaca el bon comportament del gas-oil (+137%), el carbó (+41,7%) i els biocombustibles (+118,3%).\nPel que fa al moviment de productes químics, de gener a octubre el Port de Tarragona ha mogut 1,8 milions de tones, xifra que suposa un increment del 7,2% respecte gener-octubre del 2013.\nL’augment també és significatiu en productes siderometal·lúrgics (+19,9%), en adobs (+30,4%) i moviment de materials de construcció (+8,5%).\nImpuls dels sòlids a lloure\nQuant als sòlids a lloure s’han mogut en total, entre gener i octubre 7,7 milions de tones de mercaderies. Aquesta xifra suposa un increment del 35,6% pel que fa al mateix període de l’any anterior. Aquest notable creixement s’explica per la recuperació dels tràfics d’agroalimentaris i la importació de carbó per la producció d’energia elèctrica.\nEl Port de Tarragona és el primer port de l’Estat pel que fa al tràfic de productes agroalimentaris. Fins el mes de setembre el Port ha manipulat quasi 4 milions de tones d’agroalimentari, xifra que representa un creixement 34,1% respecte el mateix període de l’any anterior.\nLa càrrega incrementa un 5,7% fins el mes d’octubre\n3 milions de tones mogudes durant el mes d’octubre\nEl Port de Tarragona ha mogut un total de 3 milions de tones de mercaderies durant el mes d’octubre, un 22,1 % més que el mateix mes de l’any anterior, i que el situa com el segon millor octubre dels últims 10 anys al Port de Tarragona. El creixement més significatiu en termes percentuals s’ha produït en els sòlids a lloure superant el milió de tones (+53,9%), i en especial en els cereals, pinsos i farines (+117,1%) amb un moviment de 608.683 tones durant l’octubre. Així mateix, durant aquest mes també s’ha incrementat el moviment de líquids a doll (+12,1%).


Màsters en Formació del Professorat\nInici · Màsters en Formació del Professorat\nUna desena de màsters permeten exercir la docència a l'ESO i el Batxillerat\nEl màster en Formació del professorat d’ESO, Batxillerat, FP i ensenyament d’idiomes (una titulació obligatòria per poder exercir com a professor de secundària) domina l'àmbit, amb una desena de títols. El ventall de propostes s'amplia en el camp de l’ensenyament de les llengües.\n9 universitats ofereixen les diferents especialitats del màster habilitant, que es corresponen amb les assignatures que els titulats podran impartir com a docents. Per al curs 2018-2019 hi havia oferta de places en aquestes especialitats:\nLlatí i Grec i Cultura Clàssica\nTecnologies Industrials (FP)\nFormació i Orientació Laboral (FP)\nLa durada teòrica del màster, de 60 ECTS, és d'un any. La Pompeu Fabra (UPF) pograma amb la UOC una versió que inclou especialitats que es poden cursar en modalitat online.\nA banda dels títols habilitants, aquest subàmbit inclou màsters per formar, per exemple, docents especialitzats en l'ensenyament del català com a primera o segona llengua o de l'espanyol com a llengua estrangera en àmbits professionals.\nTots els màsters de Formació del Professorat


BED & BREW: FÀBRIQUES DE CERVESA DELS ESTATS UNITS AMB HOTELS DE CERVESA - ARTICLES\nquin tipus de cervesa és lleugera?\ncom funciona el cafè fred\nmillors coses per barrejar amb tequila\nquines botigues de licors estan obertes en acció de gràcies\nquè és Martini i Rossi molt secs?\nbegudes afruitats per demanar a un bar\nmillor beguda per barrejar amb ginebra\ncom treure vi negre d’una estovalles\nBed & Brew: més de 20 cerveseries dels Estats Units amb cervesa\nPodeu reservar l’habitació a sobre de Riff Raff Brewing a Airbnb. (Crèdit: Riff Raff Brewing)\nEl 1994, Fredericksburg Brewing Company a Fredericksburg, Texas, va encunyar el terme 'bed & brew' al centre de cervesa del centre on els hostes reben una pinta a la casa abans de retirar-se al pis de dalt. Fins ara, aquest concepte de bed & brew està guanyant popularitat i els amants de la cervesa a tot el país poden estar segurs que hi ha fermentació d’ordi maltat a les habitacions adjacents.\nTant si sou beercació o viatjant per feina, i fins i tot si dormiu en una llitera o en una tenda de campanya, hi ha un cerveseria. Aquí hi ha més de 20 cerveseries que proporcionen coixins després de les seves pintes.\n( ESTACIONS: Cerveses d’estiu 2018 )\nUn llit amb la teva cervesa artesana\nFredericksburg Brewing es troba entre diversos hotels i allotjaments on també s’elabora cervesa a tot el país. A més de la seva ubicació a Edgefield, Oregon, McMenamins elabora cervesa a diversos llocs històrics d’hotels, com ara l’hotel Old St. Francis School de Bend i l’hotel Kennedy School de Portland.\nUna altra experiència immersiva de cervesa i allotjament us espera a la utòpica Blackberry Farm a Walland, Tennessee. La fàbrica de cervesa és només una característica del complex de Smoky Mountains de Tennessee, que compta amb un guardonat xef executiu, un celler de classe mundial, tractaments de spa, esports de pàdel, pesca amb mosca, equitació, tir amb arc i molt més. Aquí, els hostes poden gaudir de guardonades cerveses elaborades pel cerveser Daniel Heisler en un petit graner de lleteres que solia utilitzar-se per munyir ovelles.\nHi ha més cerveseries amb llits inclosos Glenwood Canyon Brewing Co. , que es troba a la primera planta de l’hotel Denver a Glenwood Springs, Colorado, New Hampshire Woodstock Inn , que alberga un sistema de fabricació de cervesa de 7 barrils que serveix les cerveses de la casa i la Cerveseria Snowy Mountain , que elabora les seves cerveses al Saratoga Hot Springs Resort de Saratoga, Wyoming. A Wisconsin’s també podeu trobar cerveses amb llits Brewery Creek Inn , Napa Valley’s Calistoga Inn Restaurant and Brewery, Jasper Murdock’s Alehouse at the Norwich Inn a Vermont, Nou Mèxic Taos Trail Inn , North Country Brewing Co. a The Harmony Inn a Pennsilvània, el Sèneca Lodge a Nova York i el Sneaky Tiki Brewery al Lake Texoma Lodge & Resort, a Oklahoma.\n( LLEGIR: Com allotjar la propera botella compartida )\nCerveseries que han obert els seus propis hotels\nAllotgeu-vos a la Mother Earth Motor Lodge al carrer de la cerveseria Kinston, NC. (Cervesa Mare Terra)\nDogfish Head va prendre el món de l'hostaleria per la tempesta quan van obrir el Dogfish Head Inn a Lewes, Delaware. Aquí els hostes poden gaudir de cultivadors a l’habitació, sabó amb infusió de cervesa, cafè elaborat amb ordi, visites VIP a la cerveseria i seients VIP a dos dels restaurants de la cerveseria. Dogfish Head Brewers & Eats i Chesapeake i Maine .\nA Kinston, Carolina del Nord, Mother Earth Brewing fa un homenatge a les arrels de la ciutat amb la Mother Earth Motor Lodge al carrer des de la cerveseria. Aquest hotel, que abans es coneixia com el Kinston’s Midtown Motor Lodge, ajuda a revitalitzar una destinació d’oci nocturn que abans prosperava, amb cervesa a la recepció i un camp de minigolf propi per arrencar.\nEl 2018, Stone Brewing té previst estrenar el Stone Hotel en un edifici històric renovat al costat del Stone Brewing World Bistro & Gardens a Escondido, Califòrnia. Stone promet seriós factor sorprenent en aquest nou establiment, amb tres bars al lloc per fer taps i esdeveniments especials, cervesa gratuïta en registrar-se, lliurament de grollers a la sala i molt més.\n( VIATGE DE CERVESA: Planifiqueu la vostra propera compra )\nAirbnb i hostals\n'Tens cervesa?' pregunta el titular de Llista Airbnb de Riff Raff Brewing a Pagosa Springs, Colorado. Els propietaris de la fàbrica de cervesa han instal·lat dos apartaments a la part superior de la cerveseria, que es troba a poques illes de l’emblemàtic The Springs Resort & Spa de Pagosa Hot Springs. Aquest Airbnb, ideal per a famílies, també convida els amics de quatre potes a passar la nit i acompanyar els seus propietaris al costat del foc del pati de la cerveseria.\nEncara que no està afiliat al Alberg Sweet Peas a Asheville, Carolina del Nord, la cerveseria Lexington Avenue (coneguda localment com LAB) comparteix un edifici amb un acollidor hostal al centre de la ciutat. El cerveser té un una gran varietat d'estils de cervesa , un menú complet per sopar i un menú per menjar a la nit. Les oportunitats de tapes nocturnes abunden.\nLa cerveseria Funky Bow de Maine té iurts. (Crèdit: Funky Bow Brewery)\nCerveseria Funky Bow es troba en una granja orgànica de 25 acres a Lyman, Maine, on els propietaris han instal·lat un dormitori a l'establiment que lloguin a través d'Airbnb.\n'A l'exterior, sembla una iurta, però vés a dins i sembla el Ritz-Carlton', diu el propietari Paul Lorrain. La iurta inclou una coberta, una llar de foc, hamaques, una estufa de llenya i un vàter de compostatge. Atreu visitants de tot el món i es reserva ràpidament.\n( VIATGE DE CERVESA: 9 aeroports amb cerveseries )\nAfegiu una manta de cervesa al vostre viatge d’acampada remot a les cabanes de fusta del Roughwoods Inn and Cafe de Nenana, Alaska. Aquest pub té 6 habitacions de motel on podeu retirar-vos després de gaudir de les seves tres cerveses a l’estil alemany (elaborades 35 galons alhora) a l’aixeta: Pilsener , Oktoberfest , i hefeweizen . Roughwoods es manté ocupat a l’estiu, tranquil a l’hivern, acollint un gran nombre de visitants europeus que busquen sabors alemanys de casa.\nDes de desbastar-lo en cabines remotes i fer glamps a les iurtes de les granges fins als serveis del centre de l’hotel, com ara servei de cultivador a la sala i sabó de cervesa, aquestes cerveseries fan que qualsevol cervesa sigui millor. Dediquen tanta cura a la seva hospitalitat com a la seva embarcació líquida per oferir experiències de viatges sobre les quals explicareu històries durant els propers anys.\nBed & Brew: més de 20 cerveseries dels Estats Units amb cervesaes va modificar per última vegada:15 de març de 2020perEmily Hutto\nEmily Hutto Lloc web de l'autor\nEmily Hut to és l'autor de 'Colorado's Top Brewers' i col·laboradora de la revista 'Zymurgy', entre molts altres projectes de contes de cerveses artesanes que podeu llegir a emilyhutto.com.


4 min. Sant Julià de Lòria 09/09/2020 12:08\n651x366 Entrada dels alumnes de l'escola andorrana de Sant Julià el primer dia de curs. / ANA Entrada dels alumnes de l'escola andorrana de Sant Julià el primer dia de curs. / ANA\n651x366 Una classe abans d'entrar a l'aula. / ANA Una classe abans d'entrar a l'aula. / ANA\n651x366 Alumnes amb la seva mestra abans d'entrar. / ANA Alumnes amb la seva mestra abans d'entrar. / ANA\n651x366 Els alumnes es posen gel hidroalcohòlic abans d'iniciar les classes. / ANA Els alumnes es posen gel hidroalcohòlic abans d'iniciar les classes. / ANA\nEls alumnes de primera ensenyança i maternal de l'escola andorrana i també de la francesa han retornat a les escoles, alguns, després de sis mesos. El primer dia d'aquest nou curs escolar ha estat marcat per les mesures sanitàries i també per la il·lusió dels nens i de les nenes per tornar a les aules i poder-se veure amb els seus companys, fet que ha provocat que instants abans de l'obertura ja hi hagués una gran afluència de famílies esperant a l'exterior. Pel que fa a l'escola andorrana han tornat uns 2.000 alumnes a les classes, entre els quals els més de 300 que ho han fet a l'escola andorrana de Sant Julià de Lòria. En aquest sentit, la directora de l'escola andorrana, Maite Casals, ha indicat que aquesta primera entrada "s'ha superat amb nota" i que les escoles s'han pogut organitzar per diversificar les entrades i que fossin de manera esglaonada.\nBailén es recorda de Moreno durant el jurament del càrrec: "No hi ha hagut cap corrupció ni cap injustícia"