Anar a: [ Sap ] [ Saplana, J ] [ Saportella, M ] [ Sarai ] [ Sarde ] [ Sarr ]\nSom amos del que callem i esclaus del que diem. (Anònim)\nSapeira (Tremp, Pallars Jussà) Poble (1.015 m alt) i antic municipi, agregat a l'actual el 1970. L’antic terme s’estenia a l’esquerra de la Noguera Ribagorçana: valls dels barrancs del Solà, d’Esplugafreda, d’Escarlà, d’Espills i de Tercui, que des de les serres de Salàs (1.283 m alt.) -contrafort meridional de la de Sant Gervàs-, i del grau d’Espills (1.118 m alt.) -continuació de la serra de Gurp-, es dirigeixen en direcció est-oest vers la Noguera Ribagorçana. La major part del territori és coberta de bosc i pasturatges. El poble es troba en un serrat, a l’interfluvi dels barrancs del Solà i d’Esplugafreda. L’església parroquial és dedicada a Santa Maria. L’antic terme municipal comprenia, a més, els pobles d'Esplugafreda, Orrit, Escarlà, Espills, Tercui (amb l’antic monestir de Santa Maria), la caseria de la Ribereta, el mas i antic lloc de Vallibel i el santuari de la Mira.\nSapena, Gaspar (Catalunya, s XVI) Militar. Serví a Flandes en temps de Felip II. Amb el grau de mestre de camp comandà un terç.\nSapera, Bonanat (Rosselló, s XIV – s XV) Jurista. Serví a Sardenya, on rebé donacions. El 1332 figurava entre els senyors catalans establerts a Vic.\nSapera, Francesc Climent Nom de l'eclesiàstic Francesc Climent\nSapera, Guillem (Catalunya, s XIV) Cavaller. Participà a l'expedició de l'infant Alfons, el futur Alfons III el Benigne, per conquerir Sardenya (1323-24). Es distingí especialment al setge de Càller, on prengué la porta de Sant Brancàs atacant-la per sorpresa i només amb vuit homes.\nSapera, Vicent (País Valencià, s XVII) Eclesiàstic franciscà. El 1668 publicà Joiell preciós i adorno de l'ànima devota..., que fou repetidament reeditat (almenys vuit vegades fins al 1785) i traduït al castellà (1682).\nSaperas i Auvi, Miquel (Barcelona, 1898 – 1978) Escriptor. Va ser durant molts anys secretari de l'Orfeó Català i és autor d'una extensa producció: L'espiga (1921), Poemes d'Itàlia (1939?) i Circ (1967), en poesia. En prosa assolí un gran èxit el llibre sentimental Breviari d'amor (1947). Cal esmentar-ne encara Entre la soledat i els llibres (1955), El meu llibre de l'Orfeó Català (1962) i El mestre Enric Morera (1969).\nSaperas i Miró, Francesca (Barcelona, 12/feb/1851 – 21/ago/1933) Anarquista. Companya de Martí Borràs, un dels introductors de l’anarcocomunisme a Espanya i director de "La Justicia Humana" i "Tierra y Libertad", que se suïcidà a la presó el 1894. Després s’uní, successivament, a Tomàs Ascheri, afusellat com a principal implicat en el procés de Montjuïc (1897), i a Francesc Callís, també implicat i que, boig, se suïcidà. Llavors emigrà i residí a Buenos Aires, els Estats Units i Mèxic. De nou a Barcelona (1923), mantingué estretes relacions amb Teresa Claramunt. Hom la presentà com el prototipus dels sacrificis de moltes dones dels militants anarquistes.\nSaperes, Agustí (Osona ?, s XVIII – s XIX) Guerriller, conegut amb el motiu Caragol. Era soldat de marina. Durant el trienni constitucional organitzà una partida reialista que actuà pels voltants de Montserrat i dels cingles de Bertí. El 1823, en recuperar Ferran VII el poder absolut, fou ascendit a coronel. Fou un dels capitosts de la guerra dels Malcontents; reclutà gent i entrà a Igualada i Martorell. Quan els reialistes s’apoderaren de Manresa, hi creà la Junta Superior Provisional de Govern del Principat de Catalunya i publicà una cèlebre proclama. Rivalitzà amb Josep Bussons (Jep dels Estanys) per la direcció del moviment. En retre's Manresa (octubre), fugí a França. El 1833 el capità general Manuel de Llauder impedí que s’unís als carlins.\nSapiència, Col·legi de la (Palma de Mallorca, 1633 - ) Col·legi eclesiàstic. Fundat pel canonge lul·lista Bartomeu Llull, amb una renda anual de 500 lliures, capaç per a 12 col·legials aspirants al sacerdoci, dos familiars i un cuiner. Els col·legials tenien obligació de tenir lliçó diària de l'art general lul·liana els dos últims anys de llur residència. Suprimit el 1773 pel bisbe de Mallorca, Juan Díaz de la Guerra, furiós antilul·lista, tornà a reprendre la seva vida normal el 1783. El bisbe de Mallorca i l'ajuntament de Palma de Mallorca són els seus patrons.\nSapila, Benet (Barcelona, s XV) Cavaller. Pertanyia a un llinatge que donà una desena de consellers a Barcelona, alguns d'ells en diverses ocasions, durant la mateixa centúria i la segúent. Benet fou el Sapila que ocupà més vegades alguna conselleria. Fou conseller cinquè (1426), quart (1431), tercer (1436), segon (1444) i primer o en Cap (1447).\nSaplan, bosc de (Bausén, Vall d'Aran) Bosc, a la vall del barranc de Saplan, un dels afluents de capçalera del riu de Bausén.\nSaplana, Antoni (Barcelona, s XV) Ciutadà. El 1453, arran de la caiguda de Constantinoble, convocà un concurs referent a la croada contra els turcs. Es tractava d'un certamen d'alguna importància, al qual concorregueren figures d'un cert relleu com Joan Berenguer de Masdovelles, Joan Fogassot i Joan Puculull.\nSaplana, Berenguer (Barcelona, s XV) Cavaller. El 1462 prengué les armes a favor de Joan II. Fou un dels defensors de la Força de Girona. La Generalitat el declarà enemic de la terra.\nSaplana, Francesc (Catalunya, s XIV – Girona, s XIV) Mestre d'obres i escultor. Documentat a Girona (1357-76). Col·laborà en l'obra del claustre, avui perdut, de la col·legiata de Sant Feliu, on sembla que féu bases, columnes i esculpí alguns capitells. Des del 1362 dirigí les obres de la seu de Girona, fins al 1368, en que fou substituït per Pere Sacoma a causa de les seves diferències amb el capítol, potser per haver defensat la continuació de les obres en una sola nau.\nSaplana, Joan (Catalunya, s XIV – s XV) Cavaller. Serví Martí el Jove a Sicília. El seguí a l'expedició a Serdenya a despeses seves. Participà a la batalla de Sanluri (1409). Martí el Jove, poc abans de morir, el proposà com a sots-veguer de Barcelona al seu pare Martí l'Humà.\nSaplana, Pere (Catalunya, s XIV - Tarragona ?, s XIV) Frare dominicà i conventual de Tarragona. Alguns manuscrits el fan autor d'una versió catalana del tractat De la consolació de la filosofia, de Boeci. D'altres còpies atribueixen la versió a Antoni Ginebreda, també predicador. Hom ha insinuat que aquest podria haver acabat la tasca del primer. La traducció és dedicada a l'infant Jaume de Mallorca, quan aquest es trobava pres a Barcelona, circumstància que permet de situat el treball pels anys 1358-62.\nSaporta, Anton (Catalunya, s XVI - Montpeller, França, 1573) Metge. Fill de Lluís Saporta. Fou catedràtic de la universitat de Montpeller, on tingué també les dignitats de degà i conseller. És autor del tractat Tumoribus praeter naturam, editat encara dues vegades durant la centúria següent, el 1624 i 1641.\nSaporta, Lluís (Lleida, s XV – s XVI) Metge. Després d'exercir a la seva ciutat natal, ho féu successivament a Arles, Avinyó, Montpeller i Marsella. Tingué un gran prestigi. Fou metge del rei Carles III de França. Era el pare d'Anton i de Lluís.\nSaporta, Lluís (Catalunya, s XVI - França ?, s XVI) Metge. Fill de l'homònim i germà d'Anton. Assolí també bona fama com a professional. Exercí a Tolosa de Llenguadoc.\nSaportella (Granyanella, Segarra) Antiga quadra, a la vora del riu d'Ondara, prop de la Curullada, centrada en l'antiga torre de Saportella, un molí de planta quadrada amb torres cilíndriques en tres dels angles, encara habitat, i amb l'aspecte d'una construcció del s XVI. L'any 1333 pertanyia a Tomàs de Saportella.\nSaportella (Catalunya, s X - s XIII) Llinatge vicarial i de magnats, que prengué el nom del castell de la Portella, dit també fins al s XI de Frontanyà, al comtat de Berga, eixit del de Cerdanya. El genearca conegut fins al moment és Bernat I. La seva vídua, Doda, amb llur fill Guifred I, vicari del castell de la Portella (on morí l'any 1059) pel comte cerdà, fundaren el 1003 el monestir de Sant Pere de la Portella. Posseïen també dominis als comtats de Besalú, Cerdanya i Rosselló i no seria rar que llur origen fos vescomtal. Guifred I fou testimoni al testament del comte Bernat I de Besalú, fou pare del clergue Arnau i es casà amb Ermetruda, amb la qual tingué per fill Bernat II (mort després del 1085), que també fou vicari de la Portella i es casà amb Migdònia i foren pares de Pere I de Saportella. No sembla que tinguin cap relació amb aquest llinatge els homònims Saportella, que des del s XV són senyors de la torre de Saportella i de Tordera de Cervera, a la Segarra, i que al s XVI adquiriren per enllaç matrimonial la senyoria del castell de la Curullada, també a la Segarra, i el 1599, essent cavallers, obtingueren privilegi de nobles del Principat. L’herència d’aquest altre llinatge passà al s XVII als Vilallonga, senyors d’Estaràs.\nSaportella, Bernat (Catalunya, s XIII) Cavaller. Serví Jaume I a la conquesta de València (1238). Li foren concedides cases a la ciutat.\nSaportella, Bernat de (Catalunya, s XV) Senyor de la torre de la Portella i de Tordera (Segarra). Diputat militar des del 1461, en iniciar-se la guerra contra Joan II formà part del Consell del Principat. La seva actitud fou tanmateix sempre reservada, fins al punt que el 1463 fugí de Barcelona, per mar, amb la seva família i alguns seguidors, i es refugià a Tarragona. Ací, sota la protecció de l'arquebisbe Urrea, constituí, ell sol, una diputació del General reialista i dirigí, en col·laboració amb diversos consellers de Joan II, la guerra contra el Consell del Principat; el 1465 fou nomenat batlle general de Catalunya. Els seus béns foren embargats.\nSaportella, Bernat (Tarragona, s XV) Cavaller. Fill de Bernat Saportella. El 1462 es mantingué fidel al rei Joan II, tot i que el seu pare era diputat militar de la generalitat. Fou un dels defensors de la Força de Girona, en començar la guerra. El 1468 fou deixat com a capità a Cervera per l'infant Ferran, el futur rei Catòlic.\nSaportella, Bernat III de (Catalunya, s XII – v 1207) Fill de Guillem I de Saportella. Fou magnat del rei Alfons I (de qui fou testimoni testamentari) i de Pere I. Assistí a les Corts de Barcelona el 1198 i a les de Cervera el 1202. Es casà amb Beatriu, i foren pares de Bernat IV de Saportella.\nSaportella, Bernat IV de (Catalunya, s XII - d 1236) Magnat. Fill de Bernat III de Saportella i de Beatriu. Assistí a les Corts de Vilafranca del Penedès (1218). El 1231 fundà, amb la seva muller Blanca, el monestir de Santa Maria de Valldaura. Foren pares de Ramon I de Saportella.\nSaportella, Bernat V de (Catalunya, s XIII – v 1281) Fill de Ramon I de Saportella i de Sibil·la. El 1251 assistí a les Corts de Barcelona i el 1256 ja era casat amb la pubilla d’un altre llinatge de magnats, Elisenda de Lluçà, senyora de la baronia de Lluçà. Segurament per influències càtares i perquè no cedí davant les pretensions del bisbe de Vic, que volia que li retés homenatge pel castell de Lluçà, fou excomunicat per aquest el 1265. El 1279 fou assetjat al dit castell, que hagué de retre, i fet presoner. Fou també en aquest període que el castell de la Portella fou incendiat. El succeí en la baronia de la Portella i en la de Lluçà el seu fill Bernat Guillem I de Saportella i de Lluçà.\nSaportella, Francesca (Catalunya, s XIV – 1364) Religiosa clarissa. Des del 1336 fou abadessa -la segona- del monestir de Pedralbes, fundat per la reina Elisenda de Montcada, que era tia seva. Durant el seu abadiat, i en gran part pel fet de residir-hi aleshores Elisenda, el monestir adquirí un gran prestigi.\nSaportella, Guillem (Catalunya, s XIII) Cavaller. Serví Jaume I. Fou un dels conqueridors de València el 1238. Hi rebé una donació d'importància.\nSaportella, Guillem de (Catalunya, s XII – s XIII) Noble. Pertanyia al llinatge dels Saportella. Assistí a les Corts de Tortosa del 1225.\nSaportella, Guillem I de (Catalunya, s XI - d 1127) Vicari de la Portella. Segurament fill de Pere I de Saportella i d'Ermessenda. Fou pare de Bernat III de Saportella.\nSaportella, Marquesa de (Catalunya, s XIV - a 1348) Germana (si no filla) de Bernat VI de Saportella i de Pinós, al qual succeí. Fou la muller de Pere VII de Fenollet, vescomte d'Illa i de Canet, i l'herència passà a llurs descendents.\nSaportella, Pere I de (Catalunya, s XI - d 1094) Vicari de la Portella. Fill de Bernat II i de Migdònia. Ja apareix amb aquest cognom el 1085. El 1082 testà abans d'anar a Terra Santa. Possiblement fou casat amb Ermessenda, que apareix com a vicària de la Portella l'any 1117, segurament ja vídua. Segurament foren pares de Guillem I de Saportella.\nSaportella, Ramon I de (Catalunya, s XIII – 1254) Fill de Bernat IV de Saportella i de Blanca. Casat amb Sibil·la, foren pares de Bernat V de Saportella.\nSaportella i de Lluçà, Bernat Guillem I de (Catalunya, s XIII – 1321) Fill de Bernat V de Saportella i d'Elisenda de Lluça. Succeí al seu pare en les baronies de la Portella i de Lluçà. El 1299 féu les paus amb el bisbe de Vic i rebé del rei la baronia de Gironella el 1307. Assistí a les Corts de Lleida (1301) i com a noble a les de Montblanc (1307), a les de Barcelona (1311), a les de Lleida (1315), a les de Tortosa (1318) i a les de Girona (1321). Amb Sibil·la de Pinós fou pare de Bernat VI de Saportella i de Pinós.\nSaportella i de Pinós, Bernat VI de (Catalunya, s XIII – 1336) Fill de Bernat Guillem I de Saportella i de Lluçà, i de Sibil·la de Pinós. Assistí com a noble a les Corts de Barcelona del 1323. Fou succeït per la seva germana (si no filla) Marquesa de Saportella.\nSapresa, Sant Martí (Brunyola, Selva) Veure> Sant Martí Sapresa.\nSaquera (Trevillac, Fenolleda) Despoblat recent, al centre d’un altiplà d’una altitud mitjana de 600 m. És al sector oriental del terme, vora les restes del castell de Saquera, esmentat ja el 1023, juntament amb el veí castell de Palma, del terme de Campossí. El 1420 era senyor d’aquests castells Bernat Berenguer de Perapertusa.\nSarabia, Pedro de (País Basc, s XV - Catalunya, s XVI) Escultor i arquitecte. Establert a Barcelona. Juntament amb Juan de Palacios, esculpí el sepulcre de Galceran de Requesens, comte de Palamós, a l'església parroquial d'aquesta població, i el de Lluís de Requesens a la seu de Lleida (acabat l'any 1511).\nSarabia-Benítez i Ruíz de Esquive, Rafael (Barcelona, 1908 - Catalunya, s XX) Pintor. Conegut només per Sarabia. Format a Llotja. Es presentà individualment el 1929 a les Galeries Laietanes de Barcelona, on ha exposat diverses vegades posteriorment, així com en altres països, especialment a Amèrica. Cal remarcar els seus nus femenins i els temes de gitanos, així com els paisatges, especialment del Marroc i de Tossa de Mar, vila a la qual estigué molt lligat. Es casà amb la pintora Lola Bech i Beltran.\nSaragossa, Llorenç (Cariñena, Aragó, s XIV - València, a 1406) Pintor. Pintà el retaule de fra Bonifaci Ferrer que es conserva al Museu de Sant Carles.\nSaragossa, Llorenç (País Valencià, s XIV - València, s XIV) Pintor. Establert a València. Pintà el retaule de fra Bonifaci Soler que es conserva al Museu de Sant Carles.\nSaragossa, tossal de (la Serra d'En Galceran, Plana Alta) Cim (1.078 m alt) culminant del massís muntanyós que separa la vall de la rambla Carbonera del pla de l'Arc i de la foia de les Coves, al nord-est del terme.\nSaragossa, tractat de (Saragossa, Aragó, 21/mai/1462) Altre nom com és conegut el tractat de Baiona, pel fet que, per part de Joan II de Catalunya-Aragó, fou signat en aquesta ciutat.\nSaragossa i Domènec, Agustina "Agustina d'Aragó" (Barcelona, v 1790 – Ceuta, 1858) Heroïna. Casada amb un oficial de l'exèrcit, durant la guerra del Francès vivia a Saragossa quan la ciutat fou assetjada per les tropes napoleòniques. En morir els artillers que defensaven amb un canó el baluard del Portillo, se'n féu càrrec i contribuí a rebutjar l'atac enemic (jul/1808). Posteriorment, fou feta presonera pels francesos, però aconseguí d'escapar i participà en altres combats.\nSaragossa i Ebrí, Agustí Bru (Alcalà de Xivert, Baix Maestrat, 1713 - País Valencià, s XVIII) Matemàtic. Sacerdot. Estudià a València arts i teologia. És autor d'un tractat d'arquitectura molt difós i utilitzat, Escuela de arquitectura civil (1738, 1804), que signà amb un anagrama del seu nom en forma castellana, Athanasio Genaro Brizguz y Bru. L'obra recollí la informació dels tractadistes hispànics del s XVII, però el to i les làmines procedeixen de llibres francesos. Contribuí a la difusió del gust rococó francès a València.\nSaragossa i Vilanova, Josep de (Alcalà de Xivert, Baix Maestrat, 5/mai/1627 – Madrid, 14/abr/1679) Matemàtic i astrònom. Mestre en arts a la Universitat de València, interessat des de jove per les matemàtiques, no acceptà una càtedra a la universitat per professar a la Companyia de Jesús. Residí en diverses ciutats, fou professor al col·legi de l’orde a Mallorca, on estigué en contacte amb l’historiador i matemàtic Vicent Mut. Ensenyà després a Barcelona, i el 1660 passà al col·legi de Sant Pau de València, on es dedicà a l’estudi i l’ensenyament de matemàtiques i a l’observació astronòmica. El 1670 fou nomenat titular de la càtedra de matemàtiques del col·legi de Sant Isidre de Madrid, on restà els darrers anys de la seva vida. Fou assessor tècnic i científic en diverses obres hidràuliques, explotació de mines... Segueix...\nSarais (la Vall de Boí, Alta Ribagorça) Llogaret (1.337 m alt) (ort trad: Sarahís), fins el 1965 del terme de Durro, situat a la dreta del barranc de Sarais, poc abans de la seva confluència amb la Noguera de Tor. La seva antiga església parroquial és dedicada a sant Llorenç.\nSaralegui y López-Castro, Leandro de (el Ferrol, Galícia, 4/nov/1892 – València, 25/nov/1967) Historiador de l'art i erudit. Ingressà a l'acadèmia militar d'Àvila, on prestà serveis al cos d'intendència i fou professor d'idiomes. Establert a València (1925), es dedicà a l'estudi de la iconografia i la pintura medieval valencianes. Amb Ch.R. Post, esclarí i definí la personalitat artística de molts pintors valencians. Identificà Miquel Alcanyís amb els mestres de Gil i Pujades i del Bambino Vispo. Dedicà una particular atenció a M. de Saix, P. Nicolau, G. Peris, el Mestre de Bonastre i el de la Porciúncula, i al binomi Jacomart-Reixac. Era membre de la Hispanic Society de Nova York i acadèmic de Sant Carles. Publicà El Maestro de Santa Ana y su escuela (1950), El Museo Provincial de Bellas Artes de San Carlos (1954), la sèrie La pintura medieval valenciana i molts articles i monografies en revistes especialitzades.\nSaranyana (Bassella, Alt Urgell) Llogaret, al nord del terme, al vessant oriental de la serra d'Oliana. El 1025 fou donat al monestir de Tresponts.\nSaranyana (la Todolella, Ports) Llogaret, al sud del poble, a la dreta de la rambla de Cantavella. La seva església (Sant Miquel) depèn de la parròquia de la Todolella. Al sector més alt del seu antic terme hi ha el santuari de Sant Cristòfol de Saranyana.\nSarbou, Ramon Bernat de (Catalunya ?, s XIV) Noble. El 1354 fou nomenat vicari general o representant ducal als dominis catalans d'Atenes i Neopàtria. El 1359 seria substituït al càrrec per Mateu de Montcada.\nSardà i Caylà, Pere (Reus, Baix Camp, s XIX – 1860) Polític. Fou regidor i batlle constitucional de Reus, comandant de la Milícia Nacional, diputat i senador del regne. Fou el promotor de la companyia de diligències reusenca, que fou la primera que es fundà a l'estat espanyol. Impulsà la Companyia de Gas Reusenc i fou el primer president del Círcol (1852).\nSardà i Dexeus, Joan (Barcelona, 13/abr/1910 – 23/des/1995) Economista. Especialista en política monètaria i en banca. En acabar els estudis a la Facultat de Dret de Barcelona, estudià a la London School of Economics i posteriorment a Munic. El 1932 inicià la tasca docent a la Universitat Autònoma de Barcelona. L'any següent escriví, en col·laboració amb Lluc Beltran, Els problemes de la banca catalana. Acabada la guerra civil, exercí com a advocat; el 1948 publicà la Política monetaria y las fluctuaciones de la economía española en el siglo XIX, obra cabdal sobre el tema; aquest mateix any guanyà la càtedra d'economia política de Santiago. Del 1951 al 1956 fou assessor del Banc Central de Caracas. El 1957 començà la seva actuació com a director del Servei d'Estudis del Banc d'Espanya. Fou també assessor del governador del Banc d'Espanya, membre de l'Institut d'Estudis Catalans i acadèmic de l'Acadèmia de Ciències Polítiques i Morals de Madrid. Altres obres seves són: Una introducción a la economía (1950), La crisis monetaria internacional (1968) i l'antologia Escritos 1948-80 (1980).\nSardà i Ferran, Jaume (Reus, Baix Camp, 1868 - València, 1939) Publicista republicà. Oficial de l'exèrcit fins al 1902, anà a Tarragona, on fundà el setmanari bilingüe "Fraternitat Republicana". Més tard passà a Valls per dirigir "El Porvenir" (1905). Finalment, tornà a Reus, on fundà "El Consecuente", òrgan del partit republicà radical. Autor de diverses obres teatrals, novel·les, poesies, a més de llibres polítics. Morí a la presó, a la fi de la guerra civil.\nSardà i Làdico, Francesc (Barcelona, 1877 – 1912) Dibuixant i pintor. Fill de l'escriptor Joan Sardà i Lloret. Estudià dret i inicià la formació artística a l'Escola de Llotja i amb Laureà Barrau i Lluís Graner. Amplià coneixements a Madrid. Freqüentà assíduament el Cercle de Sant Lluc, on exposà. Copià els clàssics del s XVII al Prado de Madrid, i el 1901 anà a París, on assistí a les acadèmies lliures. Fou un bon retratista (Retrat de la mare, La lletera, Segador català), encara que és més conegut com a dibuixant, sobretot per les seves il·lustracions de novel·les. Exposà individualment a la Sala Parés de Barcelona (1904), on a la seva mort fou organitzada una exposició homenatge molt completa (1912). Fou un assidu il·lustrador de diverses publicacions.\nSardà i Llaveria, Agustí (Mont-roig del Camp, Baix Camp, 19/set/1836 – Madrid, 5/mar/1912) Pedagog i polític. El 1865 guanyà per oposició una plaça de catedràtic a l'Escola Normal Superior de Pamplona. D'idees republicanes, Estanislau Figueras, en ésser nomenat (1873) president de la República, li atorgà la secretaria particular de la presidència del govern. Vinculat des del primer moment a la Institución Libre de Enseñanza, el 1898 fou nomenat professor de l'Escola Normal Central i, més tard, director. El 1909, en ésser creada l'Escuela Superior del Magisterio, hi exercí la docència. Pertanyia al Consejo Superior de Instrucción Pública i a altres corporacions científiques i literàries. De la seva obra escrita cal recordar Estudios pedagógicos (Madrid, 1892).\nSardà i Lloret, Joan (Sant Quintí de Mediona, Alt Penedès, 1851 – Barcelona, 4/des/1898) Crític literari. Escriví sobretot a "Lo Gay Saber", "L'Avenç", "La Veu de Catalunya", "La Renaixença", "La España Regional", "La España Moderna", etc. Fou un dels crítics més brillants de l'època. Publicà Estudi necrològic de don Pau Piferrer (1880), Necrologia de don Josep Yxart (1894) -del qual fou íntim amic- i El catalanismo y la literatura catalana (1888). Les seves obres escollides foren publicades el 1914: un volum en català i dos en castellà. Fou un hàbil traductor al català de poetes llatins, francesos i italians.\nSardà i Pérez-Bufill, Albert (Barcelona, 1943 - ) Compositor. Estudià la carrera d'enginyer industrial i alhora contrapunt i composició amb Josep Soler. Amplià estudis a Darmstadt (1972). Autor, entre altres obres, de Cinc peces per a piano (1970), Isoritme (1971), per a conjunt instrumental, Saudade, per a dues flautes, The Ascension of Saint Rose of Lima, per a orgue (1973), Cercles (1974), Vuit peces per a orquestra (1974), Apsara II, per a trio (1975), Quartet de corda (1976), Ophiusa, per a flauta, Visió experimental, per a gran orquestra, Un fosc accent, una fosca presència (1979) i Hora foscant (1981), per a cors, L'ombra (1979) i Cordèlia (1979), per a conjunt instrumental, i Rakme II (1984), per a piano.\nSardà i Salvany, Fèlix (Sabadell, Vallès Occidental, 21/mai/1841 – 2/gen/1916) Eclesiàstic i escriptor. Fou una figura destacada entre els autors apologètics de l'època. Durant molts anys es col·locà en una posició integrista i intransigent, que rectificà en part cap al final de la seva vida. Dirigí la "Revista Popular". Entre les seves obres destaquen El liberalismo es pecado, El año sacro i Biblioteca ligera.\nSardà i Tàmaro, Rosa Maria (Barcelona, 30/jul/1941 - ) Actriu. Formada en el teatre, on ha destacat amb muntatges com ara Knack (1969), dirigit per V. Pons, i Quan la ràdio parlava de Franco i Descripció d'un paisatge (1979), ambdós de J.M. Benet i Jornet, autor del qual ha dirigit Ai, carai! (1989). Popular gràcies a la televisió, ha destacat a partir del 1987 en cinema: Moros y cristianos (1987), La febre d'or (1992), ¿Por qué lo llaman amor cuando quieren decir sexo? (1993, premi Goya a la millor actriu de repartiment), Actrius (1997), Amic/Amat (1998), La niña de tus ojos (1998) i Todo sobre mi madre (1999).\nsardana (Catalunya) Dansa popular catalana, considerada el ball nacional de Catalunya. El nom pot fer referència tant al ball com a la música. És una dansa col·lectiva que ballen homes i dones agafats de les mans formant una rotllana i puntejant amb els peus els compassos de la cobla. Aquest ball es va popularitzar a final del s XIX amb les innovacions de Pep Ventura i la política, ja que es va associar al republicanisme: era una manera d'oposar-se als conservadors carlins, que eren fidels al contrapàs. Per a ballar la sardana, un nombre indeterminat de dansaires formen una rotllana agafats de les mans i mirant al centre, ballant cap a dreta i esquerra amb un tempo bastant estable, amb un aire sovint lent i concentrat, en alguns moments més animat. Els components de la rotllana han de ser preferiblement parelles formades per home-dona, però només cal un mínim de dues persones agafades de les mans per a considerar que ja han creat una rotllana. La sardana és una dansa no excloent... Segueix...\n98 CATALUNYA - PUBBLICACIÓ\nSardana, La (Catalunya, 1892 - 1936) Títol de diversos periòdics dedicats al foment de la sardana. El primer, però, editat l'any 1892 a Barcelona, fou un setmanari de sàtira política de caire republicà i anticlerical, del qual van sortir 19 números. L'any 1921 començà una nova "La Sardana" a Barcelona com a portaveu del Foment de la Sardana, i que, amb periodicitat quinzenal, arribà fins al 1936. A Palafrugell (1893), Palamós (1894), l'Escala (1900) i Manresa (1916) foren publicades revistes de caire literari i cultural amb aquest mateix títol.\nSardana de les Monges, La (Catalunya, 1919) Composició per a veus mixtes d'Enric Morera, sobre un poema d'Àngel Guimerà. Estrenada per l'Orfeó Gracienc el 2/feb/1919 al teatre El Dorado de Barcelona, entrà tot seguit al repertori de quasi tots els orfeons. L'Orfeó Català en féu una creació memorable. La Principal de Peralada n'estrenà la versió per a cobla de dos instruments, tal com Morera volia. Les altres cobles hi han afegit la part del trombó.\nSardenya, conquesta de (Sardenya, Itàlia, 1323 – 1326) Campanya militar de Jaume II de Catalunya- Aragó. Pel tractat d’Anagni (1295) fou promès ja a Jaume II, en feu pontifici, el regne de Còrsega i Sardenya en canvi del de Sicília; el papa Bonifaci VIII li atorgà després la corresponent investidura (1297). Al cap de 25 anys, Jaume II es decidí a emprendre'n la conquesta. El monarca català aspirava a convertir en profit propi els recursos de l'illa, entre ells les mines d'argent, i a guanyar una base estratègica a la Mediterrània occidental; la conquesta representava no sols la lluita contra Pisa, sinó també l'exacerbació de la rivalitat comercial amb Gènova. La direcció de la conquesta fou encomanada a l'infant Alfons; abans d'arribar a l'illa, el jutge d'Arborea ja havia trencat les hostilitats amb els pisans (1323). L'infant posà setge... Segueix...\n97 CATALUNYA-ARAGÓ - HISTÒRIA\nSardenya, influència catalana a (Sardenya, Itàlia, 1326 - 1713) Període en que l'illa estigué en possessió de la corona catalano-aragonesa. La conquesta i la lluita per Sardenya va exigir enormes esforços a Catalunya, va enfrontar-la a Gènova (totes dues eren nacions que competien per la senyoria del mar) i a la fi Catalunya-Aragó va reeixir-hi. Però el 1329, regnant Alfons el Benigne, començà una revolta anticatalana a Sàsser instigada pels Oria. El domini català va quedar reduït a Sàsser, Càller i la Vila d'Esglésies. El regne de Sardenya mai no fou completament sotmès; les insurreccions dirigides per la poderosa família dels Oria, senyora de l'Alguer, eren animades per Gènova, Pisa i Milà (1349). Els genovesos arribaren a assetjar Sàsser i ocupar l'Alguer (1350). Pere III el Cerimoniós es va aliar amb Venècia i va vèncer els genovesos prop de Constantinoble (1352) i prop de Sardenya (1353). Així, l'illa continuà sota el domini de la corona catalano-aragonesa, la qual hagué de sufocar repetis aixecaments. El 1713, pel tractat d'Utrecht, passà a Àustria.\nSardinero i Puerto, Vicenç (Barcelona, 12/gen/1937 - Villafranca del Castillo, Madrid, 9/feb/2002) Baríton. Féu els seus estudis musicals al Conservatori Superior Municipal de Música. Obtingué el primer premi al concurs organitzat pels Amics de l'Art de Sabadell el 1963 i al de Ràdio Barcelona en 1964. El mateix any debutà al Gran Teatre del Liceu. Fou primer baríton a la Compañía del Teatro de la Zarzuela de Madrid. Aconseguí el primer premi al III Concurs Internacional de Cant Francesc Viñas (1965). El 1968 debutà a la Scala de Milà. El Cercle de Belles Arts de Madrid li concedí una medalla d'or. Ha participat a diversos festivals internacionals.\nSareja (Llívia, Baixa Cerdanya) Veure> Cereja.\nSaret i Vila, Domènec (Sabadell, Vallès Occidental, s XIX - Barcelona, 1922) Actor i director cinematogràfic i teatral. Viatjant de draps, deixà la professió per l’escena. Debutà al teatre Ateneu de Sabadell i el 1911 intervingué en el film Mala raça, de F. Gelabert; més tard dirigí i interpretà per a la Studio Films de Barcelona la sèrie de curts Cuentos baturros (1914-15) i també Passa l’ideal (1915) i El dubte (1916); més tard rodà La raó social Castro i Ferrant, Un exemple, Humanitat (v1917), Regeneració, etc. Intervingué també a La boja del monestir de Montserrat i L’herència del diable. El 1922 actuà al teatre Espanyol de Barcelona. Emprà el nom artístic de Domingo Ceret.\nSarga, la (Pallars Jussà) Veure> Sant Esteve de la Sarga.\nSarga, la (Xixona, Alacantí) Llogaret i districte, al nord de la ciutat, al límit amb el terme d'Alcoi. L'església és dedicada a santa Anna.\nSarganella (Castalla, Alcoià) Caseria, a l'oest del terme, vora el límit amb el de Tibi.\nSarganella, la (Agost, Alacantí) Caseria, al nord de la vila, al vessant meridional del Maigmó, a la capçalera de la rambla de la Sarganella.\nSargantanes, illa de ses (es Mercadal, Menorca) Illot (o illa Gran), el més septentrional i gran del port de Fornells. Hi ha una antiga torre de defensa.\nSargar, el (Herbers, Ports) Santuari de la Mare de Déu del Sargar, al nord del poble, a l'esquerra del barranc d'Escalona.\n73 ALGUER - BIOGRAFIA\nSari, Rafael (l'Alguer, 1904 – 1978) Escriptor. Mestre d'escola elemental, fou director de l'arxiu històric de l'Alguer. Des del 1929 col·laborà en nombrosos diaris i revistes amb articles i poesies, aquestes en català de l'Alguer, i obtingué diversos premis. La seva obra poètica -d'índole, en general, intimista- no ha estat recollida, però és un autor popular a l'Alguer, gràcies a algunes composicions seves que han estat musicades. Fou fundador i primer secretari del Centre d'Estudis Algueresos.\nSarinyena, Joan (València, 1545 ? - a 1628) Pintor. Residí a Roma del 1570 al 1575, i el seu estil acusa la influència de la pintura veneciana. És autor del retrat del Beato Factor (1587) de les Descalzas Reales (Madrid), del retaule de la Generalitat de València (1607) i dels retrats corporatius de la gran sala d'aquest palau valencià. Fill de Cristòfor Sarinyena, a qui s'atribueixen les portes del retaule d'Ulldecona, i germà de Francesc, també pintor.\nSarinyena i Vila-rasa, Francesc (València, s XVI – 1624) Suposat pintor. Hom li ha atribuït tradicionalment les portes del retaule d'Ulldecona. Hom ha demostrat, però, que devia ésser el mateix Joan Sarinyena. D'altrabanda, del Francesc Sarinyena la partida de defunció del qual és coneguda, res no se'n sap com a pintor, tot i que no es descarta que fos parent de Joan i fins i tot que intervingués com a daurador o tallista en un retaule del convent de Santa Caterina de Siena, on treballà també Ribalta.\nSariols i Porta, Joan (Reus, Baix Camp, 1820 – Barcelona, 1886) Compositor. Fou nen cantor a la catedral de Lleida. El 1841 es traslladà a Barcelona, on estudià amb Ramon Vilanova. Escriví la simfonia Las dos lápidas, per a orquestra i banda (1862), i algunes òperes, com Gonzalvo i Melusina. També deixà sarsueles, com L'esquella de la Torratxa i El punt de les dones, basades en obres de Frederic Soler, i música religiosa: una Salve Regina en re menor, un Stabat Mater, una missa i algunes obres corals.\nSarmentero, Bartolomé (Valdetronco, Castella, 1693 - Vic, Osona, 1775) Eclesiàstic. Frare franciscà, era catedràtic de Valladolid i qualificador del Sant Ofici, quan fou nomenat bisbe de Vic (1752). Home actiu, traslladà el seminari al carrer de Sant Just i l’amplià, féu edificar la Casa de Convalescència annexa a l’Hospital de Vic i el convent franciscà del Remei. És autor d’un sínode publicat el 1753, i d’una revisió del pla de beneficis de tota la diòcesi. Escriví sempre en castellà i fou un important factor castellanitzador de la societat vigatana del seu temps.\nSarmiento de los Cobos y Manrique de Mendoza, Manuel (Castella, v 1600 - Càller, Sardenya, 21/jun/1668) Lloctinent de València (1659-63) i virrei de Sardenya (1665-68), setè marquès de Camarasa. A València intervingué en la revolta dels Llauradors de l'Horta contra els jurats de la ciutat del 1663 a favor dels primers. En ésser nomenat virrei de Sardenya (1665) convocà corts, que dissolgué pel mai/1668 recolzat en el noble Artau d’Alagó, marquès de Villasor, davant la popularitat creixent d'Agustí de Castellví i de Llança, marquès de Làcon, cap de la facció de la noblesa sarda oposada a la política castellana. Acusat per la veu popular com a responsable de l’assassinat de Castellví (20/juny), fou assassinat al seu torn, als carrers de Càller. La causa d’aquest assassinat, considerat com a intent de rebel·lió contra la corona, fou... Segueix...\nSarona, Domènec (Catalunya, s XVI) Arquitecte (o Sarome). Prosseguí les obres d'ampliació de la nau i les capelles de l'església de Sant Pere Apòstol de Reus, que Benet Otger havia deixat sense acabar a la seva mort (1510). També portà a terme la construcció del campanar (1562) i treballà en el cor de la mateixa església.\nSarovira, Guillem (Catalunya, s XIII) Cavaller. Participà a la conquesta de València el 1238. Fou recompensat amb la donació d'algunes cases a la ciutat.\nSarovira, Pere (Catalunya, s XIII) Cavaller. Prengué part a la conquesta del País Valencià. Jaume I li concedí cases a València.\nSarovira, Romeu (Barcelona, s XIV) Ciutadà de Barcelona. Fou un dels representants de Barcelona que formaren el consell especial que, el 1344, decidí la sort de Jaume III de Mallorca, desposseït aleshores per Pere III el Cerimoniós. El 1348 fou un dels missatgers reials a València per invitar la Unió a sotmetre's poc abans de l'ofensiva reial.\nSarra (Vall de Cofrents) Veure> Zarra.\nSarrà, Àurea de (Barcelona, 1889 – Arenys d'Empordà, Alt Empordà, 1974) Ballarina. Nom amb què és coneguda Àurea Serra. En el primer decenni del s XX, coincidint amb la moda d’I. Duncan i l’esteticisme classicitzant, cultivà unes danses -anomenades cants plàstics- que volien reviure la dansa grega. Des del 1920, any en què debutà a Madrid, féu gires per diversos països d’Europa i d’Hispanoamèrica. Tingué molt d’èxit a Itàlia, Grècia i també a Egipte. Celebrada per les famílies reials britànica i egípcia, plagué a Mussolini. El dictador grec Pàngalos la distingí amb l’Orde del Fènix el 1926 i el poeta nacional Kostís Palamàs li dedicà poemes. A Catalunya, li foren organitzats festivals al Teatre Grec de Montjuïc i a l’arc de Berà; fou protegida per alguns intel·lectuals com J. Estelrich i A. Carrion, i ridiculitzada al Manifest Groc.\nSarrà, Cristòfor (Palma de Mallorca, s XVIII) Teòleg lul·lista. Doctor en medicina. La defensa de les seves tesis, Theses hipocratico-galenico-lullisticae (Palma, 1742), provocà una encesa polèmica entre els metges mallorquins: Maties Armengual i Andreu Oliver sortiren en la seva defensa, però foren impugnades per Josep Ferrer i l’any següent per Pere Antoni Binimelis, Jaume Llinars i Joaquim Oliver. Hi intervingué també el professor de fisiologia de la Universitat Lul·liana Rafael Armengual en Veritas investigata doctrinae... Raymundi Lulli (1743).\n85 ILLES BALEARS - PUBLICACIÓ\nSarracossano, El (Palma de Mallorca, 1868 – 1873) Calendari bilingüe. A més del clàssic judici de l'any, incloïa també treballs literaris, entre molts d'altres, de Bartomeu Ferrà. Tingué una gran popularitat a Mallorca.\nSarraera, tuc de (Salardú / Viella, Vall d'Aran) Cim (2.632 m alt) de la línia de crestes que separa la vall de Rius de la del riu Nere, termenal dels dos municipis. Al vessant septentrional neix el riu de Sarraera, afluent, per la dreta, del riu Nere.\nSarrai, baronia de (Catalunya) Títol concedit (1770) a Francesc Jeroni de Prats-Mates i Ruíz de Llano, senyor de Sarrai i secretari de l'Audiència de Barcelona. Es troba vacant.\nSarraica (Xelva, Serrans) Veure> Zarraica.\nSarral (Conca de Barberà) Municipi: 52,35 km2, 467 m alt, 1.585 hab (2015). Situat a la capçalera del riu d'Anguera i del seu afluent el riu de Vallverd, tributaris del Francolí per l'esquerra, a l'est de la comarca. Hi predomina l'agricultura de secà sobre la de regadiu, la qual aprofita les aigües fluvials; els conreus més estesos són els de vinya, cereals i ametllers. Ramaderia de llana i cria de porcs; avicultura. Indústria alimentària derivada de l'agricultura, producció de materials per a la construcció, alabastre (hi ha diversos tallers). La vila és a la dreta del riu de Vallverd; església parroquial de Santa Maria. El municipi comprèn, a més, l'antic terme de Montbrió de la Marca (agregat el 1972) i el santuari dels Sants Metges. Pertany a l'àrea comercial de Valls. Ajuntament - Estadístiques - Consulta de dades - Vinícola de Sarral - Revista "El Baluard"\nSarral, Francesc (Morella, Ports, s XV - País Valencià, s XV) Pintor. Germà de Jaume, amb el qual col·laborà amb Valentí Montoliu.\nSarral, Jaume (Morella, Ports, s XV - País Valencià, s XV) Pintor. Germà de Francesc. Col·laborador amb Valentí Montoliu.\nSarral, marquesat de (Catalunya) Títol concedit (1653) a Francisco de Orozco-Ribera y Pereira, marquès de La Mortara i d'Olias, senyor de Sarral. Passà als Osorio, comtes de Grajal, i als Losada.\nSarralasa i Nogal, Josep (Catalunya, s XVIII – s XIX) Pedagog. Treballà a Barcelona, on fou primer mestre de la Casa de Caritat. Publicà diverses obres de text adreçades als seus alumnes.\nSarrau, Jaume (Perpinyà, 1837 - París, França, 1904) Químic i físic. Estudià a l'École Polytechnique de París, on més tard (1883) fou professor. S'especialitzà en explosius i pòlvores i el 1886 ingressà a l'Académie des Sciences. Publicà obres com Recherche théorique sur les effets de la poudre (1875), Cours d'artillerie (1893) i Introduction à la théorie des explosifs (1893). També estudià la llum polaritzada i la compressibilitat dels gasos.\nSarreganyada (Sant Pere de Torelló, Osona) Cim (1.216 m alt) de la serra de Bellmunt, a ponent del cim culminant, on hi ha el santuari de Bellmunt. Hi hagué el castell de Sarreganyada, que li donà el nom, propietat de Bernat I Tallaferro, comte de Besalú, que el 1020 el llegà al seu fill Guillem I. Del 1136 al 1310 pertangué a la família Montcada, i el 1356 el tenia Ramon de Gurb per Bernat III de Cabrera, comte d'Osona. Després desapareix de la documentació. Hom creu que el santuari de Bellmunt era en els seus inicis la capella del castell.\nSarret i Arbós, Joaquim (Manresa, Bages, 4/ago/1853 – 25/set/1935) Arxiver i historiador. Autodidacte, col·laborà amb Leonci Soler i March en l’ordenació dels arxius manresans, i el rellevà en la direcció efectiva de l’arxiu municipal, del qual fou nomenat oficial el 1893. Publicà una trentena de llibres i opuscles de tema històric local, entre els quals Lo sometent de Manresa y son districte (1894), Etologia de Manresa (1901), La séquia de Manresa (1906) i els cinc volums dels Monumenta historica civitatis Minorisae (1921-25), i centenars d’articles. Fundador i president del Centre Excursionista de la Comarca de Bages, acadèmic corresponent de Bones Lletres i cronista de la ciutat de Manresa, en morir era degà dels arxivers de Catalunya.


La nit en què Espanya va saber qui era Patricia Heras gràcies a la censura | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nLa nit en què Espanya va saber qui era Patricia Heras gràcies a la censura\nCanal 33 emet 'Ciutat morta', estrenada fa un any i mig\nUn jutjat censura cinc minuts del documental i el converteix en un fenomen viral que culmina amb una manifestació al carrer\n18 GEN 2015 - 16:23\tCET\nCanal 33 de la Televisió de Catalunya va emetre ahir a la nit Ciutat morta de Xavier Artigas i Xapo Ortega. El documental narra la nit del 4 de febrer de 2006, quan la policia va dissoldre una festa en un local okupat, propietat de l'Ajuntament, al districte de Ciutat Vella, a Barcelona.\nLa pel·lícula es va estrenar fa un any i mig, s'ha projectat en més de 150 emissions i una vintena de festivals, inclòs el de Sant Sebastià, però sembla que anit va ser quan una majoria es va assabentar del que va passar aquell dia quan un test llançat des del terrat del local okupa va deixar un agent en estat vegetatiu. Set joves que eren al carrer van ser detinguts, torturats i declarats culpables. Van acabar a l'Hospital del Mar de Barcelona, on van coincidir amb Patricia Heras i el seu amic Alfredo, que havien patit un accident de bici. La policia va pensar que també estaven involucrats en els fets i van acabar a la presó i condemnats el 2010. Heras es va suïcidar quan va sortir de la presó, un any després.\nAbans que la pel·lícula s'emetés a televisió, un jutjat de Barcelona va enviar a Televisió de Catalunya i als autors una notificació per advertir que cinc minuts del reportatge no es podien exhibir. L'argument era que podia representar una violació del dret a l'honor, a la intimitat i a la pròpia imatge del denunciant, Víctor Gibanel, ex-cap d'informació de la Guàrdia Urbana.\nLa retirada dels minuts de la pel·lícula no depenen d'@tv3cat, sinó de les mesures cautelars que ha imposat un jutjat de BCN. @GrupBarnils\n— Ciutat Morta (@ciutatmorta) gener 17, 2015\nL'ordre només es va complir en antena. En el moment que va arribar el veto es va produir l'anomenat efecte Streisand: un intent de censura es divulga encara molt més. I si és amb ajuda d'Internet, el resultat es multiplica o viralitza. El documental va aconseguir un 19% d'audiència, més de 500.000 espectadors es van quedar un dissabte a la nit a casa seva.\nGràcies al jutge per censurar aquest fragment de #CiutatMorta https://t.co/h0y7josdqr Ara molts més coneixeran la història de Patricia Heras\n— Javier Gallego Crudo (@carnecrudaradio) gener 17, 2015\nPer motius aliens al film, la nova versió de #ciutatmorta que avui hem pujat és lleugerament més curta que l'anterior. @ciutatmorta\n— filmin (@Filmin) gener 17, 2015\nM'agrada quan censures perquè fas com d'altaveu. #TotCiutatMorta #CiutatMorta\n— Juanjo (@JuanjoBernabeu) gener 17, 2015\nEm passen l'audiència descomunal d'@ciutatmorta ahir al 33. 569.000 espectadors i 19% share. Líder superant totes les grans cadenes. Excels\n— Jordi Basté (@jordibaste) gener 18, 2015\nEl fragment censurat d'uns cinc minuts es va pujar a diferents canals de YouTube.\nMentre s'emetia el documental, la indignació es va començar a estendre per les xarxes socials. Amb les etiquetes #ciutatmorta, #totciutatmorta i #ciutatmorta33, els usuaris de Twitter van mostrar la seva ràbia. Un dia després, segueix sent tema del dia.\nEls directors van comentar tota l'emissió des del seu compte. Van començar per llançar aquest missatge sobre Xavier Trias, responsable polític de la ciutat: "Si demà no surt Xavier Trias en roda de premsa per donar explicacions sobre les irregularitats en la Guàrdia Urbana, aquesta ciutat està morta".\nSi demà no surt @xaviertrias en roda de premsa donant explicacions sobre les irregularitats de la Guàrdia Urbana, aquesta ciutat és morta.\nVan compartir les piulades d'altres espectadors fins a portar la indignació al carrer. Una concentració de familiars i amics de Patricia es va reunir a la plaça de Sant Jaume davant l'Ajuntament.\nPerquè volem #JusticiaPatri, tothom a St. Jaume a la 1 h, després de la pel·lícula. #TotCiutatMorta\n— xapo ortega (@xapo_) gener 18, 2015\nLa frustració va anar creixent a mesura que agents oficials van començar a intervenir en la conversa digital. El sindicat de Mossos d'Esquadra va llançar aquest missatge en el seu compte: "Bona nit per anar al cinema. Encara que si us agrada la fantasia, en teniu prou amb el C33".\nBona nit per anar al cinema. Tot i que si us agrada la fantasia amb C33 en teniu prou.\n— SME (@smemossos) gener 17, 2015\nLa formació Guanyem que encapçala Ada Colau, ex-cap visible del moviment per la dació en pagament per a l'eradicació del desnonament a Espanya, va enviar la piulada següent: "Els partits que governaven a Barcelona el 2006 han de comparèixer públicament per donar explicacions i demanar perdó a les víctimes". Alguns usuaris ho van interpretar com a oportunisme polític.\nEls partits que governaven a BNC el 2006 han de comparèixer públicament x donar explicacions i demanar perdó a les víctimes #CiutatMorta33\n— Guanyem (@guanyem) gener 17, 2015\nA més d'estrenar-se a diverses sales i haver circulat per diferents festivals, Ciutat morta es podia veure gratuïtament a internet abans que Canal 33 l'emetés anit. L'endemà, l'alcalde de Barcelona, Xavier Trias, en una entrevista a Rac1 s'ha limitat a dir que "és un defensor de la Guàrdia Urbana". Aquest cas, la seva difusió per televisió i xarxes socials recorda l'efecte que va tenir el programa que Salvados, de Jordi Évole, va dedicar a les víctimes del metro de València l'abril del 2013. Després de l'emissió del reportatge, els jutges encarregats del cas han reobert la investigació.


Viernes, 17 Agosto 2018 20:04\nEl caqui no sols és la fruita que definix la identitat carletina sinó que a partir d'ara també la que aportarà el só carletí. Enguany Carlet s'estrena amb un festival de grups musicals de la terra que s'incorpora com una aposta de la Regidoria de Joventut a la programació festiva que organitzen els Festers 2018. El Kakifest Festival arredonix la programació del diumenge 2 de setembre, dia tradicional de les paelles carletines. Una iniciativa, les paelles, que enguany també estrena nou lloc i es desplaça a la zona de la pista d'atletisme on conviuran gastronomia i la música del KakiFest.\nEl KakiFest Festival es presenta amb un ample cartell de grups valencians heterogenis amb música per a tots els gustos i sobretot ballable. El cartell compta amb la participació del grup d'Alcasser, SVA-TERS, el pop i el folk arriba des de Gandia de la ma de Deliri, el grup valencià Vadebo arriba des de València, el hip hop de la ma de Jazzwoman i la música de vent per a la festa assegurada de La Fúmiga d'Alzira,una banda que ha trencat tots els estigmes de les xarangues. Un cartell que recorre l'escena musical valenciana més actual i aposta per posar Carlet en el mapa dels festivals que aposten pels grups valencians.\nActualment les Festes de Carlet tenen moltes activitats dedicades als jóvens, per això des de la regidoria de Joventut, s'ha considerat interessant completar les activitats que ja organitzen els festers. «El KakiFest és una assignatura pendent i respon a les demandes i inquietuds de la joventut carletina, a més de normalitzar la música en valencià».\nNoticias Ocio Espectáculos Carlet


CAT (Col·lectiu Autònom de Treballadors) » Resum Consell de la Policia -16/07/2018-\nTag: consell policia, cosell policia\nAhir 16 de juliol de 2018 és va celebrar el Consell de la Policia amb responsables de l’administració i de les diferents organitzacions sindicals representatives al CME.\nTambé ha tingut lloc la presentació formal tant del nou Conseller del Departament d’Interior, el molt honorable Sr. Miquel Buch, com el nou Comissari en cap del CME, el Sr. Miquel Esquius.\nLes primeres paraules del nou Conseller d’Interior, han estat per deixar clar a tots els participants al Consell de la Policia, que és un gran defensor d’un model de treball que respecti la conciliació familiar dels treballadors, fet que ha sorprès gratament als representants sindicals doncs amb aquest posicionament s’obre la porta a una nova forma de dirigir al CME, on la conciliació familiar és un aspecte que s’ha de reforçar molt més. Però les seves paraules tenien trampa, volia una reunió curta, ha fet de controlador del temps que empràvem per exposar els temes, i, ha intentat censurar paraules. Al nostre entendre, no comença d’una manera gaire encertada la seva presidència al Consell de la Policia!!!\nMés informació: http://www.elsindi.cat/wpCom/cp180716.pdf\nREUNIÓ DE TRÀNSIT amb l’Administració 11/07/2018


Importantíssima victòria del Rubí davant l’Argentona (1-0)\nDesprés de dues derrotes consecutives, la Unió Esportiva Rubí va aconseguir una molt important victòria davant el CF Argentona per 1 a 0, ja que l’igualat a la categoria fa que cada partit sigui una final.\nL’Argentona, últim classificat, va donar molta feina al conjunt rubinenc, i va disposar de fins a quatre ocasions clares en la primera meitat. No era un partit per fer un futbol bonic, sinó de picar pedra. En el minut 20, en la primera arribada clara del Rubí, el capità Kiki va fer un gran canvi de joc, enviant l’esfèric cap a Sergi Estrada, que amb una gran fredor va fer pujar l’1 a 0 al marcador.\nEl segon temps va ser una còpia del primer, amb molta lluita en el mig del camp i poc futbol. Els visitants ja no van arribar amb tanta facilitat com a la primera part, i el Rubí va fer un joc molt solidari i d’equip. Un pal en el minut 85 va deixar congelat l’estadi de Can Rosés, mentre que ja en temps de descompte, Guillamet, porter visitant, va evitar dos gols del Rubí.\nCom a anècdota, destacar que el partit va comptar amb dos espectadors d’excepció: el jugador del primer equip del FC Barcelona, Carles Aleñá, i l’exentrenador del Rubí Sergi Alegre, que fa uns mesos es va proclamar campió d’Àsia amb la selecció de Qatar.\nDiumenge vinent a les 12.10 h el Rubí s’enfrontarà a Esplugues al Can Vidalet, un altre rival directe.


Saber més respecte al cognom Kinnin és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Kinnin sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Kinnin.\nNom de Famille Kinnin\nEl cognom Kinnin en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Kinnin, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Kinnin és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Kinnin\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Kinnin en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Kinnin, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Kinnin que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Kinnin, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Kinnin. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Kinnin és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Kinnin del món\nEstats Units (118)\nIrlanda del Nord (79)\nIlla de Man (30)\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Kinnin en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Kinnin poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Kinnin és un cognom més freqüent, i en quins països Kinnin és un cognom insòlit o inexistent.


Encamp renova la web de turisme i la corporativa del comú per 55.000 euros - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEncamp renova la web de turisme i la corporativa del comú per 55.000 euros\nS’ha adjudicat el concurs públic a l’empresa Semic SA i el contracte és de quatre anys, prorrogable fins a sis\n26/01/2022 (11:49 CET)\nEl comú d’Encamp ha renovat dues de les seves webs principals, com són la de turisme i la corporativa. El passat mes d’octubre es va obrir un concurs nacional, que finalment s’ha adjudicat a l’empresa Semic SA. La quantia que es destinarà seran 55.737, i el contracte és de quatre anys prorrogable fins a sis.\nEls canvis de web, tant a la corporativa com a la de turisme, han portat una imatge molt més moderna, organitzada i intuïtiva per al comú d’Encamp. El contracte amb l’empresa Semic SA, tot i que s’ha fet públic aquest dimecres al BOPA, l’adjudicació definitiva es va fer el passat 16 de desembre, moment en què es va començar a treballar en el nou disseny.\nEl termini d’execució, és a dir, la durada del contracte, serà de quatre anys prorrogable fins a sis anys, incloses les pròrrogues, s’explica a l’edicte. Tot i això, una web necessita manteniment. Per tant, a més dels 55.737 de reforma de les pàgines, el comú destinarà 5.380 euros a l’any per a aquesta finalitat. A banda, l’import anual de l’allotjament és de 2.450 euros.


Les dones eren seropositius per VIH responen bé al virus del papil·loma humà Gardasil (VPH), que ofereix protecció contra el càncer de coll d'úter, segons un estudi publicat a Abril 14 edició electrònica de Clinical Infectious Diseases. Investigacions recents relacionades trobar que tant Gardasil, Cervarix són eficaços en persones amb VIH.\nCepass VPH d'alt risc - més comunament VPH-16 i 18-VPH - pot causar cervical, anal i altres càncers. La majoria de persones estan infectades amb el VPH poc després de l'activitat sexual, i els Centres per al Control i la Prevenció de Malalties (CDC) recomanen la vacunació contra el VPH per a nenes de 11 26-i-11 21 homes d'edat. Els estudis han demostrat que les persones que viuen amb el VIH, especialment les que tenen una funció immune compromesa, tenen més probabilitats d'estar infectades amb diversos tipus de VPH i tenen menys probabilitats d'eliminar el virus.\nErna Milunka kòjic, Susan Cu-Uvin i els seus col·legues de la Universitat de Brown van realitzar un estudi les dones amb el VIH als EUA, Brasil i Sud-àfrica per determinar la seguretat i la immunogenicitat - o la capacitat d'estimular una resposta immune - la vacuna Gardasil quadrivalent VPH dissenyat per protegir contra els tipus de VPH 6, 11, 16 i 18 (6 11 i tipus causen berrugues genitals).\nEl AIDS Clinical Trials Group investigat individus 5240, que va incloure a dones 319 VIH positives que van ser estratificats per edat 13-45 i céluas compte T-CD4. > 350 cèl·lules / mm3, Les cèl·lules 200-350 / mm3O <Cèl·lules 200/ Mm3. La majoria (56%) eren negre, 31% eren o, 11% eren blancs i l'edat mitjana va ser 36 anys. El recompte CD4 mitjana era 310 cèl·lules / mm3- Indicació de la necessitat de la teràpia antiretroviral (TAR) - però només 40% tenien càrrega viral detectable VIH.\nEn 28 setmanes després de la immunització, les taxes de seroconversió - o el desenvolupament d'anticossos protectors contra els tipus 6, 11, 16 18 i, entre les dones no que ja estan infectades amb el virus de cada tipus van ser:\n"Vacuna contra el VPH quadrivalent dirigit a tipus 6, 11, 16 18, i estava segura i immunogènica en les dones infectades amb el VIH d'anys-13 45", els autors de l'estudi han conclòs. "Les dones amb càrrega viral del VIH> còpies 10.000 / ml i / o CD4 recomptes <cèl·lules 200 / mm 3 eren menys seroconversió".\nEn un estudi, es va descriure abril 15 Journal of Infectious DiseasesHospital Universitari de Lars Toft Aarhus a Dinamarca i col·legues va comparar la immunogenicitat de Gardasil, Cervarix en persones amb VIH. Mentre Gardasil protegeix contra els tipus de VPH 4 Cervarix una vacuna bivalent només es va dissenyar per prevenir el càncer - fer immunogenicitat amb els tipus i 16 18.\nAquest aleatoritzat 92 doble cec va incloure a dones i homes que van ser assignats a l'atzar per rebre dosis 3 de Gardasil, Cervarix, a l'inici i 1,5 6 i mesos més tard VIH positius. La immunogenicitat es va avaluar per un màxim de 12 mesos.\n"Les dues vacunes van ser inmunogénicas i ben tolerats", van concloure els autors. "En comparació amb Gardasil, la vacuna Cervarix produeix major resposta induïda entre les dones infectades pel VIH, mentre que en els homes infectats pel VIH la diferència de immunogenicitat va ser menys marcat."\nEl coordinador de l'Àrea Tècnica de Salut de la Dona SES, Fatima Moraes, va explicar que a més de protegir contra el càncer del coll de l'úter, la vacuna també protegeix contra les berrugues genitals i contra els virus i 16 18, que són les principals causes de càncer cervical. "Entenc que la vacuna té un alt cost i crec que el Ministeri de Salut va haver de fer un tall a aquesta edat, amb la finalitat que la immunització entre les nenes que no han iniciat la seva vida sexual era una elecció basada en estudis que demostren l'eficàcia la vacuna en persones que no han tingut contacte amb el virus, pel que crec que aquest vell ideal, ja que la vida sexual de les nenes estan començant cada vegada més d'hora. Però crec que en el futur aquest grup d'edat s'ampliarà ", va comentar el coordinador.\nLa vacunació es durà a terme a les nenes en aquest grup d'edat, a intervals de dos a sis mesos entre la segona i la tercera dosi, respectivament. Segons el Ministeri de Salut, la vacuna no elimina la necessitat d'usar preservatius i la realització de les proves de Papanicolau. Encara que la protecció contra la major proporció de càncers, no protegeix 100%.\nMés informació - Segons dades del Ministeri de Salut, es registren una mitjana de 685,4 mil casos de VPH per any. El càncer de coll uterí causa 4,8 mil morts de mitjana per any. A 2011, 5,1 va ser un miler de morts. De gener a març de 2013, es van fer xNUMX mil hospitalitzacions per a càncer de coll uterí, amb el que es van gastar R $ 5,6 milions. L'estimació és que 7,6 i 2011 gasten més de $ 2014 milions en inversions en la malaltia.\nEncara que poc conegut per la població, el VPH es destaca com una de les malalties de transmissió sexual més comuns en el món. Una de cada cinc dones és portador del virus. El Ministeri de Salut registra cada any 137 mil nous casos al Brasil, fent que el nostre país es converteixi en un líder mundial en la incidència d'aquesta malaltia. I el VPH és responsable de 90% dels casos de càncer de coll uterí. És una cosa molt seriosa, la gent. Per aprendre més sobre aquest tema, va rebre la doctora Barbara Murayama ...\nElla informa sobre les seves experiències com a metge i una mare del blog: "Quan l'obstetra queda embarassada" Contacte: Lloc:\nPersonalitats, experts en salut de totes les àrees, la cuina, l'artesania, materials sobre diversos temes, sempre buscant la qualitat de vida de les famílies brasileres. Tot el que veuen en la "vida millor", amb l'amfitrió Claudia Tenorio!\n"Millor vida" és en viu de dilluns a divendres a tot el país.\nSi s'ha perdut qualsevol programa no es preocupi! Revisar el que es va presentar a la nostra galeria de vídeos aquí a YouTube! www.youtube.com/pgmvidamelhor\nNo us oblideu, 12h30 Claudia espera vostè viu a "Vida Millor"! REDEVIDA, The Family Channel.


Festival Protesta | Què és el Festival Protesta?\nQUÈ ÉS EL FESTIVAL PROTESTA?\nPer què cinema de denúncia?\nPer què a Vic?\nEl vincle entre cinema i societat és estret i, com en totes les arts, el cinema és sovint un reflex de la realitat a través de la mirada de l’artista. El cinema de denúncia és una eina molt potent d’expressió, que es dóna a arreu del món i que ens obre els ulls a realitats que moltes vegades ens són desconegudes. Desafortunadament, en sales comercials, la difusió de certes obres és pràcticament impossible. Que aquests treballs cinematogràfics i les seves històries de denúncia, de propostes i també de mobilització i superació arribin al públic català és un dels objectius del Festival.\nFer del Protesta un referent internacional com a festival de cinema de denúncia. No pel fet de la dimensió, sinó pel fet que els continguts arribin a quanta més gent millor.\nCrear un espai específic per a la projecció i difusió de cinema (llargmetratges i curtmetratges) de crítica social.\nNo només es vol projectar pel·lícules, també participar activament en transformar la societat donant veu a injustícies i participant d’iniciatives. Vol ser un festival activista.\nDifusió de cinema de denúncia (curtmetratge i llargmetratge)\nMostrant diferents injustícies d’arreu del món que a Catalunya són desconegudes, ja que moltes vegades no tenen cabuda dins el circuit de sales de cinema o televisions.\nEl fet de mostrar les injustícies crea consciència col·lectiva i, per tant, crea pressió social.\nDespertar l’esperit crític dels nens i nenes\nA través del cinema infantil amb valors i activitats paral·leles.\nDespertar l’afició per anar al cinema.\nPotenciar la creació de curtmetratges per fer públiques injustícies mitjançant el concurs internacional que organitza el festival.\nD’aquesta manera també es motiva als autors a fer curtmetratges, ja que tenen un espai per difondre’ls.\nDonar veu als autors\nNacionals i internacionals perquè puguin exposar el contingut de les seves pel·lícules i ampliar-ne la informació.\nMitjançant conferències, taules rodones, xerrades, masterclass o cursos (centres cívics, instituts i universitats) per tal de completar la formació audiovisual amb tècniques específiques per aquest gènere cinematogràfic.\nOn tothom que vulgui pugui aportar el seu punt de vista. Un festival per totes les edats i per un públic molt divers.\nCreació d’una xarxa de festivals a Catalunya de la mateixa temàtica per tal de compartir sinergies, inquietuds, experiències, formació, etc.\nContractar pel·lícules conjuntament.\nApostar per Vic com a seu del Festival. Treballar per tal que el públic de Barcelona i rodalies visiti el festival i, de pas, la comarca.\nAcostar aquest tipus de cinema i activitats a la Catalunya interior.\nEn un context de transformació social, d’un despertar col·lectiu, és quan neix a Vic, l’any 2013, el Festival Protesta. La primera edició es va celebrar durant una tarda. El primer Festival Protesta va generar unes sensacions molt positives, hi va haver una molt bona acollida per part del públic que va participar entusiàsticament en aquella jornada. El cinema de l’ETC es va omplir, 250 persones van atendre l’entrega de premis als millors curtmetratges de denúncia. Se’n van rebre més de 80 d’arreu del món.\nA la segona edició, el festival va agafar embranzida i va articular una programació al voltant del tema de la Desobediència Civil, aquesta vegada amb projeccions i activitats en diversos espais de la ciutat de Vic i durant una setmana. El fet de vertebrar el festival al voltant d’una temàtica concreta va donar coherència a la programació, que constava de xerrades, concerts, conferències i taules rodones, a més del passi dels llargmetratges i curtmetratges finalistes (650 inscrits).\nEn l’edició del 2015 es va repetir la fórmula exitosa de l’any anterior, aquesta vegada l’eix vertebrador va ser Pobles en Lluita, i es van tractar els conflictes del Tibet, dels pobles indígenes de l’Amèrica Llatina, de Palestina o de Síria, entre d’altres. La participació ha anat augmentant en cada edició tant pel que fa als curtmetratges a concurs, més de 800, com en l’afluència de públic als diversos actes, amb més de 1.100 persones.\nEn la darrera edició, l’any 2016, es va anar un pas més enllà, oferint a l’espectador una selecció més àmplia de curtmetratges, arribant a les 41 projeccions, i també, ampliant la projecció de llargmetratges amb 6 pel·lícules, i incloent el Cinema Nou com a seu del festival. Com en les edicions anteriors, es va combinar la part cinematogràfica amb xerrades, taules de debat i concerts relacionats amb la temàtica “Dones rebels”. Des del festival es va posar el focus a les lluites específiques pels drets de les dones que han estat especialment vulnerats al llarg de la història i que encara ho són en l’actualitat. La dona segueix en una posició de vulnerabilitat fins i tot en les societats que es consideren més igualitàries i avançades en drets socials. En aquesta edició hi van participar unes 2.000 persones.\nEl fet que el Protesta es faci a Vic ajuda a reforçar la idea de democratització de l’accés a certs productes culturals. Que la ciutat de Barcelona amb el seu potencial i oferta sigui a només una hora de Vic ha fet que durant molt de temps es donés per suposat que la gent de l’interior ja es desplaçava per anar a trobar l’oferta que li interessava a la capital. Invertir aquesta dinàmica no és impossible, el Protesta ha portat gent de Barcelona i d’altres ciutats a Vic per assistir al Festival. Vic és una ciutat inquieta i ben comunicada que ha acollit molt bé el festival i li ha donat un caràcter propi. A més, aquest factor fa que l’experiència d’acudir en aquest festival de cinema vagi més enllà de veure pel·lícules i assistir a vermuts o xerrades, i es converteixi també en l’experiència de visitar l’enorme atractiu que té la comarca d’Osona.\nL’organització està formada per:\nMarta Vilanova – coordinació general\nLorda Cruselles – coordinació i curtmetratges\nAnna Rebés – producció espais\nAriadna Seuba – difusió\nLaura Arau – comunicació i xarxa\nLaura Casas – comunicació i premsa\nÀngel Amargant – audiovisuals


El Big Bang | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nFins a on és possible arribar en el món de la ciència, es dona per fet que l’inici de l’univers es produeix amb el Big Bang, considerat com l’explosió d’un grupuscle d’energia pura infinitament petit que es materialitza en la seva creixent expansió. Hi ha qui creu que aquesta expansió material de l’energia tindrà una regressió, un retorn de la matèria a l’energia. És evident que aquesta senzilla explicació no té cap valor científic, com moltes altres més extenses que pretenen tenir-ne i tampoc no ho aconsegueixen, la qual cosa ens fa pensar que ens trobem davant d’una hipòtesi, impossible de demostrar amb els actuals coneixements de la ciència.\nTant si es creu o no en aquesta hipòtesi, clarament es pot constatar que en la humanitat es produeix una expansió creixent del pensament; un creixement en el concepte de llibertat, que fa que per ser més i per tant més lliures sigui necessari saber més. L’actual sistema capitalista ha fet possible aquest creixement durant un període històric fins avui, que clarament el frena. L’actual crisi econòmica està servint per posar en evidència que aquesta aposta per tenir més diners, renunciant a ser més amb els altres, suposa un clar atemptat contra el sentit plenament humà de la vida, sentit que requereix per a la seva realització superar la seva actual etapa depredadora, pròpia de l’espècie animal, mitjançant un nou plantejament, més adient amb la seva infrautilitzada capacitat racional que li permeti passar de competir a compartir.


ᐅ Colònies Escolars a Capolat - Esportec\nCOLÒNIES A CAPOLAT PER A CENTRES EDUCATIUS\nA Esportec oferim un conjunt de colònies educatives per a grups a prop de Capolat de NEU, MAR i AVENTURA als diferents cicles educatius, des d'infantil, primària, secundària i batxillerat, fins a cicles formatius i escoles d'adults; i també per als col·lectius implicats en l'educació: docents, famílies i AFA/AMPA.\nColònies esportives per escoles a Capolat\nRealitzem una gran varietat de colònies de lleure a prop de Capolat des de les esquiades de neu fins a les colònies d'aventura i les colònies aquàtiques. Volem que tots els grups aprenguin a viure l'aventura i al mateix temps descobreixin la natura. Aquestes activitats ajuden als nens a ampliar el seu entorn social i promouen les seves relacions d'una manera més lliure que a l'escola. La realització de les estades els otorga l'oportunitat de relacionar-se amb adults que no són ni mestres ni pares, a part del fet que hi ha moltes activitats d’oci que són importants per al desenvolupament d’hàbits saludables en els nens. Les estades durant les etapes formatives dels nens també fomenten i milloren la capacitat física i mental, i alhora, són activitats d'esbarjo i diversió.\nDes de l'equip d'Esportec planifiquem prèviament totes les activitats que es duran a terme. Aquesta planificació és prou flexible per poder donar resposta a possibles imprevistos. També ens preocupem de l'alimentació que oferim als nens durant les nostres estades. Als menjadors escolars durant les estades o activitats a Capolat sabem que és important poder atendre totes les necessitats dels infants i per aquest motiu realitzem els menús adaptats. Estem preparats per poder atendre als infants amb al·lèrgies i intoleràncies alimentàries, així com als vegetarians o vegans, de manera que puguin fer ús dels serveis dels menjadors escolars amb total normalitat.\nPlantegem unes convivències i colònies escolars a Capolat per a infants i joves en les quals mestres i monitors, juntament amb els nostres monitors que són tècnics esportius especialitzats, acompliran uns dies d'educació no formal a través de les nostres activitats lúdiques. Per aquest motiu, des d’Esportec, per a qualsevol estació de l’any plantegem una sèrie de colònies escolars prop de Capolat amb el propòsit d'aconseguir objectius relacionats mb la convivència en un entorn no habitual, la potenciació de l'autonomia i el treball en un medi no acadèmic.\nVine a Capolat a gaudir de les colònies des de grups de llars d'infants fins a col·lectius implicats en l'educació.\nVolem que les nostres estades siguin úniques i originals, respectant sempre el medi que ens envolta. La nostra finalitat és treballar constantment en elaborar, adaptar i millorar les nostres activitats esportives i estades per a centres educatius a Capolat, i assegurar que els programes d'activitats sempre estaran adaptats a cada cicle escolar.\nEstades escolars a Capolat\nColònies escolars a Capolat\nConvivències escolars a Capolat\nEstades per a joves a Capolat\nEsquiades escolars a Capolat\nActivitats per a centres educatius a Capolat\nEstades infantils a Capolat\nActivitats escolars a Capolat\nActivitats per als diferents cicles educatiusa Capolat\nColònies d'estiu a Capolat\nCasa de colònies a Capolat\nAlbergs per a escoles a Capolat\nActivitats per docents a Capolat\nColònies d'hivern a Capolat\nActivitats per als col·lectius implicats en l'educació a Capolat\nColònies d'estiu a prop de Capolat. Comptem amb molts anys d'experiència en activitats d'oci i de lleure.\nDes d'Esportec us oferim tot allò que necessiteu per passar un estiu que no oblidareu mai als voltants de Capolat. A les estades escolars, a banda de treballar el continguts de cada taller i activitats, també treballem el desenvolupament personal de cada un dels alumnes, l'autonomia, el hàbits d'higiene, el companyerisme...a part de gaudir d'una experiència en grup d’una forma diferent.\nAquestes activitats, a més d’afavorir l’estat físic dels infants, són imprescindibles per ampliar la capacitat de coordinació, la psicomotricitat, la flexibilitat i l’agilitat. Els esports desenvolupen valors importants en els infants, com la disciplina, l'amistat, el respecte, l’esperit d’equip, la superació i la competitivitat. Els esports d’equip són recomanables per a alumnes amb problemes de socialització o timidesa, ja que ajuden a desenvolupar relacions amb els companys i aporten seguretat. Per aquests motius tenim un seguit d'activitats escolars i grupals a prop de Capolat que us proposem.\nRealitzem esquiades escolars a prop de Capolat, durant tot l'any i per a totes les edats\nOferim colònies per escoles i instituts que promouen la convivència, l’aprenentatge i el contacte directe amb la natura. Les activitats que es duen a terme les adaptem al grup d’edat, i per això garantim que en surt una experiència màgica que segur que els infants recordaran per sempre! Per oferir la màxima qualitat i professionalisme en les nostres activitats i estades, els nostres monitors són tècnics esportius especialitzats en cadascuna de les les activitats a Capolat que oferim.\nColònies escolars per a totes les edats a Capolat per a centres educatius\nEsportec som una empresa que ens dediquem a realitzar estades i activitats de lleure orientades des d’un punt de vista pedagògic i pensat per escoles, grups, centres d’esbarjo, centres esportius... a la zona de Capolat i crear vincles entre els nens d’una forma diferent.\nL’activitat principal de les nostres estades per a escoles és realitazar activitats programades, personalitzades i fetes a mida segons les necessitats de cada grupen qualsevol època de l’any, combinant així activitats de neu, de multiaventura, aquàtiques i sortides pedagògiques per conèixer la història, geografia, flora, fauna i altres a prop de Capolat . Les activitats varien en funció de l’época de l’any, de l’edat dels participants i de l’objectiu principal de la sortida escolar, ja sigui un objectiu lúdic, pedagògic, d’entrenament, d’habilitats socials entre grups,...\nSón un element molt significatiu del sistema educatiu català. El seu paper ha estat i segueix essent fonamental en l’educació dels infants. Ofereixen oportunitats educatives diferents i complementàries i ens permeten treballar aspectes de desenvolupament social, convivència, diversió sana i respecte vers la natura en un ambient diferent a l’habitual. Des d’Esportec ens preocupem per organitzar-les seguint un eix dinamitzador sobre el qual realitzem les activitats i fem partícips als infants i joves de l’experiència del moment. En resum, seguretat, diversió, i aprenentatge en un context diferent a l’habitual . I si cap programa s’adapta a les vostres necessitats us oferim les colònies a la carta. Vosaltres ens dieu que us agradaria fer i nosaltres ho ajustem a les vostres necessitats. A Esportec som experts en activitats de lleure a Capolat per a tot tipus d'edats.


Carver és una de les poques empreses espanyoles que poden acreditar experiència en el manteniment i implantació de sistemes d’e-learning basats en Moodle, que és un Open Source Course Management System (CMS), també conegut com a Sistema de Gestió d’Aprenentatge (LMS) o un Entorn Virtual d’Aprenentatge (EVA). S’ha tornat molt popular entre els educadors de tot el món com una eina per crear webs dinàmiques en línia per als seus estudiants\nActualment Carver està realitzant el manteniment de dues plataformes per a l’aprenentatge del català, en línia o en modalitat semipresencial, on els alumnes fan una part presencial a les aules i l’altra part amb el suport de Moodle. També Carver està realitzant la implantació d’aquesta plataforma per impartir cursos en una Institució Pública, a partir de la versió 2.6.1 de Moodle que és la més actual ara per ara.\nMoodle és un sistema modular en el qual es poden afegir noves funcionalitats d’una manera fàcil i senzilla sense necessitat de programar ni una sola línia de codi. Això fa d’aquesta eina un sistema funcional que es pot adaptar a la majoria de necessitats de centres d’aprenentatge. Funciona instal·lat en un servidor web, ja sigui en les instal·lacions de la pròpia entitat o en una empresa de hosting.\nLa versatilitat d’aquesta eina comporta molta flexibilitat permetent crear sistemes mixts on els professors poden impartir classe de forma tradicional i penjar tots els continguts en un suport digital, la qual cosa facilita la interacció directa amb l’alumne, així com el registre centralitzat de les activitats realitzades i la gestió acadèmica.\nMoodle permet crear una estructura d’aprenentatge enfocada a diferents àrees a on cadascuna té els seus gestors, tutors, dinamitzadors i alumnes. D’aquesta manera una entitat pot incorporar tota la seva estructura institucional de tal manera que serveixi com a sistema de gestió acadèmica.\nGràcies al gran nombre d’implantacions que hi ha a tot el món, permet tenir un producte madur molt encarat a la docència i amb una gran diversitat de tipologies d’activitats. Aquest fet fa que els tutors tinguin una gran varietat de tipus de continguts per a impartir l’ensenyament.\nA banda de ser un sistema madur, al ser un projecte Open Source, fa que darrere hi hagi una comunitat molt potent i dinàmica que constantment estiguin creant nous mòduls per ampliar el ventall de funcionalitats possibles dins d’aquesta plataforma.


Us recomano...: Allunyar-se, desconnectar i retrobar-se de nou\nAllunyar-se, desconnectar i retrobar-se de nou\n¿Se puede llegar a olvidar a una persona? ¡Es horrible!\nDejar de pensarla es como negarle la existencia\nAvui us recomano una novel·la juvenil inoblidable. Una història amb una càrrega emotiva tan gran que us arribarà a l’ànima. Un relat de superació i un clam a la vida.\nLa Maria, als seus escassos dinou anys es troba perduda en el propi dolor, després de patir un terrible accident de cotxe que li va arrencar el seu primer amor. Per intentar superar el dolor de la pèrdua, decideix passar les vacances amb l’àvia, al poble on havia estiuejat durant la infantesa.\nUna vegada més, tinc el plaer de recomanar-vos una nova proposta de la Núria, sovint me’n declaro absoluta admiradora i ella, amb cada nou títol permet que em refermi en aquest sentiment. Contando nubes és una lectura fantàstica per a joves, perquè la Núria sap com escriure per arribar al lector, no hi manquen l’amistat, les emocions desbordants, tan característiques de la joventut, ni tampoc les complicitats familiars i l’amor.\nNo és tasca senzilla reparar un cor trencat, menys encara, quan es tracta d’un cor jove, en plena efervescència, que batega i s’emociona de forma explosiva. Així mateix ens ho transmet l’autora, que tracta el dol, d’una manera deliciosa, transmetent al lector els sentiments de la protagonista amb una transparència nítida que connecten amb ell. Però no penseu que us estic presentant un drama. En realitat, aquesta història és com una muntanya russa de sensacions, talment com la vida dels adolescents. Moments àlgids de complicitats i rialles, loopings vertiginosos que et deixen sense alè i moments de tensió, com quan veus que arribes al capdamunt d’una gran pujada que caurà en vertical.\nL'amistat sincera retrobada, tot i els llargs parèntesi, sempre torna al mateix punt on la vam deixar, malgrat el temps transcorregut. Moments de connexió fraternal entre germanes, el millor bàlsam per alleugerir la pena que carrega la María, que fins i tot veu com el bosc recupera els colors amb la presència de la Clara. Un toc d’humor, protagonitzat per l'àvia Berta, la seva amiga Encarna i un convidat inesperat, al voltant d'una partida de cartes acompanyada d'unes pastes i un vi dolç... Absolutament genial! I els versos de Kavafis, que s'erigeixen com un refugi per al cor trencat de la protagonista, res com la bellesa de la poesia per al dolor de l'ànima.\nHi ha molt bons moments en aquest llibre, imatges molt poètiques que retraten moments amb una nitidesa sorprenent. La por a oblidar una persona que ha estat molt important a la teva vida, la confusió de sentiments quan enyores un amor perdut i comences a sentir quelcom per algú altre o petons, però, petons d’aquells que encenen totes les estrelles del cel i desfermen tornados. Ho veieu oi? Aquest llibre s’ha de llegir!\nNúria Pradas (Barcelona, 1954) Va ser escrivint obres de teatre com es va endinsar en el món de la literatura. Va publicar el seu primer llibre l’any 1995, iniciant així una tasca literària que s’ha mogut sempre en l’àmbit de la literatura infantil i juvenil. Núria Pradas té més d’una quarantena d’obres publicades. L’any 2013 va fer el salt a la literatura per adults amb Sota el mateix cel (Columna, 2013) i l’any següent va publicar La noia de la biblioteca (Columna, 2014), després ens va regalar Somnis a mida (Columna, 2016) i L’aroma del temps (Rosa dels Vents, 2018), lectures memorables que us animo a descobrir!\nPublicat per Sílvia Cantos a 10:13\nEtiquetes de comentaris: 13, 14, 15, 16, dol, Edebé, emocions, juvenil, novel·la juvenil, Núria Pradas, sentiments\nEl patinatge com experiència vital


Celebrada la jornada (pre) Ocupa’t: una clara aposta pel treball de les dones a Picassent – RiberaTV\nCelebrada la jornada (pre) Ocupa’t: una clara aposta pel treball de les dones\nPicassent ha portat a terme esta jornada que, per segon any consecutiu, ha volgut ser sinònim d’experiència, d’orientació i d’inserció laboral, d’emprenedoria i de recerca de treball.\n(Pre) Ocupa’t és el nom d’este seminari organitzat per la Regidoria d’Igualtat, en col·laboració amb la Diputació de València, que enguany, i que per segona vegada posa a l’abast de les dones de Picassent, diverses ferramentes per empoderar-se dins de l’àmbit laboral a través de diferents tallers, xarrades formatives, intercanvi d’experiències i taules de treball.\nLa inauguració, a primera hora del matí, ha estat a càrrec de l’alcaldessa del municipi, Conxa Garcia i de la regidora de l’àrea d’Igualtat, Belén Bernat. La primera edil ha dirigit unes paraules de benvinguda a totes les presents per manifestar-los que «Des de l’Ajuntament volem crear espais com este per a aportar ferramentes i estratègies per a la recerca de feina. La Jornada de la que hui participeu està adreçada a millorar el coneixement de vosaltres mateixa, perquè respecteu els vostres espais i s’apropeu a la tècnica del mindfulness, aprofundiu en el vostre auto coneixement i practiqueu com afrontar una entrevista».\nEl programa ha comptat amb les següents ponents: Constanza Calatayud, doctora en psicologia, professora titular de la Universitat de València i professora del màster d’intel·ligència emocional de l’Adeit qui ha fet una introducció al mindfulness, Jade Monar Hernández, Llicenciada en psicologia i psicòloga laboral a Valenciactiva on centra la seua tasca en el treball de l’autoconeixement i l’organització mental amb Autoconeixement: cap on vull dirigir-me i Yarna Durán, llicenciada en psicologia i professional amb llarga experiència en selecció de personal en diferents consultores i treballadora de Dr Schneider amb Fer front a l’entrevista de treball.\nCelebrada la jornada (pre) Ocupa’t: una clara aposta pel treball de les dones a Picassent added by Ribera Televisió on 29 octubre, 2018


Venda d'Armari de Cultiu 60 AlchiBox\nArmari per a cultiu interior de marihuana marca Alchimia, amb unes dimensions de 60x60x160cm, molt adequat per a aquells que vulguin iniciar-se en el cultiu interior però que no disposin d'un gran espai per conrear. Al AlchimiaBox 60 trobaran un recinte compacte per autoabastir-se de cànnabis per utilitzar-lo amb sistemes d'il·luminació de 250W o per utilitzar bombetes de baix consum o panells LED.\nLa seva estructura s'obté per mitjà de barres metàl·liques acoblables usant unions i colzes de plàstic resistent, que faran que es munti molt fàcilment i permetent que el seu emmagatzematge desmuntat sigui molt simple.\nInclou barres de reforç al sostre, que actuaran enfortint el suport dels sistemes d'extracció i el llum, assegurant-nos que tot queda ferma i ben subjecte.\nL'acabat intern de la tela és lleugerament estucat i metal·litzat amb un alt nivell de reflexió que supera el 95%, aconseguint que la llum es reparteixi uniformement per la cambra de cultiu, incrementant la producció de les plantes i ajudant a repartir d'una manera més equitativa la producció per planta.\nPer facilitar el muntatge i instal·lació dels complements de cultiu posseeix 3 orificis de 150 mm de diàmetre a la part superior de l'armari; un al sostre per al tub de sortida d'aire procedent de l'extractor i dos als laterals superiors per l'entrada d'aire o per a la connexió d'un Cooltube.\nA la part superior trobem una cambra orifici més petit que ens permetrà passar a través d'ell el cablejat del sistema d'il·luminació i extracció o renovació de l'aire del cultiu.\nA prop del sòl de l'armari trobem dos forats grans, perfectes per inserir-hi els conductes d'extracció o intracció d'aire de fins a 150 mm de diàmetre. Cal destacar que també compta amb un doble terra mòbil per impedir les fuites d'aigua que poden produir-se durant el cultiu de les plantes, protegint-se de la corrosió de la base de l'armari.\nFinalment, per la manipulació de les plantes dins de l'armari de cultiu, Alchimia Box 60 disposa d'una porta davantera que s'obra i es tanca mitjançant un sistema de resistents cremalleres, que no deixen passar la llum, i que ens asseguren una llarga i útil vida de l'armari, demostrant que s'ha creat i fabricat partint de l'experiència de cultiu de l'equip de Alchimia Grow Shop.\nCaracterístiques del Armari Alchimia Box 60:\nLona impermeable de gran qualitat de acavado metal·litzat\nMúltiples obertures per a la instal · lació de l'extracció\nVideo deArmari de Cultiu 60 AlchiBox v2.0\nPropietats de Armari de Cultiu 60 AlchiBox v2.0\nOpinions de Armari de Cultiu 60 AlchiBox v2.0 i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre Armari de Cultiu 60 AlchiBox v2.0 o preguntar sobre aquest producte?\nhttps://www.alchimiaweb.com/armario-cultivo-60-product-4929.php 4929 Armario de Cultivo 60 AlchiBox v2.0 https://www.alchimiaweb.com/images/s/armario-de-cultivo-60-alchibox_4929_5_20200305165944.jpg https://www.alchimiaweb.com/images/s/armario-de-cultivo-60-alchibox_4929_5_20200305165944.jpg InStock 90 90 0 0 /Grow shop/Armarios de cultivo de marihuana Marca Alchimia 2364 4158 4933 4836 4931 4934 -0001-11-30T00:00:00Z 60x60x160cm


Roba esportiva de bàsquet - Baloncesto in USA\nRoba esportiva de bàsquet\nSol·licita la teva samarreta o dessuadora Under Armour. Preu de l’enviament no inclòs.\nSamarreta d'entrenament Under Armour - 50 €\nAconsegueix una samarreta d’entrenament UA amb disseny BIU:\nSamarreta generosa, més amb ajust relaxat.\nEl teixit UA Tech ™ és d’assecat ràpid, ultra suau i té una sensació més natural.\nLes metxes del material suen i s’assequen molt ràpid.\nLa tecnologia antiolor evita el creixement de microbis que causen mala olor\nDessuadora Under Armour - 65 €\nDessuadora per fer exercici UA:\nTall més complet per a més comoditat.\nArmor Fleece® és lleuger, transpirable i s’estira per a una mobilitat superior.\nCapa interior suau que atrapa la calor per mantenir-te càlid i còmode.\nEls flocs del material suen i s’assequen molt ràpid.\nButxaca de cangur davanter


368 Pisos en venda a Barcelona\nPis en venda amb terrassa a El Clot (Barcelona)\nPis de 83 m2 amb terrassa de 4m2 i vistes a la zona de El Clot, Barcelona.La propietat disposa de 3 dormitoris, 1 bany, aire condicionat i calefacció.\nPis en venda amb terrassa a Pedralbes (Barcelona)\nPis per reformar de 386 m2 amb terrassa de 22m2 i vistes a la zona de Pedralbes, Barcelona.La propietat disposa de 4 dormitoris, 4 banys, piscina, llar de foc, 2 places d'aparcament, armaris encastats, bugaderia, balcó, pati posterior, calefacció, consergeria i traster.\nPis en venda amb terrassa a Sants (Barcelona)\nPis de 98 m2 amb terrassa de 8m2 i vistes a la zona de Sants, Barcelona.La propietat disposa de 3 dormitoris, 2 banys, aire condicionat, armaris encastats, bugaderia i calefacció.\nEn Ausiàs Marc, prop de Arc de Triomf i Plaça Catalunya, trobem aquesta bonica propietat situada en una finca del 1941. És una planta principal amb una superfície construïda de 84,52m2 a més 5,88m2 d'un bonic pati interior. En la zona de dia trobem ampli saló-menjador amb dues grans finestres orientades al carrer Ausiàs Marc i una cuina d'estil obert equipada amb electrodomèstics d'alta gamma. La zona de nit es compon d'una habitació doble amb bany complet amb dutxa, dos armaris robers i sortida a pati interior; dues habitacions individuals; un bany gran amb dutxa per a l'ús de les habitacions individuals. La zona de rentada es troba al pati interior. La propietat va ser reformada amb materials d'alta qualitat, disposa d'instal·lació d'aire condicionat i calefacció per conducte, sòl de parc, finestres amb doble cambra d'aire que aïlla acústica i tèrmicament. L'edifici es troba en bon estat de conservació i disposa d'ascensor. És una excel·lent oportunitat de compra per a gaudir del centre de la ciutat des d'una perspectiva única, de confort i prestigi.\nPis en venda amb terrassa a Les Tres Torres (Barcelona)\nPis per reformar de 186 m2 amb terrassa de 20m2 i vistes a la zona de Les Tres Torres, Barcelona.La propietat disposa de 4 dormitoris, 2 banys, llar de foc, 2 places d'aparcament, armaris encastats, bugaderia, balcó, pati posterior, calefacció i consergeria.\nPis reformat de 76 m2 amb vistes a la zona de Eixample Esquerra, Barcelona.La propietat disposa de 3 dormitoris, 1 bany, aire condicionat i balcó.\nPis en venda amb vistes a Les Corts (Barcelona)\nPis nou de 69 m2 amb vistes a la zona de Les Corts, Barcelona.La propietat disposa de 3 dormitoris, 1 bany, aire condicionat, armaris encastats, bugaderia i balcó.\nPis en venda amb vistes a El Poblenou (Barcelona)\nPis de 97 m2 amb vistes a la zona de El Poblenou, Barcelona.La propietat disposa de 3 dormitoris, 2 banys, 1 plaça d’aparcament, aire condicionat, armaris encastats, bugaderia, balcó, calefacció i traster.\nàtic en venda amb terrassa a Barcelona\nàtic de 129 m2 amb terrassa de 19m2 i vistes a la zona de Barcelona.La propietat disposa de 4 dormitoris, 2 banys, aire condicionat, balcó, calefacció i consergeria.\nPis en venda amb terrassa a Les Corts (Barcelona)\nPis de 70 m2 amb terrassa de 5m2 i vistes a la zona de Les Corts, Barcelona.La propietat disposa de 2 dormitoris, 2 banys, aire condicionat, armaris encastats, balcó i calefacció.\nPis per reformar de 86 m2 amb vistes a la zona de Sants, Barcelona.La propietat disposa de 4 dormitoris, 1 bany i calefacció.\nMaravellós sobreàtic renovat amb terrassa i balcons amb vistes a la ciutat\nA una finca clàssica i a d'alt de la ciutat de barcelona, els presentem aquest preciós sobreàtic completament exterior amb doble orientació, per entrar a viure. El sobreàtic consta de 166 metres quadrats i forma poart dela únió de tres pisos, i actualmente és una única unitat registral, així doncs te dues entrades i una d'elles és privada i te accés directe desde l'ascensor. Disposa de tres amplies habitacions dobles, una d'elles en suite, dos banys complerts i un bany de cortesia, un ampli saló menjador amb xemenia i sortida a la terrassa i en un nivell superior es troba la cuina oberta amb vistes a una agradable galeria de llums. La terrassa del saló de 11 m2 aproximadament te unes boniques vistes a la ciutat i està orientada al SE. Destaquem a tot el pis, les portes corredisses a totes les estancies i els armaris empotrats de gran qualitat que aporten amplitud i a la vegada ordre. El pis te parquet i calefacció radial, ademés d'aire acondionat per conductes, fil musical a tot el pis i persianes elèctriques. Cuina equipada amb bons electrodoméstics i una zona d'aigües amb sortida a l'exterior molt còmode i discreta. La finca te servei de consergeria de dilluns a divendres, i hi ha possibilitat de comprar un plaça de parking a una finca al costat. Es tracta d'una gran oportunitat, ideal per famílies o parelles en un barri molt ben comunicat i amb tots els serveis.\nPis en venda amb terrassa a El Gòtic (Barcelona)\nPis de 131 m2 amb terrassa de 42m2 i vistes a la zona de El Gòtic, Barcelona.La propietat disposa de 3 dormitoris, 2 banys, aire condicionat, armaris encastats, bugaderia, balcó i calefacció.\nPis en venda amb vistes a El Gòtic (Barcelona)\nPis de 90 m2 amb vistes a la zona de El Gòtic, Barcelona.La propietat disposa de 2 dormitoris, 2 banys, llar de foc, aire condicionat, armaris encastats, bugaderia, balcó i calefacció.\nPis de 82 m2 amb vistes a la zona de El Gòtic, Barcelona.La propietat disposa de 2 dormitoris, 2 banys, aire condicionat, armaris encastats, balcó, calefacció i traster.\nPis de 97 m2 amb vistes a la zona de El Raval, Barcelona.La propietat disposa de 2 dormitoris, 2 banys, aire condicionat, armaris encastats, balcó i calefacció.\nPis en venda amb vistes a Barcelona\nPis de 135 m2 amb vistes a la zona de Barcelona.La propietat disposa de 2 dormitoris, 2 banys, aire condicionat, armaris encastats i calefacció.\nPis en venda amb vistes a El Fort Pienc (Barcelona)\nPis per reformar de 207 m2 amb vistes a la zona de El Fort Pienc , Barcelona.La propietat disposa de 6 dormitoris, llar de foc, aire condicionat, armaris encastats, balcó, calefacció i traster.\nPis en venda amb vistes a Eixample Dreta (Barcelona)\nPis de 316 m2 amb vistes a la zona de Eixample Dreta, Barcelona.La propietat disposa de 3 dormitoris, 3 banys, 6 places d'aparcament, aire condicionat, armaris encastats, bugaderia, calefacció, consergeria i traster.\nPis en venda amb terrassa a Eixample Esquerra (Barcelona)\nPis de 87 m2 amb terrassa de 4m2 i vistes a la zona de Eixample Esquerra, Barcelona.La propietat disposa de 3 dormitoris, 2 banys, piscina, plaça d’aparcament, aire condicionat, armaris encastats, calefacció i consergeria.\nPis en venda amb vistes a Sant Gervasi - Galvany (Barcelona)\nPis per reformar de 170 m2 amb vistes a la zona de Sant Gervasi - Galvany, Barcelona.La propietat disposa de 4 dormitoris, 2 banys, llar de foc, armaris encastats, bugaderia, calefacció, consergeria i traster.\nPis en venda amb vistes a El Born (Barcelona)\nPis de 80 m2 amb vistes a la zona de El Born, Barcelona.La propietat disposa de 2 dormitoris, 1 bany, aire condicionat, armaris encastats i calefacció.\nPis en venda amb vistes a Sarrià (Barcelona)\nPis de 80 m2 amb vistes a la zona de Sarrià, Barcelona. dormitori, 1 bany, aire condicionat, armaris encastats, bugaderia, calefacció i traster.\nPis de 97 m2 amb vistes a la zona de El Fort Pienc , Barcelona.La propietat disposa de 3 dormitoris, 2 banys, aire condicionat, bugaderia, balcó i calefacció.\nPis en venda amb terrassa a Sarrià (Barcelona)\nPis per reformar de 165 m2 amb terrassa i vistes a la zona de Sarrià, Barcelona.La propietat disposa de 5 dormitoris, 3 banys, llar de foc, bugaderia, balcó, calefacció, consergeria i traster.\nPis en venda amb vistes a Vallcarca (Barcelona)\nVallcarca, Barcelona ciutat\nPis nou de 89 m2 amb vistes a la zona de Vallcarca, Barcelona.La propietat disposa de 3 dormitoris, 2 banys, piscina, aire condicionat, armaris encastats, balcó i calefacció.\nPis reformat de 115 m2 amb vistes a la zona de Eixample Esquerra, Barcelona.La propietat disposa de 3 dormitoris, 2 banys, aire condicionat, balcó i calefacció.\nPis de 114 m2 amb vistes a la zona de El Born, Barcelona.La propietat disposa de 2 dormitoris i 1 bany.\nPis reformat de 167 m2 amb vistes a la zona de Eixample Esquerra, Barcelona.La propietat disposa de 4 dormitoris, 2 banys, aire condicionat, armaris encastats, bugaderia, balcó, calefacció i traster.\nEstàs veient 368 pisos en venda en Barcelona que tenim disponible a la nostra cartera de propietats.