Entrevista amb Jordi de la Fuente, Cap de llista de Junts pel Pont de Vilomara i Rocafort – Vilomara Info\n– D’on ve la idea de construir un tanatori al municipi?\nQuan vaig arribar a aquest poble ja fa temps, veig tenir la sensació que teníem tota mena de serveis i locals, i ara últimament he observat que tenim pràcticament de tot, fins i tot alguns locals que no es fan servir, però quan es mor algú cal anar a Manresa o Sant Vicenç de Castellet. El que convé és que tinguem aquí un tanatori i que la gent no hagi de desplaçar-se, perquè a més a més, la gent ens anem fent grans i cada vegada hi ha gent de més edat en aquest poble. Vaig pensar, el que necessita aquest poble és un tanatori. L’hem posat al principi de la llista, perquè a mi si em preguntessin que és el que li faltaria al poble, perquè tenim tota mena de serveis bàsics com el CAP, l’escola, tindrem l’institut-escola, tenim supermercats, tenim pràcticament de tot, i pel que ens pugui faltar tenim Manresa aquí al costat; però que quan se’t mor algú, a sobre agafa el cotxe, vés-te’n aquí, vés-te’n allà, vés-te’n a Manresa, vés-te’n a Sant Vicenç, els avis amunt i avall… És un despropòsit. La idea és aquesta. A més, sé que a través del Consell Comarcal ho podríem finançar bé, perquè hi haurà un projecte, i a partir d’aquí sé que ho podrem fer. El que no ens imaginem un tanatori tipus edifici espectacular, sinó un edifici molt digne, molt correcte, però que farà el que fa un tanatori normal i corrent, que és poder tenir una sala de vetlles, un lloc per a tenir el nostre difunt, i després una sala d’actes per a poder-lo acomiadar com es mereix.\n– Quina seria la vostra idea per a reordenar la plaça margarida tenint en compte el caos que hi ha actualment?\nNosaltres no som tècnics, però és evident que aquesta plaça és un caos, i si hi ha un caos, és que hi ha un problema. Necessitem fer un estudi amb tècnics, però amb tècnics que dominin el tema, i reorganitzar tot espai, perquè el que no pot ser és que un dia hi haurà un accident gros i l’autobús no haurà entrat al lloc on ha d’entrar, i el merder que el tindrà primer el xofer, per no entrar a on havia d’entrar o per deixar baixar la gent on no hauria de deixar baixar la gent amb un autobús, ja que al contrari que els cotxes, els autobusos no poden parar i deixar baixar la gent allà on vulguin. Si fessin això, i si algú es fes mal baixant, la responsabilitat seria del xofer i això no es pot permetre. A part, de què això és un perill i l’autobús per allà, el cotxe que passa per l’esquerra, la moto… S’ha de reordenar la plaça per tal que els autobusos puguin parar bé. Sí que és el lloc de l’autobús perquè va bé d’entrar i sortir d’allà, però s’ha de reorganitzar. O bé, una altra opció seria que l’autobús no entres tant a dins del poble i moure la parada al carrer de sota i reordenar els carrers del voltant, però insisteixo en què els que s’han d’encarregar d’això han de ser tècnics d’urbanisme i no nosaltres.\n– Parleu de definir plans d’usos i manteniments per a les infraestructures del municipi. No n’hi ha actualment ja uns de definits?\nHo he demanat moltes vegades a l’Ajuntament i mai he rebut resposta.\n– Quin seria l’objectiu del Casal Juvenil?\nNo sé si és el millor exemple, però coneixeu els Mijacs i els grups escolta? Són grups amb monitors on es fan grups on van els infants des que són petits, i fins i tot en els escoltes es fan grans i passen a ser ells els monitors i segueix tota una cadena. Allà a part de tenir i fer activitats, els infants reben una educació de compartir, d’ajudar, fer excursionisme, supervivència, donar importància als valors bàsics, no a tot el que és superflu. Si tens un local d’aquest tipus, amb uns monitors, i el dissabte a la tarda, per Sant Jordi, per Nadal, l’estiu de campaments… i fas sortides d’aquests tipus, es crea un grup de poble molt interessant, perquè el jovent que et puja, i ho dic per experiència perquè conec molt aquest món, fan molta pinya i és un ambient molt sa, se’ls inculquen uns valors que avui en dia si vas pel carrer, si voltes d’aquí enllà, veus que s’estan perdent. És una oportunitat perquè molts infants del poble que no sabrien que fer, puguin anar a un lloc on a part de passar-s’ho bé puguin adquirir uns valors i estar cuidats.\nRocafort ara mateix té una millora pendent molt important, que seria la part de l’aparcament. Hi ha aparcament, però de vegades es queda curt, i el descampat que hi podem trobar just a sobre està deixat i sense aprofitar. Aquest espai seria ideal per a ampliar la zona d’aparcament i també poder-hi instal·lar un parc infantil tenint en compte que just a sobre hi tens el Centre Cívic i la plaça.\nCada una de les urbanitzacions són diferents, a River Park ara que tot ja està parcelitzat el important és posar l’enllumenat públic i passar cablejats per a comunicacions, ja que ara mateix tot va per ràdio. El que ens agradaria és que les urbanitzacions poguessin tenir tota mena de serveis, però entenem que és un cost molt elevat que ara mateix no podem assumir.\nAl Marquet Paradís els carrers estan bruts per més que diguin, ens convé molt netejar els carrers.\n– De quina forma voleu potenciar l’entorn històric del municipi?\nEns agradaria que tota aquesta part central del poble, on hi ha tots aquests carrers estrets amb voreres i cotxes que fan que encara ho semblin més. Creiem que si tot el centre fos una illa de vianants, els carrers es veurien molt més amples, més còmodes de passejar i més fàcils de netejar si limitéssim el nombre d’hores que s’hi pot aparcar. Crec que hi guanyaríem molt.\nEl problema que tenen a la Vigilància no és pels seus membres, ja que jo ho conec, però amb les feines que tenen s’esforcen prou, però tenen les limitacions que poden tenir per les hores que han de fer i els mitjans que tenen. Aquests últims anys al poble hi ha hagut bastant incivisme totes les nits, i el fet que no tinguem policia fa que molts es sentin amb més el dret de fer el que volen, ja que no els passarà res perquè no hi ha ningú que els controli. –en aquest poble tenim un problema, no son poble petit, però tampoc som un poble que arribi als 5000 habitants, però ja estem a quasi els 4000. És com quan una empresa familiar comença a fer-se gran que té molts problemes de reorganitzar-se, i aquí passa una mica el mateix. El poble s’està fent gran però continuem tenint els recursos d’un poble petit, i un dels que ha patit més és la seguretat. Que depenguem d’un vigilant que hagi d’avisar els mossos fa que tot sigui molt lent, en canvi, si hi hagués una patrulla de policia local voltant i que multés a vehicles que fan nosa, gent que embruta el carrer, actes incívics… Hi guanyaríem tots en qualitat de vida. Els que vivim a prop d’un bar a la nit, sabem que és el que passa, que no es pot dormir perquè la gent crida i riu i aquí no passa res tot i que hi ha unes ordenances que tenen uns horaris, si no es compleixen no passa res, ja que encara que et queixis a l’Ajuntament en ple ple municipal, encara se’t burlen a la cara. Crec que seria amb el que més guanyaríem.\nTagged eleccions municipals 2019entrevistaJordi de la FuenteJunts pel Pont de Vilomara i Rocafort\n29 d'abril de 2019 30 d'abril de 2019 Redacció


» SEGITTUR edita un Manual de Bones Pràctiques en Semàntica aplicada al Turisme\nSEGITTUR edita un Manual de Bones Pràctiques en Semàntica aplicada al Turisme\nPublicado por Invattur el 13 febrero 2020\nLa Societat Mercantil Estatal per a la Gestió de la Innovació i les Tecnologies Turístiques (SEGITTUR) ha elaborat un Manual de Bones Pràctiques en Semàntica aplicada al turisme, basat en la Norma UNEIX 178503. El document està dirigit a gestors turístics locals, així com als equips de desenvolupadors tecnològics que acompanyen a les destinacions.\nEl manual conté un conjunt de recomanacions perquè les destinacions turístiques accelerin l’adaptació de la semàntica, una fita clau i necessària en el seu procés de transformació digital.\nEls continguts es divideixen en sis capítols com el Turisme són persones… I màquines; La fita de la norma UNEIX 178503: Semàntica per a les destinacions turístiques; Pas a pas per a la implantació de la norma de semàntica per les destinacions turístiques i Deu bones pràctiques per a implantar la norma de semàntica.\nEl cinquè capítol està dedicat a UNE 178503VS SCHEMA.ORG. La resta són els Conceptes Bàsics, Referències i enllaços per a concloure amb L’impacte de la semàntica: més enllà de la suma de les destinacions.


Com menjar verdura per esmorzar | ets el que menges\nUs expliquem els beneficis de consumir vegetals i com els podem incloure a l’esmorzar\n18 de febrer 2019 | Actualitzat el 23 de desembre 2020 per Redacció\nL’esmorzar és la gran assignatura pendent de molts de nosaltres. Hi ha qui no té gana i no esmorza, qui necessita el cafè tant sí com no per arrencar el dia, qui dona per fet que ha de ser dolç i qui és més d’entrepà amb embotit.\nSi no tenim gana, no cal menjar res, però sí en tenim, incloure vegetals és la millor opció per començar el dia. Les hortalisses són la base d’una alimentació saludable, no només per dinar i per sopar; també és ideal que formin part de l’esmorzar.\nLes verdures aporten poques calories, però molts nutrients; res a veure amb alguns esmorzars típics –com el bol de cereals d’esmorzar– carregats de sucre o pocs nutrients.\nBeneficis de les verdures\nAporten molts micronutrients: vitamines, minerals i fitoquímics.\nSón riques en fibra i aigua, que ajuden a millorar el trànsit intestinal.\nContenen fibra fermentable, que serveix d’aliment a la microbiota intestinal sana (acció prebiòtica). A més, sacien.\nTenen antioxidants, que contraresten l’acció dels radicals lliures.\nTenen clorofil·la, que oxigena la sang, combat infeccions i desintoxica el cos de metalls pesants, entre d’altres.\nSón unes grans aliades per perdre pes, per baixar la inflamació i eliminar tòxics.\nCom podem incloure vegetals a l’esmorzar\nAmb una mica de planificació no és gens difícil i el cos ho agrairà eternament. L’ideal ésrecuperar els hàbits dels nostres avis, que menjaven restes del dia anterior. Vet aquí uns quants exemples que només hauríeu de treure de la nevera i escalfar, si cal:\nCrema de verdures amb llavors o fruita seca esmicolada per sobre\nBrou de verdures amb miso i ou escumat\nTorrada de pa qualitat amb verdures a la planxa o al forn que ja tinguem cuinades\nVerdures del dia anterior amb encenalls de pernil ibèric\nHummus amb bastonets de pastanaga i api\nTambé podem recórrer a productes saludables quan no tenim temps o no ens queden sobres del dia abans. Una molt bona opció son els nous productes de El Huerto de La Piara, 100% vegetals, sense additius ni lactosa. L’oferta és variada: de carbassó, de carxofa, d’espàrrecs verds, d’albergínia i alls tendres o de pebrots vermells, grocs i ceba. També hi ha dips vegetals d’albergínia i tahina, carxofa i olives, hummus clàssic i hummus amb curri, que ens fan més fàcil la tasca d’incloure verdures a l’esmorzar.\nTots estan envasats hermèticament i han estat sotmesos a la dutxa maria. Aquest sistema, similar al tradicional bany maria, permet conservar els productes molt més temps amb les màximes garanties organolèptiques i nutricionals.


Un-estudi-alerta-de-limpacte-ecologic-causat-per-lacumulacio-de-sediments-en-els-cursos-fluvials - Universitat de Barcelona\nParticipen en el nou estudi els experts Narcís Prat i Miguel Cañedo-Argüelles, de la Facultat de Biologia i l’Institut de Recerca de l’Aigua de la UB (IdRA), així com Rubén Ladrera i Rafael Tomás, de la Universitat de la Rioja, i Óscar Belmar, de l’Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA).\nEl nou estudi se centra en sistemes fluvials localitzats a l’entorn de zones vulnerables a la contaminació per nitrats (ZVN) —a la vall de l’Ebre, a l’oest de la Rioja—, en què la normativa actual exigeix als agricultors una sèrie de requeriments per recuperar la qualitat de l’aigua. En aquesta zona s’hi ha detectat unes de les concentracions més grans de nitrats en aigües superficials de tota la conca de l’Ebre.\nEn diferents cursos fluvials de l’àrea de treball, els experts han estudiat la comunitat de macroinvertebrats aquàtics, que són un dels millors bioindicadors de l’estat dels cursos fluvials. «Els trets ecològics de les comunitats de macroinvertebrats —és a dir, de què s’alimenten, quins substrats prefereixen, quant triguen a reproduir-se, etc.— són un indicador fiable de l’estat ecològic i permeten determinar la qualitat de l’hàbitat fluvial d’una manera indirecta», detalla Miguel Cañedo-Argüelles, membre del Grup de Recerca Freshwater Ecology, Hydrology and Management (FEHM) de la UB i de l’IdRA.\n«Segons l’estudi, les comunitats de macroinvertebrats aquàtics revelen un pobre estat ecològic dels rius a l’entorn d’aquestes zones vulnerables a la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries a la Rioja», continua Cañedo-Argüelles, membre del Departament de Biologia Evolutiva, Ecologia i Ciències Ambientals de la UB. «No obstant això, aquest estat ecològic no s’explicaria tant per la toxicitat del nitrat com pel deteriorament de l’hàbitat aquàtic a causa dels sediments dipositats al riu per efecte de la desforestació i les pràctiques agrícoles».\nEn qualsevol cas, l’impacte principal deriva de l’alteració física de l’hàbitat fluvial —associat principalment a l’acumulació de sediments fins— i no de l’excés de nitrat en el medi aquàtic. «Així doncs, es produeix un desplaçament dels tàxons que viuen sobre el substrat més gran i augmenta la densitat dels invertebrats que habiten en el sediment fi», subratlla Ladrera. «També se’n veuen afectats els organismes que s’alimenten de les microalgues o els que respiren mitjançant brànquies. Com a conseqüència, els tàxons oportunistes capaços d’adaptar-se a la intensa alteració de l’hàbitat acaben dominant el medi, mentre que desapareixen els organismes indicadors del bon estat ecològic del riu», conclou.\nFa anys que es proposen models agrícoles més sostenibles per intentar reduir que tinguin tant impacte ambiental, tant en general com, en particular, sobre els ecosistemes fluvials. Tal com assenyala Rubén Ladrera, «les directives europees en matèria de gestió d’aigües i gestió ambiental exigeixen que es duguin a terme aquestes mesures per garantir el bon estat ecològic dels rius. No obstant això, no sempre s’és prou exigent en el compliment d’aquestes mesures».\nSegons l’opinió de Miguel Cañedo-Argüelles, «cal incloure la qualitat de l’hàbitat fluvial en els plans de seguiment ambiental d’aquestes zones. El nostre estudi revela que la degradació de l’hàbitat —sobretot la desaparició del bosc de ribera— és el principal impacte sobre l’ecosistema fluvial. Llevat que aquest impacte es reverteixi, serà molt difícil assolir el bon estat ecològic que exigeix la Directiva marc de l’aigua de la Unió Europea. Cal reforçar el compliment dels plans de gestió ambiental en aquestes zones posant una atenció especial en la preservació dels hàbitats i les característiques hidromorfològiques naturals dels rius».


Descobreix els sistemes naturals. Sortides naturalistes a Osona 2017\nEl Centre d’Estudis dels Rius Mediterranis, el Museu del Ter i el Grup de Naturalistes d’Osona organitzen 13 activitats gratuïtes per conèixer la fauna i flora dels entorns naturals d’Osona. Divendres 24 de març a les 7 del vespre al Museu del Ter es farà una presentació del programa de sortides i de la Guia dels rapinyaires de Catalunya, entre d’altres novetats naturalístiques.\n"Actuem amb energia" exposició temporal al museu dins els actes de la Setmana Ambiental de Manlleu\nL'exposició es podrà veure al museu fins al 26 de març en el marc de la Setmana Ambiental de Manlleu. La mostra té com a objectiu la reflexió sobre els hàbits de consum energètics de la població.\n15 anys de seguiment de l’estat dels rius de la comarca d’Osona.\nEl Centre d’Estudis dels Rius Mediterranis – Universitat de Vic – Universitat Central de Catalunya fa 15 anys que avalua l’estat dels cursos fluvials d’Osona.\n"Una infància entre telers. Nenes treballadores del tèxtil". Conferència en el marc del Dia Internacional de la Dona.\nDijous dia 16 a les 19.30h dins els actes del Dia Internacional de la Dona celebrats a Manlleu el Museu del Ter acull la conferència "Una infància entre telers. Nenes treballadores del tèxtil"\nEs presenta al Museu del Ter el llibre "Argelagues" de la periodista de TV3, Gemma Ruiz\nEl llibre es presentarà el dimecres dia 8 de març a les 20h, en el marc dels actes del Dia Internacional de la Dona a Manlleu. "Argelagues", el debut literari de la periodista de TV3 Gemma Ruiz, narra la història de tres generacions de dones que al llarg del s.XX lluiten per la seva família i per obrir-se camí en el món de les fàbriques tèxtils del Vallès. El llibre comparteix amb el Museu del Ter l’interès per reivindicar el paper de les dones en la nostra història industrial.\nL'exposició "La fotografia de Cintet Rifà Anglada. Una mirada etnogràfica (1900-1930)" arriba al Museu de la Torneria de Torelló\nL’exposició és una mostra d’un extraordinari fons fotogràfic de gairebé 3.000 fotografies fetes pel manlleuenc Cintet Rifà Anglada (1879-1938) i és un valuós document etnogràfic, per la comarca d’Osona i especialment la vall del Ges. La mostra que ja s'ha pogut veure al Museu del Ter i al Cercle Artístic de Sant Lluc a Barcelona, ara arriba al Museu de la Torneria de Torelló fins al 9 d'abril. La inauguració es farà el divendres 3 de març a 2/4 de 8 de la tarda al Museu de la Torneria.\nEs presenta una recerca sobre el Ball del Ciri de Manlleu\nLa recerca, impulsada per l’Associació Sant Antoni Abat-Tonis de Manlleu ha estat dirigida per Joan Arimany. L’estudi cerca els orígens, la vinculació local i l’evolució amb la voluntat de fer valer aquest ball, de reconèixer la importància que es mereix i fer-la transcendir més enllà del municipi.\nExposició temporal al Museu del Ter: Francesc d’A. Pujol, dibuixant Manlleu\nDel 5 al 27 de novembre de 2016 es va poder veure a can Puget l’exposició: “Francesc d’A. Pujol, dibuixant Manlleu”. Ara la mostra arriba al Museu del Ter, del 24 de desembre de 2016 al 29 de gener de 2017, per totes aquelles persones que no la van poder veure a can Puget.\nVisita urbana guiada “Francesc d’A. Pujol. Monuments: significant Manlleu”\nL’obra artística de Francesc d’A. Pujol i Escalé va ser, especialment, polifacètica. Una de les múltiples facetes va ser, també, el disseny de monuments destinats a l’espai urbà manlleuenc per alguna commemoració o recordatori. La visita proposa fer una breu mirada per aquests elements, que permeten copsar la imaginació de Francesc d’A. Pujol. El recorregut començarà a les 10.30h des de l'esglèsia de Gràcia.\nPRIMERA TROBADA D’ALUMNES DEL PROJECTE “INSTITUTS VORA TER” AL MUSEU DEL TER.\nInstituts Vora Ter és un projecte que pretén buscar sinèrgies i lligams entre els diferents Instituts públics per on passa el riu Ter a la comarca d’Osona i es fa a través dels treballs de descoberta dels alumnes sobre el riu.\n7è Desvetllem la memòria del fons fotogràfic Rafael Rueda\nTots els dimarts, a partir del 8 de novembre, de 15.30 a 17h al Casal Cívic Frederica Montseny comencem la setena edició del taller "Desvetllem la memòria del fons fotogràfic Rafael Rueda. Desprès de 6 edicions s'han documentat 15.087 imatges fent 88 sessions i gràcies als 1531 assistents.\nCan Puget acull l’exposició: “Francesc d’A. Pujol, dibuixant Manlleu”\nL’exposició, amb prop de 150 dibuixos que ens aproximen a la figura de Francesc d’A. Pujol, es fa amb motiu del centenari del seu naixement (1916-1999) i ens apropa a un personatge polifacètic des d’una de les disciplines més prolífiques d’en Pujol: el dibuix. L’exposició s’inaugurarà el divendres 4 de novembre a les 8 del vespre i es podrà visitar del 5 al 27 de novembre a la sala d'exposicions de Can Puget (Baixada de la Fidela, 1-3. Manlleu)\nIV Jornada de presentació de la recerca etnològica a la Catalunya Central 2016\nLa jornada, on s’exposaran recerques de temàtiques etnològiques diverses realitzades a les comarques d’Osona i el Ripollès, es farà el proper 19 de novembre al Museu de la Torneria de Torelló i ha estat organitzada conjuntament entre el Museu de la Torneria i el Museu del Ter. Les inscripcions són gratuïtes i es poden fer a través del correu electrònic info@museudelter.cat o al telèfon 93 851 51 76.\nOsona i Manlleu es mobilitzen per recordar Antoni Pous i Argila amb motiu dels 40 anys de la seva mort\nL'any 1932 naixia a Manlleu Antoni Pous, poeta, pedagog, traductor i activista cultural compromès amb la recuperació de la llengua i la cultura catalanes. L'exposició "Antoni Pous, de Manlleu al món" presenta un recorregut per la seva vida i per la seva obra poètica que, tot i ser breu, te traduccions pioneres i innumerables iniciatives en favor de la dignificació i la difusió del català i la literatura catalana. L'exposició és gratuïta i la podreu veure al museu fins al 4 de desembre.\nJornada: Antoni Pous (1932-1976). Escriptor, traductor i activista cultural\nEnguany fa 40 anys de la mort del poeta manlleuenc Antoni Pous i Argila. Per revisitar i reivindicar la seva figura un conjunt d’entitats d’Osona hem preparat un seguit d’activitats que començaran aquest mes d’octubre. Una d’aquestes serà una jornada dedicada a la seva figura.\nDia Mundial dels Ocells. Descobreix els sistemes naturals 2016.\nL'activitat es farà el dissabte 1 d'octubre a les 10h. El punt de trobada serà el Parc del Castell de Montesquiu (Montesquiu).


L’Àliga – Artesania Camps\nL’Àliga de La Patum\nL’Àliga de la Patum és una figura de cartró pedra i fusta que representa un ocell d’aquesta espècie de grans dimensions, amb el cap cenyit per una corona comtal, amb les ales plegades i el bec obert. Un bec on porta branques de llorer, oliva i àdhuc clavells. Aquesta figura executa el ball amb més valor careogràfic i musical de tota la Patum.\nL’Àliga simbolitza el poder reial, la dignitat, la pau i la justícia, motiu pel qual antigament ocupava una posició preeminent i gaudia d’un seguit de privilegis impensables en els altres entremesos. Li era permès de ballar al prestiberi de l’església i moltes vegades, figurava a la Processó immediatament davant la custòdia.\nL’Àliga porta dos acompanyants al costat que en moment d’executar el ball, portaven un cap d’aligó cadascun, com si es tractés d’un cap-gros. Aquests elements deixaren d’utilitzar-se a mitjans del segle XIX. En general, però al llarg de la seva història l’Àliga no ha sofert gaires canvis. Els més notoris són els que fan referència a la corona.\nPatum de nit\nImatges cedides per:\nEls nostres articles relacionats amb la comparsa\nÀliga de La Patum\n857,00€ IVA no incl.\nArticles sobre les comparses de La Patum de Berga


AJUNTAMENT DE SANT JOAN DE VILATORRADA, Acord de l'associació d'empresaris per portar la fibra òptica a les zones industrials de Sant Joan de Vilatorrada\nActualitat > Notícies > Acord de l'associació d'empresaris per portar la fibra òptica a les zones industrials de Sant Joan de Vilatorrada\nAcord de l'associació d'empresaris per portar la fibra òptica a les zones industrials de Sant Joan de Vilatorrada\nL’entitat, impulsada per l’àrea de Promoció Econòmica de l’Ajuntament, continua treballant per obtenir beneficis socioeconòmics importants.\nL’Associació d’Empresaris Industrials dels Polígons d’Activitat Econòmica i altres zones de Sant Joan de Vilatorrada tanca la seva primera gran acció amb l'objectiu de millorar la productivitat de l’economia local i minimitzar el consum energètic. L'entitat, que compta amb el suport del consistori des de la seva creació l'any 2016, ha acordat les condicions per portar la fibra òptica a les zones industrials del municipi. El desplegament d'aquesta xarxa de nova generació també inclou un tram d'obres, una actuació que estarà sufragada íntegrament per l'operador de telefonia. L'alcalde de Sant Joan de Vilatorrada, Gil Ariso, assegura que "l'impuls d'aquesta associació d'empresaris ja dóna resultats i proporciona beneficis per al municipi, per això des de l'Ajuntament creiem fermament en la seva rendibilitat i la seva funció en matèria de dinamització socioeconòmica".\nL'entitat va organitzar el passat divendres 24 de març una reunió informativa oberta a la resta de negocis del municipi per fer un acte de presentació de l'associació i detallar els seus objectius comuns. Durant la trobada també es va convidar a representants de la companyia de telefonia perquè facilitessin informació i expliquessin com i de quina manera es farà el desplegament físic a curt termini a Sant Joan de Vilatorrada. Prèviament, l'Ajuntament ja havia confirmat la viabilitat tècnica de la posada en marxa d'aquest nou servei. En aquest sentit, Ariso afirma que "la voluntat de l'equip de govern és oferir més i millors eines i equipaments per tal que el teixit empresarial desenvolupi la seva activitat en les millors condicions possibles".\nL’arribada de la fibra òptica a les zones industrials del poble permetrà fer un salt endavant en termes tecnològics i de connectivitat. Així doncs, aquestes xarxes de nova generació afavoreixen la innovació, la competitivitat i el posicionament dels polígons industrials i les seves empreses en l'accessibilitat al món digital, un fet que suposa un valor afegit per aquestes zones empresarials i un atractiu per a possibles activitats futures.\nL'Ajuntament reconeix la feina de l’Associació d’Empresaris Industrials dels Polígons d’Activitat Econòmica i altres zones de Sant Joan de Vilatorrada i valora positivament aquest acord. El consistori també encoratja la resta d'empresaris a ser partícips de l'entitat amb l'objectiu de treballar de manera conjunta i coordinada i així millorar els serveis i les infraestructures, augmentar les oportunitats de negoci i tenir més visibilitat exterior. Totes les empreses interessades a formar part de l'associació es poden posar en contacte amb el CIO Cal Gallifa a través del telèfon 93 876 40 40 o bé al correu electrònic gutierrezpmr@santjoanvilatorrada.cat.\nReunió informativa de L’Associació d’Empresaris Industrials dels Polígons d’Activitat Econòmica i altres zones de Sant Joan de Vilatorrada


12a Fira Mercat Modernista de Canet de Mar 2019\nPlace: Canet de Mar\n12a Fira Mercat Modernista de Canet de Mar - 13, 14 i 15 de setembre\nCanet de Mar tornarà a convertir-se aquest mes de setembre en l’escenari de la Fira Mercat Modernista. Els dies 13, 14 i 15 de setembre el centre històric s’omplirà de propostes culturals, artístiques i gastronòmiques que us traslladaran a finals del segle XIX, principis del XX. El vestuari de l’època, les visites al patrimoni arquitectònic del municipi o les escenes teatralitzades us portaran a fer un viatge en el temps inoblidable.\nDe 18 h a 21h Fira Mercat Modernista. La riera Sant Domènec. Ciutats Modernistes La Plaça Universitat.\nDe 18 a 21h Taller: ”Vine a fer un mosaic de Domènech i Montaner”. Plaça Universitat.\n20 h Espectacle inaugural “El «cinematógrafo», una revolució”. Plaça Universitat.\n20.30 h “Nit de tapes i cinema. Un tastet de modernisme” amb projecció de diferents pel·lícules. Plaça Universitat.\nDe 10 h a 21 h Taller: ”Vine a fer un mosaic de Domènech i Montaner”. Plaça Universitat.\n10.30 h Ruta íntima Domènech i Montaner per Canet de Mar.\n10.45 h Cercavila inaugural “Hem fet les «Amèriques»!”. Plaça Universitat.\nD’11 h a 13 h “Carro de contes”. Escenari: Plaça de l’Església.\n11 h Espectacle de marionetes modernistes “El cinema i el modernisme”. Escenari: Plaça Macià.\nD’11 h a 13 h Rodatge de la pel·lícula muda “Lluita de classes”. Pels carrers de Canet.\nD’11h a 13h Projeccions de cinema “La llanterna màgica” Pista Plaça Universitat\n11 h Ruta teatralitzada: La Maria Roura ens rep a casa seva.\n11.30 h Gimcana i joc familiar El Griu de Canet.\n12 h Animació de carrer. Quin Sarau!!!!!. Inici a la Plaça Universitat.\n12 h Inici visites guiades: Ruta del Modernisme al centre històric i a la Casa Museu “Domènech i Montaner” i “Els secrets de la Casa Roura” de Domènech i Montaner”.\n12.45 h Espectacle de dansa “L’home i el mar”. Riera St. Domènec.\n12.15 h Escenificació “El Sr. Busquets, director de cinema”. Recreació de “La musa del ginbri”. Jardins de Vil·la Flora. Obert a tothom.\n13 h “Bany d’onades” - Els banyistes modernistes: un dia de platja.Casa Museu.\n13 h Espai lúdic d’aigua. Espai amb uns divertits jocs d’aigua. A la platja.\n13.15 h Teatre: Sainet modernista. Espai Els 4 gats.\n13.30 h «Sindriada» i jocs d’aigua. A la platja. Gratuït.\n17 h Cercavila d’animació Ale hop! a càrrec del grup Xarop de Canya. Inici a la Plaça Universitat.\nDe 17 h a 19 h Rodatge de la pel·lícula muda “Lluita de classes” pels carrers de Canet.\n17 h Inici visites guiades: Ruta del Modernisme al centre històric i a la Casa Museu “Domènech i Montaner” i “Els secrets de la Casa Roura” de Domènech i Montaner”.\n17 h Ruta del Modernisme. Centre històric i Casa Museu “Domènech i Montaner”.\n17 h Espectacle de marionetes modernistes “El cinema i el modernisme”. Escenari: Plaça Macià.\nDe 17 h a 19 h “Carro de contes“, a càrrec de Diana Kerbelis. Escenari a la Plaça de l’Església.\n17.30 h Ruta íntima Domènech i Montaner per Canet de Mar.\n17.30 h Actuació Estudi de dansa SISÈ SENTIT. Plaça Universitat.\n17.45 h Espectacle de dansa recreació de la “Musa del ginbri” amb Anaïs Muñoz. Plaça Universitat.\n18 h Passejada fotogràfica pels petits detalls i els colors de Canet.\nDe 18 a 20 h Taller “Decora la ceràmica de la casa Domènech!”. Plaça Universitat.\n18 h “Balla de pel·lícula. SWING IT!!!!!!”. Escenari Café Teatre.\n18.15 h Espectacle d’animació “Rodem a Canet!”. Inici Plaça Universitat.\n18.15 h Escenificació “El Sr. Busquets, director de cinema”. Recreació d’una escena dansada - conte de “La Ventafocs”. Jardins de Vil·la Flora. Obert a tothom.\n18.30 h Audició Cor Assai. Direcció: Fifi Arnau. Casa Museu.\n18.40 h Espectacle de dansa recreació de la “Musa del ginbri”. Espai Els 4 Gats.\n19 h Teatre: Sainet Modernista. Espai Els 4 Gats.\n19 h Conferència “ELS ESCRIPTORS MODERNISTES I EL CINEMA”. Sala Cultural Ramon de Capmany.\n19.10 h Espectacle de Cant, Música i Arts Escèniques. Plaça Universitat - Escenari Cafè Teatre.\n19.30 h Ruta guiada “Descobrim el cementiri de Canet de Mar”.\n20 h Espectacle de dansa recreació de la “Dansa de la serpetina”. Pati de la Casa Museu, davant Masia Rocosa.\n20 h Cercavila musical amb l’orquestrina de Xarop de Canya. Punt de concentració: Plaça Universitat – Escenari Cafè Teatre.\nDe 20 h a 24 h Tapes i cerveses al Mercat. Actuació del Grup Dixieland Hat Hausen Elàstic Band a partir de les 21.30 h. Plaça Mercat\n20.15 h Curmetratge SLAPSTICK. Plaça Universitat – Escenari Cafè Teatre.\n21.15 h Espectacle de dansa “L’home i el mar”. Riera St. Domènec.\n21.30 h Grup dixieland “Hat Hausen Elàstic Band”. Animació en el marc de la Nit de Tapes i cerveses. Plaça Mercat.\n22 h Nit de cinema “La perla de les Antilles”. Carrer Gran, cantonada riera Buscarons (porta del pati). Entrada lliure.\nDe 9 h a 9.30 h Concentració Cotxes Antics - vehicles anteriors al 1940. Jardins de Vil·la Flora. Horari d’exposició: de 9.30h a 17h.\nDe 10 h a 21 h Taller: ”Vine a fer un mosaic de Domènech i Montaner”. Estand del CEDIM.\nDe 10 h a 14 h Trobada d’intercanvi de plaques de cava. Plaça Universitat.\n10 h Plantada de gegants. Riera Buscarons davant la Plaça Mercat.\n11 h Recorregut Cotxes Antics. Vehicles d’època anteriors al 1940 iniciaran el seu recorregut des de Vil·la Flora.\nD’11 h a 13 h Rodatge de la pel·lícula muda “Lluita de classes” pels carrers de Canet, a càrrec de Cheap Films.\n11 h Ruta dels Indians.\n11 h Visita guiada a l’Escola de Teixits de Punt.\nD’11 h a 13 h “Carro de contes“ a càrrec de Diana Kerbelis. Escenari a la Plaça de l’Església.\n11.15 h Ballada de sardanes. Plaça Universitat.\n11.30 h Cercavila amb músics. Inici Plaça Universitat.\n11.45 h Espectacle de marionetes modernistes “El cinema i el modernisme”. Escenari: Plaça Macià.\n12 h Inici de les vistes guiades: Ruta del Modernisme al centre històric i a la Casa Museu “Domènech i Montaner”. Passejada fotogràfica pels petits detalls i els colors de Canet. Visita guiada a l’Escola de Teixits de Punt. Visita guiada “Els secrets de la Casa Roura de Domènech i Montaner”. Davant la Plaça Mercat.\n12.15 h Espectacle de dansa “L’home i el mar”. Companyia de Dansa Sisè Sentit. Riera St. Domènec.\n12.15 h Escenificació “El Sr. Busquets, director de cinema”. Recreació de “La musa del ginbri” Jardins de Vil·la Flora. Obert a tothom.\n17 h Partit de Futbol Modernista del Centenari del Canet FC: Veterans A contra Veterans B. Camp de Futbol. Passeig Misericòrdia, s/n.\nDe 17 h a 19 h “Carro de contes“. Escenari a la Plaça de l’Església.\nDe 17 h a 19 h Rodatge de la pel·lícula muda “Lluita de classes” pels carrers de Canet, a càrrec de Cheap Films.\nDe 17 a 20 h Projeccions de cinema “ La llantera màgica”. Plaça universitat\n17 h Ruta dels Indians.\n17 h Concert Big Band Escola Música Canet de Mar. Plaça Universitat.\n17 h Espectacle d’animació “Rodem a Canet!”. Inici: Plaça Universitat.\n17.45 h Espectacle de marionetes modernistes “El cinema i el modernisme”. Escenari Plaça Macià.\n17.45 h The Little Circus. Plaça Universitat: escenari Cafè Teatre.\n18 h Ruta del Modernisme al centre històric i a la Casa Museu “Domènech i Montaner”.\n18 h Espectacle de dansa recreació de la “Musa del ginbri”. Espectacle i coreografia: Anaïs Muñoz. Espai Els 4 Gats.\n18.15 h Cercavila amb músics “Terrabastall”. Inici: Plaça Universitat.\n18.15 h Escenificació “El Sr. Busquets, director de cinema”. Recreació d’una escena dansada de “La Ventafocs”. Jardins de Vil·la Flora.\n18.45 h Espectacle de marionetes modernistes “El cinema i el modernisme”. Escenari: Plaça Macià.\n18.45 h “Dones, rodem???”. Plaça Universitat .\n19 h Espectacle de dansa recreació de la “Dansa de la serpetina”. Pati de la Casa Museu, davant Masia Rocosa.\n19 h Cabaret. Plaça Universitat: escenari Cafè Teatre.\n20 h Espectacle de marionetes modernistes “El cinema i el modernisme”. Escenari: Plaça Macià.\n20 h Cercavila. Punt de concentració: Plaça Universitat – Escenari Cafè Teatre.\n20.15 h Actuació “Le Voyage dans la Lune”. Plaça Universitat.\n20.30 h Espectacle de dansa recreació de la “Musa del ginbri”. Plaça Universitat.\n20.45 h Clausura amb l’espectacle de dansa “L’home i el mar”. Plaça Universitat.\nMés informació i reserves: Oficina de Turisme - Casa Museu Lluís Domènech i Montaner, xamfrà amb les rieres Gavarra i Buscarons.\n93 794 08 98\nPassejar per Alella sempre és ...\nL’oportunitat de gaudir del...


Víctor Terradellas: “Emissaris russos van oferir a Puigdemont una videotrucada amb Putin el 2017”\nL’exresponsable de Relacions Internacionals de CDC Víctor Terradellas defensa que calia parlar amb Rússia, igual que amb la resta de països, en cas d’independència\nVíctor Terradellas, exresponsable de relacions internacionals de CDC, a RAC1.\nActualitzada el 12-05-2022 13:02\nEls suposats emissaris del Kremlin que es van reunir amb Carles Puigdemont en vigílies de la declaració d’independència van oferir-li una videotrucada amb Vladímir Putin. Ho ha explicat l’exresponsable de relacions internacionals de Convergència, Víctor Terradellas en una entrevista a El món a RAC1 amb Jordi Basté.\nTerradellas ha remarcat que el president de la Generalitat va mostrar-se “escèptic i incrèdul” davant els oferiments russos.\nElls van oferir la possibilitat d’una videotrucada amb Vladímir Putin. Hi va haver escepticisme per part del president, incredulitat\nVíctor Terradellas exresponsable de relacions internacionals de CDC\nSegons l’exresponsable de relacions internacionals de Convergència, els representants russos van oferir suport econòmic i militar a Catalunya a canvi de legislar a favor d’un sistema de criptomonedes. Ara bé, també assegura que les converses no van anar més enllà perquè “quan van veure el desgavell” i van adonar-se que “tot estava molt verd” ho van deixar córrer.\nQuan els russos van veure el desgavell, van deixar-ho córrer. Van comentar que tot estava molt verd, que no hi havia res fet\nEmissaris russos van oferir a Puigdemont una videotrucada amb Putin l'octubre de 2017, segons explica Terradellas. // EFE - EPA - Olivier Hoslet\nA favor de parlar amb Rússia\nTerradellas defensa que càrrecs de la Generalitat es reunissin amb enviats russos perquè “calia mantenir totes les portes obertes per si el procés d’independència tirava endavant”. Sosté que “va venir un emissari de Rússia i se’l va atendre, com s’ha de fer tothom” i afegeix que també es van trobar amb representants de molts altres països.\nHavíem de mantenir totes les portes obertes per si el procés d’independència tirava endavant\nCritica que la resta de països puguin parlar amb tothom i, en canvi, Catalunya, no, i recorda que al 2017 Putin era una persona amb qui tothom s’asseia a negociar. Sobre la possibilitat que Rússia volgués desestabilitzar la Unió Europea, Terradellas diu que “li preocupa molt poc” i que aconseguir el reconeixement d’algú “no vol dir estar-hi d’acord”.\nPer què no podem parlar amb Rússia i la resta d’estats del món, sí? Si ens reconeixen, no vol dir que hi estiguem d’acord\nEmissaris russos van oferir a Puigdemont una videotrucada amb Putin l'octubre de 2017, segons explica Terradellas. // EFE - EPA - Mikhail Metzel\nEl contingut de les reunions va sortir a la llum després que el jutge trobés uns àudios al telèfon de Terradellas en què en parlava amb Xavier Vendrell i David Madí mesos després. L’exresponsable de relacions internacionals de CDC insisteix que ell no va gravar ningú perquè és “un inútil tecnològic”. Alhora està convençut que el van espiar.\nJo no he gravat ningú. Soc un inútil tecnològic. Vist les últimes notícies, no tinc cap dubte que em van espiar\nHa explicat també que va posar en contacte l’emissari rus amb Madí per qüestions de negoci.\nPuigdemont no li donava ordres\nTerradellas lamenta que la gent amb qui havia treballat l’han deixat a l’estacada. Igual que davant del jutge, n’ha desvinculat del tot Puigdemont perquè “actuava sota la seva consciència” i per lliure. Assegura que gairebé no té contacte amb l’expresident de la Generalitat, amb qui només parla en ocasions com l’aniversari.\nEls meus m’han deixat a l’estacada, la gent amb qui he estat treballant\nNega haver-se embutxacat un sol euro de totes aquestes gestions. Afirma que s’ha mogut sempre de manera altruista amb l’únic objectiu de treballar per la independència.\nNo n’he tret ni cinc.de tot el que ha passat, mai a la vida. Sempre ho he fet de manera altruista\nEscolta l’entrevista sencera de Jordi Basté a Víctor Terradellas, exresponsable de relacions internacionals de Convergència:\nEntrevista a Víctor Terradellas\n06-05-2022 13:23 ESPIONATGE\nPuigdemont: “Aneu a la merda tots els que heu violat les nostres vides i les de les nostres famílies”


Finalment s'ha estrenat aquest espectacle, però per culpa de la pandèmia ho ha hagut de fer sense actors. S'ha convertit, doncs, en una mena d'instal·lació on els àudios, les projeccions i la il·luminació ens han acostat a la vida de José Tenorio, un gadità que va arribar a Barcelona en els setanta i que es va guanyar la vida com a transformista. Gran admirador de Sara Montiel i Rocío Jurado, va tornar a Cadis en el 1993, on va morir a causa de la sida. Aquest vol ser un homenatge a molts homes que, a l'igual que José, van defensar la "diferència" i la van portar als escenaris durant dècades. Una sèrie d'artistes que va omplir les sales de la Barcelona de la transició, on la llibertat començava a treure el cap... no sense riscos ni perills.\nNo sabem com hauria estat amb actors (esperem poder-ho saber en breu), però sí podem jutjar la instal·lació que n'ha quedat. Una mena d'instal·lació dramatitzada que dura uns cinquanta minuts i que ens permet gaudir del material gràfic que donava cos a l'espectacle. Entre fotografies personals de José (en veiem poques de la seva faceta artística) i els seus vestits d'actuar, penjats al fons de l'escena, anem sentint testimonis de familiars i veient actuacions de les folklòriques de l'època. També escoltem cançons de la Jurado, intencionadament deformades i tractades per donar un to inquietant i irreal al conjunt. No sé si era la intenció volguda, però tot plegat acaba resultant massa tèrbol, massa fantasmagòric. Ja dic, però, que és la sensació que deixa aquesta part esbiaixada de l'espectacle... Quan estigui complert se'n podran treure més conclusions.


Sanitat diu que Bio-Bac és un producte clandestí venut al marge dels canals de distribució habituals | Consumer\nSanitat diu que Bio-Bac és un producte clandestí venut al marge dels canals de distribució habituals\nDos metges detinguts asseguren que la Seguretat Social ho va prescriure durant algun temps\nData de publicació: Dijous, 31deOctubrede2002\nEl Ministeri de Sanitat va sortir ahir al pas de les declaracions de dos metges detinguts en la xarxa de distribució de fàrmacs il·legals assegurant que tant Bio-Bac com Inmunobiol -dues presentacions diferents del mateix preparat- no són medicaments, sinó productes clandestins venuts al marge dels canals habituals de distribució de fàrmacs. Així mateix, va assenyalar que mai van ser finançats pel sistema públic de salut.\nNo obstant això, la ministra de Sanitat, Ana Pastor, va admetre que “sembla que va haver-hi algun reemborsament de despeses per part d’alguna Direcció Provincial” de l’Insalud a pacients que havien adquirit Bio-Bac, prescrit com una fórmula magistral. El director de l’Agència Espanyola del Medicament, Fernando García Alonso, va precisar que aquestes situacions aïllades s’havien produït abans d’existir la Llei del Medicament, la qual cosa va permetre als fabricants del citat producte beneficiar-se d’un buit legal. “Mai va estar autoritzat, però abans de la llei van intentar vendre-ho com a fórmula magistral. I sí, va haver-hi reemborsament en casos aïllats, però mai va ser finançat pel sistema públic”.\nSegons va explicar Pastor, “el Ministeri actua sempre que té coneixement que s’està venent com a medicament un producte que no ho és”. En aquest cas, es va referir a denúncies procedents de diverses ciutats espanyoles que no va voler precisar per continuar en marxa la recerca. A més, va indicar que “els professionals sanitaris tenen coneixement de tots els medicaments autoritzats, perquè tenen informació exhaustiva del que prescriuen. Cap professional ben informat prescriu el que no està autoritzat”.\nEl director de l’Agència Espanyola del Medicament, Fernando García Alonso, i el subdirector general de Seguretat de Medicaments, Ramón Palop, van insistir en la dificultat de controlar aquest tipus de venda clandestina. El producte solia desaparèixer de l’escena cada vegada que rebia una decisió contrària de les autoritats sanitàries o judicials. “Des de 1993-94, quan se li va negar la categoria de medicament i no es van autoritzar assajos clínics, pràcticament havia desaparegut”, va dir García Alonso. I les fórmules magistrals també han de considerar-se medicaments, va indicar Palop.\nLa ministra va indicar que “presumiblement, la seva composició sembla innòcua”, no obstant això va recomanar als pacients que visitin al seu metge de capçalera o especialista i que no abandonin el tractament que aquests els hagin prescrit. Va insistir que els medicaments han d’adquirir-se pels canals habituals de distribució, i que en tot fàrmac ha de figurar, obligatòriament, un registre sanitari.\nSobre els possibles efectes beneficiosos de Bio-Bac, els representants de Sanitat es van mostrar taxatives: “No hi ha proves científiques, i mai es va aportar informació suficient per a iniciar assajos clínics. Una ponència o el testimoniatge d’un pacient no resulten vàlids” per a avalar un fàrmac, va subratllar García Alonso.\nEn qualsevol cas, una vegada aixecat per la jutge el secret sumarial, Ramón Palop va informar que es procedirà al peritatge de tot el confiscat. “Això inclou l’anàlisi del compost, amb proves sobre la seva innocuïtat, i l’estudi de la documentació. És difícil calcular el temps que ens portarà, possiblement no més de dues setmanes”.\n“Ha estat un muntatge”\nAquesta va ser la rèplica de Sanitat al testimoniatge dels metges Alberto Martín Bosch i Fermín Moriano, que van actuar com a portaveus dels detinguts, els qui van assenyalar que la “Seguretat Social havia prescrit durant algun temps Bio-Bac”, que “tot ha estat un muntatge”, que “cap dels metges implicats va cobrar per recomanar-lo” i que “Sanitat mai va informar pels llits pertinents de què es tractava d’un producte il·legal”.\nTots dos van afirmar que cap havia recomanat als seus pacients abandonar la medicació convencional perquè Bio-Bac es considera un tractament complementari. “Als pacients se’ls deia que es tractava d’una teràpia alternativa, un suplement vitamínic, compatible amb qualsevol teràpia”, va dir Fermín Moriano. Tampoc els consta que cap dels pacients abandonés el tractament convencional. Segons Martín Bosch, el Ministeri de Sanitat mai va informar de què es tractés d’un fàrmac il·legal, a pesar que qualsevol producte anòmal es retira ràpidament.\nPer part seva, la presidenta del Col·legi Oficial de Metges de Madrid, Juliana Fariña, va recolzar aquesta opinió: “No és una estafa ni una estafa; és un producte que estava a la venda i el sabia Sanitat”. Fariña va afegir que aquest producte “havia estat en la Seguretat Social fa molts anys i no havia estat denunciat. Sanitat sabia de la seva existència perquè ha estat presentat en multitud de llocs. Una altra cosa és que no hagi passat el registre. Considero que la substància estava donant-se en funció dels resultats que s’obtenien”. Després d’assenyalar que no tenia constància que Bio-Bac s’estigués anunciant en Internet, va agregar que “la xarxa no és el millor lloc per a comprar medicaments”.\nTant Moriano com Martín Bosch van deixar entreveure que podria haver-hi interessos econòmics darrere de tota la polèmica. Pel que sembla, Fernando Chacón, el supòsit “inventor” de Bio-Bac i d’Inmunobiol, no hauria volgut vendre la patent per 15.000 milions de pessetes a una multinacional farmacèutica. El temor de Chacón era que mai sortís al mercat perquè podria deixar sense negoci a altres laboratoris.\nTots dos facultatius encara van defensar ahir les bondats de Bio-Bac, una substància “que actua com un immunomodulador del sistema immunitari i alleuja poderosísimamente als malalts que reben quimioteràpia”. Al seu judici, la seva eficàcia ve avalada pels testimoniatges de nombrosos pacients que porten prenent-ho durant anys, alguns més de vint.\nNo obstant això, van dir desconèixer com es treballava en Farmacèutica Chacón, el laboratori clandestí on es fabricaven Bio-Bac i Inmunobiol i que va ser desmantellat per la Guàrdia Civil. Tampoc van poder explicar per què en un laboratori hi havia cinc armes de foc o alguns medicaments apareixien barrejats en una nevera, al costat de restes de menjar.\nBio-Bac clandestí producto-ca


El Consell Insular de Menorca convoca un acte a Ciutadella amb motiu de l’Hora del Planeta\nDemà dissabte 19 de març, a partir de les 20.30 i fins a les 21.30 hores, el Consell Insular de Menorca, juntament amb l'Ajuntament de Ciutadella i el Govern de les Illes Balears, s'uniran a milions de persones de tot el món per celebrar l'Hora del Planeta de la World Wild Found (WWF). Per aquest motiu, s'apagarà l’enllumenat ornamental de la façana de l’Ajuntament, el de la façana de la seu del Consell Insular de Menorca a Ciutadella i el de la Catedral durant una hora.\nLa institució insular vol que aquest acte tingui un caire simbòlic per la qual cosa ha organitzat una sèrie d’actuacions davant la seva seu a Ciutadella. Amb aquesta proposta es vol mostrar el compromís amb la lluita contra el canvi climàtic i convidar alhora a tota la societat menorquina a sumar-s’hi. L’objectiu d’aquesta actuació no pretén produir un estalvi d'energia durant una hora, sinó cridar l'atenció sobre els reptes als quals s'enfronta el nostre planeta i recordar que fer front al canvi climàtic és a les nostres mans.\nA l’acte es preveu l’assistència de la presidenta Maite Salord, del conseller de Medi Ambient, Agricultura i Pesca del Govern balear, Vicenç Vidal, així com de diferents representants municipals. Aquest consistirà en un parlament i una breu actuació musical amb vers i dansa improvisats.\nSota el lema «Ara és el moment. Canvia pel clima», l'Hora del Planeta 2016 vol cridar l'atenció sobre dos fets transcendentals que fan encara més urgent la lluita contra el canvi climàtic. Per una banda, la firma de l'Acord de París del passat mes de desembre i que obre el camí perquè l'escalfament global no excedeixi els 2°C i per altra, que 2015 ha estat l'any més càlid d'ençà que hi ha registres.\nEl que va començar fa deu anys a Sidney com un gest simbòlic d'apagar els llums per a cridar l'atenció sobre el canvi climàtic s'ha convertit en el moviment ambiental més gran del món. El 2015, més de 260 municipis d'Espanya van apagar els llums dels monuments més emblemàtics com a símbol de lluita contra el canvi climàtic. En tot el món, van ser més de 7.000 ciutats de 172 països les que hi van participar.\nLes administracions de l’illa han realitzat esforços durant els darrers anys per reduir el consum energètic i millorar l’eficiència de l’enllumenat públic, i conviden a tothom a sumar-se a aquesta iniciativa i a prendre mesures d’estalvi i eficiència energètica a les seves cases, als negocis i a les empreses, per tal de lluitar contra el canvi climàtic.\nD’altra banda, també s’apagarà l’enllumenat de la seu del Consell Insular de Menorca a Maó.


Taller de pastisseria infantil de macarons - Club TR3SC\nTaller de pastisseria infantil de macarons\nÉs el dolç que aquesta més de moda i vosaltres podeu realitzar-lo i sorprendre els més grans! Només necessitarem pasta d'ametlla, sucre i clares d'ou. La decoració és el més divertit, podem utilitzar tots els colors i sabors que més ens agradin! Taller per a nens i nenes de 8 a 12 anys.\nEntrades limitades disponibles a través del web del Tresc


Santa Maria de la Pobla de Lillet | Mapes de patrimoni cultural\nSanta Maria de la Pobla de Lillet La Pobla de Lillet\nPlaça de l'església ,1.\nJosep Morató i Soler i Jacint Morató i Soler.\nBCIL, núm. 1277 (29/06/1988)\nIPA núm. 3485\nL'església parroquial de Santa Maria de Lillet és una obra barroca que s'acabà de construir el 1784, en la seva construcció hi participaren els germans Josep i Jacint Moretó i Soler, llinatge d'arquitectes i escultors de Vic. És un edifici d'una sola nau coberta amb volta de canó amb llunetes i vuit capelles laterals, quatre per banda, comunicades entre sí. La porta d'entrada, situada a la façana principal, destaca pel treball escultòric en pedra que mostra al seu voltant, està emmarcada per dues pilastres adossades i rematada per una motllura amb l'escut de la vila al centre, i per sobre una fornícula, tot ornamentat amb diferents motllures i figures. Actualment la pedra de la portalada presenta un avançat desgast que ha fet perdre detalls de la seva ornamentació, sortosament l'any 2005 entre altres obres es va realitzar la consolidació d'aquest element. A més a la façana principal, per sobre la porta hi ha una rosassa; la superfície de la façana està recoberta d'un arrebossat actual. També a l'exterior, a l'angle nord-oest hi ha un gran campanar format per una torre de planta quadrada, rematada per un cos de vuit cares i quatre obertures; la part superior del cos quadrat presenta quatre grans obertures amb campanes en dues d'elles, a la part inferior hi ha una porta d'accés.\nA l'interior, sobre l'entrada al temple, hi ha el cor, on hi ha un gran orgue elèctric col·locat als anys 50 i que substitueix l'antic accionat amb manxa a mà. Des del cor podem accedir a la part superior de les capelles laterals, que formen unes tribunes amb barana de fusta obertes a la nau central. El presbiteri és de planta de mig decàgon, amb l'altar major envoltat de columnes d'estil jònic que suporten una mitja cúpula sobre la qual trobem una talla de fusta policromada de l'Assumpció de la Verge, obra de 1.945 atribuida a Frederic Marès. Presidint l'altar major hi ha el Crist en Majestat, talla de fusta policromada del segle XII procedent de l'església del monestir de Sta. Maria. Fins a la Guerra Civil l'altar Major era presidit per un retaule d'estil barroc del segle XVIII, junt amb altres figures i elements en relleu que en decoraven els laterals i la part superior de l'altar, i de les que es conserven Sant Pere, Sant Pau, Sant Ambròs, Sant Tomàs, i Sant Agustí, entre altres.\nLes capelles laterals presenten altars i diversos sants de factura moderna, i pintures referents a Sant Antoni a la segona capella entrant a la dreta, i a la primera per l'esquerra trobem unes interessants pintures d'A. Gorgues, realitzades el 1.964.\nEntre l'any 2.003 i el 2.005 es realitzaren diverses obres per solucionar els problemes estructurals que afectaven al temple. També es va consolidar la portalada de pedra i s'estucà la façana.\nL'església parroquial de Santa Maria de la Pobla de Lillet s'aixeca en el punt més alt del turó del nucli històric, ocupa part del lloc on la família Mataplana va construir i establir la seva nova residència arran de l'atorgament de la carta de poblament. En aquest indret, a més del castell-palau, la baronesa de Mataplana, fundà el 1.356 una capella per a ús privat del castell. Fou dedicada a Déu sota l'advocació de St. Antoni Abat.\nEl creixement demogràfic que experimentà la vila al llarg del segle XVII i els nous projectes urbanístics van determinar la construcció d'una nova església parroquial, ja que a més, la petita capella de Sant Antoni era per ús dels familiars i dependents dels senyors del castell. Fins llavors, l'església parroquial era la del monestir de Santa Maria, situada a uns 3 quilòmetres del poble, fet que també determinà el trasllat de la residència habitual del rector, instal·lant la rectoria al costat de la nova església. No es coneix amb exactitud quan es va començar a construir la nova església parroquial, però és probable que fós entorn a finals del segle XVII, ja que el 1711 el Bisbat de Solsona va donar l'autorització perquè el temple tingués fonts baptismals, i al 1712 es documenten els primers enterraments al seu voltant. El 1724 Tomàs Brotó i Pérez, bisbe de Solsona, decretà aprovada la Confraria de Minerva establerta en aquesta església. Ja al 1748 s'inaugurà el temple com a parroquia sota l'advocació de l'Assumpció de la Verge. L'església fou reedificada al segle XVIII. L'obra s'acabà de construir el 1784.\nUn terratrèmol l'any 1.829 provocà esquerdes i el col·lapse d'una part de la paret del Carrerot. S'hi feren obres de restauració, arranjant la teulada i les parets, quedant inaugurada la nova obra el 1.834.\nDurant la Guerra Civil foren destruïts els retaules de fusta que es conservaven a l'interior, i l'any 1.945 es construeix l'actual altar major projectat per l'arquitecte Sr. Puigboada.\nEl 1951 es repintà l'església, de la mà del pintor vigetà Miquel Costa i Bau, en aquestes tasques es va rascar la paret de la banda de l'evangeli del presbiteri, on a sota de la pintura s'hi van descobrir restes d'una pintura mural que escenificava un dels episodis de l'ascensió de la Verge; en aquell moment es va decidir tapar-les. Un veí, Miquel Sala, s'hi va interessar i en va fer fotografies. L'any 2.001 la Diputació de Barcelona, a petició de l'Ajuntament de la Pobla de Lillet, va realitzar un informe de les pintures localitzades i tapades el 1951, i que consideren d'important valor artístic dins la plàstica barroca catalana, sobretot pel fet de que n'hi ha pocs exemples; cronològicament les situen entorn a l'època de construcció del temple entre finals del segle XVII i inicis del XVIII.\nEl 1.954 es va fer una subscripció popular per comprar un nou orgue, s'inaugurà per la festa del Roser d'aquell mateix any. L'any següent es col·locaren les noves campanes dedicades a Maria Assumpta i Maria Falgars.\nEl 1.981 es renovaren les pintures i daurats que decoren l'església, segons l'estil pintat el 1.951.\nGreus patologies estructurals van obligar a tancar l'església al culte a finals del 1.999, i a partir d'aquí comencaren els estudis i els tràmits per tal de realitzar una intervenció a fons. L'any 2.003 comencen les obres, que consisteixen en treballs estructurals a la volta, fabricació d'una nova teulada i treballs a la façana, que consistiren en l'estucat de l'actual color rogenc i la consolidació de la pedra de la portalada.\nEl 20 de setembre del 2.000 l'església de Santa Maria de la Pobla de Lillet va ser declarada Bé Cultural d'Interès Local.\nCARRERAS, J. (1997: 28-30): "Una escultura de Frederic Marès a l'església parroquial". L'Erol, núm. 53, primavera 1997.\nInventari del Patrimoni Arquitectònic, núm. 3485. Generalitat de Catalanya.\n"Informe sobre la pintura mural de la banda de l'Evangeli del presbiteri de l'església parroquial de Santa Maria de la Pobla de Lillet (Berguedà), actualment tapada per un estucat." Unitat d'Investigació Històrica, Secció Tècnica d'Investigació Documentació i Difusió, del Servei del Patrimoni Arquitectònic Local de la Diputació de Barcelona. 16 de gener de 2.001. (Inèdit)\nVV.AA. (1994:139). "Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. El Berguedà", vol.5, Barcelona: Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.


Un simulacre d'emergència a la platja de Sagunt sorprén veïns i banyistes\nLa platja del Port de Sagunt acull un simulacre d’activació del Pla de Reacció davant una Emergència Aeronàutica\nLa platja del Port de Sagunt ha acollit este matí un simulacre d'activació del Pla de Reacció davant una Emergència Aeronàutica (PREA). Este simulacre s'ha dut a terme amb l'objectiu d'identificar possibles manques en casos en els quals s'activa el PREA davant un accident aeri ocorregut fora de l'aèria de l'heliport de Bétera en els quals es requerix l'actuació dels diferents mitjans integrats en el servici d'emergència 112. L'operatiu, organitzat per la Policia Local de Sagunt i el Batalló d'Helicòpters d'Emergències II, s'ha desenvolupat amb èxit.\nEl simulacre ha consistit en un aterratge d'emergència d'un helicòpter en una zona concorreguda de gent a la platja. Durant la càrrega d'aigua en una sessió d'instrucció a la platja del Port de Sagunt, l'aeronau HU-27 ha patit una avaria provocant un simulacre d'accident de l'aeronau. Els pilots han realitzat la solta de l'helibalde i han comunicat a la tripulació que procediren a realitzar una presa d'aigua, però, a causa de la seua escassa altura i la situació, dos integrants de l'helicòpter han decidit llançar-se a l'aigua. Posteriorment, s'ha efectuat l'aterratge d'emergència en una zona concorreguda de gent a la platja, per la qual cosa s'ha hagut d'establir un perímetre de seguretat.\nMentrestant, el servici de Salvament i Socorrisme ha intervingut en l'aigua per a desallotjar la zona i atendre les persones, mentre que la Policia Local, Policia Nacional i Protecció Civil ho ha fet fora de l'aigua establint un perímetre de seguretat. Els helicòpters han auxiliat l'aeronau, junt amb els efectius de bombers, amb mitjans d'excarceració i efectius de sanitat. A continuació, ha arribat a la zona un helicòpter del CNP i s'ha establit un perímetre de seguretat per a habilitar la zona d'aterratge d'helicòpters. Finalment, una vegada han aterrat els helicòpters, s'han atés i traslladat a les víctimes.\nConcretament, l'ampli dispositiu que ha intervingut en el simulacre és el Batalló d'Helicòpters d'Emergències II, l'UME (Unitat Militar d'Emergències), la Policia Local de Sagunt, patruller del Servici Marítim de València de la Guàrdia Civil, Mobilitat Urbana, el Consorci de Bombers de la Diputació de València, la Guàrdia Civil, la Policia Nacional, Protecció Civil, el servici de Salvament i Socorrisme de l'Ajuntament de Sagunt i el dron de rescat, així com el Gabinet de Premsa de l'Ajuntament de Sagunt i assistència técnico sanitària de l'Ajuntament formada per dos equips complets de Servici Vital Bàsic.\nL'activitat ha requerit la participació de dos helicòpters HU-27, una embarcació de suport de l'UME, quatre quads, una embarcació, vehicle tot terreny i una patrulla, el camió de l'equip d'excarceració de bombers de la Diputació de València, un vehicle de suport de la Guàrdia Civil, un helicòpter de suport Eurocopter EC-135 de la Policia Nacional i una patrulla, una moto aquàtica de Salvament i Socorrisme i un quad, un dron, un tot terreny de Protecció Civil i dues ambulàncies SVB.\nL'alcalde accidental de l'Ajuntament de Sagunt, Javier Raro, ha declarat que el simulacre “és una iniciativa que sorgix per part de la Policia Local de Sagunt, especialment de la Policia de Platges, i en la qual han participat diferents servicis, a destacar una cosa que no tenen en altres platges que és el dron. Des de fa quatre estius a la platja del Port de Sagunt tenim un servei de dron que col·labora en les labors de vigilància i salvament en cas de necessitat i ha ajudat molt a millorar els temps mentre el servei de socorrisme habitual arriba a atendre la víctima”.\nRicardo March, intendent de la Policia Local de Sagunt, ha explicat que amb este simulacre “es pretén realitzar pràctiques sobre situacions reals que es poden donar en el municipi de Sagunt amb l'objectiu de minimitzar temps de reacció i coordinació de tots els cossos. L'objectiu final és minimitzar el temps de reacció, minimitzar danys personals i materials”. March ha destacat que “s'ha activat tot el protocol d'emergència 112, han participat diferents mitjans i la veritat és que la coordinació ha sigut perfecta per a poder realitzar la pràctica en una situació real”.\nEsta iniciativa fa mesos que s'està preparant i es tracta d'un treball que ha involucrat a molts efectius i mitjans tècnics. La coordinació, entre altres, ha sigut preparada per l'inspector de la Policia Local de Sagunt i coordinador de la Policia de Platges, Antonio Pacheco; i el capità José María San José de la Base d'Helicòpters d'Emergència núm.2 de Bétera.\nAl simulacre han assistit, a més de l'alcalde accidental de l'Ajuntament de Sagunt, Javier Raro; el regidor de Platges, Roberto Rovira; la delegada de Policia Local i Protecció Civil i regidora de Turisme, Natalia Antonino i altres membres de la corporació.\nMartínez Ribera, cap del Batalló d'Helicòpters d'Emergències II, ha explicat que és vital realitzar este tipus d'actuacions per a solucionar possibles problemes a temps, especialment els accidents de tipus aeronàutic, que no solen ser habituals i requerixen una actuació particular. És per això que, dins del Pla Anual de Seguretat de Vol, s'efectuen estes pràctiques per a resoldre qualsevol situació de manera eficaç i segura.\nD'altra banda, Jorge Sánchez, cap de prevenció del Consorci de Bombers de València, ha valorat molt positivament l'organització entre els diferents cossos que han participat, especialment el de Bombers i el de Policia Local, ja que, segons ha manifestat, no és habitual realitzar este tipus de simulacre, ja que la Generalitat Valenciana planifica uns altres contra inundacions o moviments sísmics. Sánchez ha declarat que este fet evidencia la necessitat de coordinar recursos de les diferents administracions perquè realitzar més simulacres com el de hui perquè es coneguen els efectius i els procediments operatius que utilitza cada servici en un tipus d'actuació més concreta.


Per primera vegada en la història, una anyada de Salon es va embotellar exclusivament en 8.000 Magnums\nDivendres, 03/01/2020 | Actualitzada 07/01/2020 - 13:38\nSalon és un dels vins més rars del món. Va néixer a principis del segle passat com el somni d’un visionari, Eugène-Aimé Salon, que va decidir elaborar un xampany exclusiu per al seu autoconsum i el dels seus amics. Les seves idees van ser trencadores: raïm d’un sol poble (Le Mesnil-sur-Oger), una sola varietat (Chardonnay), llarga criança amb les mares durant almenys 10 anys i elaboració exclusivament en els millors anys (37 en el segle passat).\nAmb l’excepcional collita 2008 arriba a la cúspide. Davant de tant caràcter, estructura i el seu equilibri perfecte, Didier Depond –president de la ‘maison’– va decidir que, per primera vegada en la història, una any de Salon s’embotellés exclusivament en 8.000 Magnums.\nSalon Blanc de Blancs 2008 (Magnum) és sublim. El seu perfum profund és l’avantsala d’una bombolla finíssima i precisa que balla pel paladar amb una textura cremosa i sostinguda amb una fina acidesa que el fa expressiu. El seu final s’allarga i s’allarga amb notes minerals. Una ampolla de somni per continuar disfrutant en els pròxims 50 anys.


El Grup Barnils alerta de la pèrdua d'independència de la CCMA - Mèdia.cat - Observatori Crític dels Mitjans El Grup Barnils alerta de la pèrdua d'independència de la CCMA - Mèdia.cat - Observatori Crític dels Mitjans\nEn un comunicat fet públic aquest matí, el Grup de Periodistes Ramon Barnils –editor de Mèdia.cat- ha expressat les seves preocupacions sobre les conseqüències que pot tenir la reforma de la de la Llei de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA), que s’havia de debatre avui al Parlament.\nEn concret, el Grup Barnils mostra la seva preocupació per a la reducció de dotze a cinc membres Consell de Govern de la CCMA, amb la conseqüent pèrdua de representativitat i pluralitat. Una decisió que es justifica per la necessitat de reduir despeses però que el Grup no entén, ja que aquests consellers no cobren cap sou –encara que sí dietes- per la seva tasca.\nPerò més enllà dels nombres, el Grup Barnils alerta sobre la reducció de garanties democràtiques amb mesures com que els membres del Consell, si en una primera votació no superen una majoria de dos terços del parlament podran ser escollits per majoria absoluta. Una norma similar és la que ha permès al Govern Balear posar un Conseller a dirigir personalment IB3.\nTambé algunes de les seves competències –com la de nomenar o separar els directius de la televisió i la ràdio, aprovar el contracte programa o el pressupost- també es podran aprovar per majoria absoluta, el que, a criteri del Grup significa “un clar augment del control polític i governamental” i més si és té en compte que el Consell de Govern assumiria les tasques que fins ara feia el director general. A més, l’actual proposta de llei elimina l’obligació d’escollir professionals acreditats i independents, no pas “representants de partits”.\nPer tot això, el Grup Barnils assegura que té “seriosos dubtes” sobre l’objectiu real d’aquesta reforma de la Llei de la CCMA, ja que considera que “persegueix un més gran control polític i governamental” dels mitjans públics de la Generalitat, la qual cosa “trencaria l’esperit de la llei actual, aprovada a finals del 2007 per una àmplia majoria de la cambra catalana”.\nActualització: S’acaba de fer públic que el debat sobre la Llei de la CCMA que s’havia de fer avui ha quedat posposat per a demà. Per altra banda, també el Sindicat de Periodistes de Catalunya ha emès un comunicat titllant “d’involució” l’actual proposta de llei.


Can Desclapers | Mapes de Patrimoni Cultural\nCan Desclapers Malgrat de Mar\nC. Desclapers, 14-18\nBCIL. 3267-I. Aprovació definitiva comissió urbanisme. 13/07/2005\nIPA 8573 / CCAA 11923\ndl., 25/09/2017 - 02:00\nCan Desclapers és un casal del segle XVI que va ser reformat als segles XVIII. De l'edifici primitiu en queden vestigis com les claus de volta localitzades en el paviment durant la intervenció arqueològica que s'hi va fer. És probable que formessin part de l'entrada del primer casal, de manera que hauria estat cobert amb volta de creueria com la que hi ha a la casa malgratenca de Can Soliva. Durant el segle XIX i especialment al segle XX la casa fou reformada, per habilitar-la com a cooperativa. A finals del segle XX fou rehabilitada com a equipament cultural.\nÉs un edifici cantoner de planta quadrangular que s'estructurava en tres crugies. Consta de planta baixa, pis i golfes i té la coberta a quatre vessants. El frontis es composa segons tres eixos d'obertures d'arc pla de pedra carejada, excepte el portal, que és d'arc de mig punt adovellat. A la clau del mateix en destaca un escut heràldic en relleu. El finestral del l'eix central té sortida a un petit balcó de baranes forjades. Les golfes s'obren amb petits òculs. A cada extrem de la façana, a nivell de les golfes, hi ha sengles garites amb base de pedra motllurada i està coberta amb volta esfèrica. La façana lateral presenta diverses finestres d'arc pla de pedra carejada disposades de forma aleatòria. A la façana posterior les obertures són de factura moderna. El ràfec està acabat amb una imbricació de rajols ceràmics. El tractament exterior dels murs és arrebossat i pintat. L'interior ha estat reformat per habilitar-hi la biblioteca, tot i que s'hi conserven vestigis com un cup o els arcs de la planta baixa.\nTambé es coneix com la Cooperativa.\nAntigament pertanyia a la família Desclapers. L'any 1921 s'hi va fundar la Cooperativa dels pagesos i treballadors. L'any 1981 s'hi va constituir la Societat Catalana Alt Maresme, formada per diverses cooperatives. Des de l'any 1998 funciona com a biblioteca municipal.En motiu de la restauració de l'edifici de Can Desclapers es van realitzar diversos sondejos que van posar al descobert diverses restes. Per aquest motiu es va realitzar una excavació en extensió que va permetre documentar set fases constructives, datades des d'abans del segle XVI fins a l'any 1929, quan va habilitar-se com a seu social de la Societat Cooperativa Malgratense.La intervenció es va realitzar en dues fases, durant el mes d'agost de 1995 la primera i entre l'agost i l'octubre de 1996 la segona, sota la direcció de Carme Subiranas, Josep Pujadas i Gemma Caballé.\nBONET, L. (1983). Les masies del Maresme. Barcelona: Editorial Montblanc.\nCatàleg de Béns Protegits del Pla d'Ordenació Urbanística Municipal de Malgrat de Mar (2004). Ajuntament de Malgrat de Mar.\nInventari del Patrimoni Cultural Immoble de Catalunya. Patrimoni Arqueològic i paleontològic. Malgrat de Mar (Maresme). Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació. Generalitat de Catalunya.\nInventari del Patrimoni Cultural Immoble de Catalunya. Patrimoni Arquitectònic. Malgrat de Mar (Maresme). Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació. Generalitat de Catalunya.


El control de les comunicacions privades del treballador per part de l’empresa. A raó de la STEDH de 12 de març de 2016 | El Jurista\nEl control de les comunicacions privades del treballador per part de l’empresa. A raó de la STEDH de 12 de març de 2016\nEl control de les comunicacions privades del treballador per part de l’empresa. A raó de la Sentencia del Tribunal Europeu de Drets Humans de 12 de març de 2016 (Assumpte 6149/08 Barvulescu). Implicacions pràctiques en el dia a dia de la relació empresa – treballador.\nPer Mireia Antonijuan Steegmann.\nEl Tribunal Europeu de Drets Humans resol mitjançant la sentència de data 12 de març de 2016, dictada en l’assumpte núm. 6149/08, que és lícit el control realitzat per l’empresa, de les comunicacions realitzades per el treballador utilitzant mitjans posats a disposició per la primera.\nEn el cas concret, el treballador va utilitzar un compte de Yahoo-Messenger per a realitzar comunicacions amb familiars, dins del seu horari laboral. Val a dir que aquest programa havia estat instal·lat per a usos propis del lloc de treball, seguint instruccions de l’empresa, i que hi havia expressa prohibició d’utilització per a fins aliens als propis de la feina.\nEl treballador va ser acomiadat per incompliment de les normes internes de la companyia, decisió que va ser conseqüència de la prèvia monitorització de les converses per part de l’empresa, que va demostrar l’ús personal de l’eina de treball.\nPer tant, hem de partir de que les normes de la companyia prohibien expressament l’ús personal de qualsevol mitjà de comunicació, així com advertien de possibles controls, limitant-ne el seu ús a l’estrictament professional.\nEl treballador, disconforme amb la decisió i tot considerant que s’havia vulnerat el dret a la privacitat així com el secret de les comunicacions, va impugnar l’acomiadament postulant-ne la nul·litat.\nEn realitat, la sentencia del Tribunal Europeu de Drets Humans, avala la doctrina ja consolidada dels tribunals espanyols en el mateix sentit, doncs ja el Tribunal Suprem i el Tribunal Constitucional havien fallat en el mateix sentit en casos similars. Per tant, d’entrada no és una novetat que causi cap canvi en el dia a dia de les actuals relacions empresa- treballador, sinó més aviat és la corroboració de que els tribunals espanyols i l’europeu van en la mateixa línia.\nAixí doncs, segons doctrina del Tribunal Suprem, les empreses poden accedir a les comunicacions que realitzin els seus empleats amb eines i equips professionals, sempre que aquests hagin estat prèviament informats de la prohibició d’utilitzar-los per a usos personals i advertits de possibles controls.\nEstableix la doctrina continguda en la Sentencia del Tribunal Suprem de 26 de setembre de 2007, que amb la finalitat de que qualsevol intervenció o registre sigui legítim, ha d’existir un protocol i instruccions sobre els límits i les condicions d’utilització dels ordinadors, i altres mitjans de comunicació, sigui el telèfon, sigui el correu electrònic, o programes de missatgeria instantània, etc, així com advertència de que es podrà procedir al control dels continguts. Si es compleixen aquests requisits, el registre de les comunicacions serà legítim.\nAquesta prohibició expressa, que com s’ha dit ha de ser prèvia perquè pugui operar com a tal, pot realitzar-se en qualsevol moment, ja sigui a la signatura del contracte, amb posterioritat a aquest, o fins i tot el Tribunal Constitucional, en sentencia de l’any 2013 va denegar l’empara a un treballador que havia estat acomiadat per utilitzar el telèfon mòbil i correu electrònic professionals amb finalitats particulars, tot i no haver-hi en aquell cas una prohibició explicita particular, sinó que va considerar que era suficient informació de la restricció d’us que obligava al treballador, la prohibició de l’ús d’aquests mitjans que quedava recollida al conveni col·lectiu d’aplicació.\nEn la referida sentència del Tribunal Constitucional núm. 170/2013, el Tribunal considera que la conducta empresarial de fiscalització ha estat conforme a les exigències del principi de proporcionalitat i per tant desestima el recurs d’empara interposat pel treballador acomiadat.\nLa controvèrsia sobre la facultat de control de les comunicacions dels treballadors i els seus límits, venia donada per la facultat que confereix l’article 20.3 de l’ET als empresaris quan estableix que aquest podrà adoptar les mesures que estimi més oportunes de vigilància i control per a verificar el compliment per part del treballador de els seves obligacions i deures laborals, i l’expectativa raonable d’intimitat que te un treballador al fer servir mitjans de la companyia.\nEls límits a aquest control empresarial, com dèiem ja estan establerts per la jurisprudència nacional i ara, a la vegada, avalada pel Tribunal Europeu de Drets Humans. Per tant, és l’empresa qui amb caràcter previ ha d’establir les regles d’us dels mitjans de comunicació, ha d’explicar als seus treballadors la possibilitat de que aquesta procedeixi a efectuar un control de les comunicacions que els seus treballadors realitzin en horari laboral amb els mitjans posats a disposició per la companyia.\nAquesta prohibició o limitació d’us pot fer-se de manera expressa incorporada al contracte de treball o en qualsevol moment posterior, i fins i tot té validesa la prohibició incorporada al conveni col·lectiu que sigui d’aplicació.


Bonera i Rosales eviten un nou desastre de l’Espanyol (2-2)\nEls blanc-i-blaus reaccionen a temps en un partit en què anaven perdent 2-0 al minut 75\n5 min. Barcelona 03/02/2019 14:14\n651x366 Rosales celebrant el gol de l'empat al camp del Vila-real / DOMENECH CASTELLÓ / EFE Rosales celebrant el gol de l'empat al camp del Vila-real / DOMENECH CASTELLÓ / EFE\nUna errada monumental d’Asenjo i Bonera i un magistral xut de Rosales han evitat una nova desfeta de l’Espanyol, que ha salvat els mobles (2-2) a l’Estadi de la Ceràmica en un partit que se li havia complicat de valent. Els blanc-i-blaus perdien per 2-0 al minut 75, l’escenari invers al que van viure els dos equips a l’anada dels quarts de final de la Copa del Rei. Aleshores el Vila-real va empènyer fins a trobar l’empat. Aquest cop ha sigut l’Espanyol el que hi ha posat fe –i ha tingut fortuna– per rescatar un punt més valuós pel que fa a l’estat anímic que no pas a la classificació. L’Espanyol és a dos punts del descens, però almenys ha evitat sumar la que hauria sigut la desena derrota en onze jornades.\nMalgrat el punt final, gairebé tot el partit dels blanc-i-blaus a la Ceràmica ha sigut per oblidar. L’Espanyol, directament, ha malbaratat tota la primera part, en què només ha sigut capaç d’avisar amb una centrada de Sergio García que no ha trobat rematador. El Vila-real, amb Javi Calleja de nou a la banqueta, ha sorprès amb un esquema amb tres centrals i dos carrilers, intentant reforçar la zona defensiva. Una proposta que no li ha sortit gens malament, perquè no ha patit en absolut durant tota la primera meitat davant un rival inofensiu. En un partit ple de necessitats, els groguets s’han apoderat de la pilota. Cazorla, massa còmode, ha organitzat els locals des del doble pivot, mentre que l’Espanyol, erràtic, s’ha fet un tip de perdre pilotes al mig del camp. Víctor Sánchez, Darder i Granero han anat perduts, incapaços de retenir la possessió, un pecat que ha propiciat un autèntic descontrol.\n651x366 Iborra celebra el gol que obria la llauna contra l'Espanyol / DOMENECH CASTELLÓ Iborra celebra el gol que obria la llauna contra l'Espanyol / DOMENECH CASTELLÓ\nPle de dubtes i de nervis, els dos equips s’han mesurat fins que ha sigut el Vila-real el que ha detectat un forat per on atacar. A l’esquena de Rosales, entre Pedraza i Ekambi s’han fet un tip de trobar espais. El lateral ha avisat amb un xut blocat per Diego López, mentre que el davanter ha centrat al cor de l’àrea, on Gerard Moreno ha estat compassiu amb el seu estimat Espanyol enviant una pilota als núvols tot i que la cosa més fàcil semblava enviar-la al fons de la xarxa. No ha tingut la seva millor tarda el perpetuenc, força imprecís de cara a porteria.\nA poc a poc el Vila-real ha anat fent seu el partit, centrant cada vegada més pilotes a l’àrea i obligant l’Espanyol a treure el perill com fos. Pocs minuts abans del descans Cazorla ha centrat una falta, Moreno l’ha rematat al travesser i Iborra, tot sol dins l’àrea, s’ha trobat amb la pilota als peus i només l’ha hagut d’empènyer. Poc després Moreno ha tornat a desaprofitar una claríssima ocasió. Veient l’Espanyol totalment desaparegut i irreconeixible, Rubi ha intentat tenir més pilota donant entrada a Melendo per Víctor Sánchez al descans. L’equip ha reaccionat, tard però ho ha fet, i durant el primer quart d’hora de la represa s’ha aproximat amb cert perill a l’àrea rival. El Panda, amb l’esquerra, i Dídac han avisat, atemorint uns moments l’afició local.\nEstrena fugaç de Ferreyra i Wu Lei\nPerò al Vila-real li han durat poc els nervis. Pedraza ha tornat a trobar una autopista a l’esquerra i amb la permissivitat de David López, que ha reaparegut després d’unes setmanes de lesió, ha entrat fins a la cuina per treure’s un xut que ha topat amb el pal. Poc després Hermoso ha pecat de principiant amb un penal innecessari sobre Ekambi. Cazorla no ha perdonat des dels onze metres. L’escenari no podia ser més calamitós per a l’Espanyol, sobre el qual han planat tots els fantasmes del passat. Però el futbol és capritxós i sovint s’entesta a ressuscitar equips morts. Quan semblava que l’Espanyol tornava a ser un equip aspirina s’ha trobat amb un gran favor de Bonera a un quart d’hora del final. Granero ha servit una falta, el rebuig d’Asenjo, horrible, ha sortit centrat i Bonera, encara pitjor, l’ha rematat al fons de la seva pròpia porteria. Si no ho feia algú del Vila-real, no ho aconseguia ningú de l’Espanyol, que s’ha vist amb una mica d’oxigen al tram final.\nRubi ha intentat salvar algun punt donant entrada a Chucky Ferreyra i Wu Lei, que ha viscut una estrena fugaç. El primer xinès de la història de l’Espanyol ha tocat tres pilotes: una falta rebuda, una passada llarga errada i un córner a favor provocat. No ha tingut temps per a res més. Sí que n’ha tingut Rosales per marcar per segona jornada consecutiva. El veneçolà ha exemplificat el partit de l’Espanyol: una calamitat defensiva a la primera part i una mostra de fe en atac a la segona. El lateral ha recollit una deixada de Melendo i, amb l’esquerra, s’ha tret de la màniga un autèntic obús enroscat que ha dirigit a l’escaire. Un dels gols de la Lliga, tan brillant com valuós. L’Espanyol respira però encara té l’aigua al coll.


Enric Josep Garcés i Garcés, un llibre, molta música. Tot a Faura | La Finestra\nInici Faura Enric Josep Garcés i Garcés, un llibre, molta música. Tot a Faura\nEnric Josep Garcés i Garcés, un llibre, molta música. Tot a Faura\nEn la meua infància, sobretot en l’arribada de l’estiu, passava moltes hores en la vorera de la meua casa, jugant i prenent la fresca. També, moltes hores, a casa de la família Juan Pérez i Enriqueta Garcés, pares dels meus amics, Juan Enrique Pérez Garcés, Santiago Pérez Garcés i Vicente Pérez Garcés. Grans i entranyables moments de la meua vida. No puc seguir sense dir que Enriqueta Garcés, va ser una gran persona.\nEn aquelles hores d’estiu, quan estava en la meua casa veia pujar per la vorera de davant, lentament i elegant a D. Enric Josep Garcés i Garcés, anava al cafè La Protectora, a prendre cafè i una tertúlia. Venia a Faura, sobretot, en els estius.\nLa seua germana Enriqueta Garcés, vivia en la planta baixa de la casa familiar. Enric Garcés, vivia en el primer pis.\nPràcticament, tots els dies, anava a aquesta casa a jugar amb els seus nebots. Pràcticament, veia a Enric Garcés, tots els dies.\nHo recorde amb un caràcter tranquil, educat i polit. Al mateix temps, em causava una important sensació de respecte. Anava tan elegant, igual jo no estava habituat a tanta elegància, que no m’atrevia a dirigir-me a ell.\nUna casa, dues famílies, molts i importants anys de la meua vida en el carrer Major, nº 44.\nQuè puc dir d’aquest reconeixement a D. Enric Garcés, que ser un gran professional en la música i humil com a persona.\nEl dia anterior, a la presentació del llibre, vaig estar amb la seua filla Maruja, en la seua casa, carrer Major, 44, menjant un trosset, bé, dos trossets de pastís, acompanyats d’un Nescafe. El Nescafe i el pastís, no podien anar millor servits. Venien amb una xicoteta safata metàl·lica, de més de 100 anys d’antiguetat. Probablement, de la mare de D. Enric Garcés. Imaginar-vos que saboros estaria el pastís.\nUna forta abraçada a la seua família.\nArticle anteriorFa 33 anys, el foc, es va portar la vida de Jesús Balanzá, veí de Benifairó de les Valls\nArticle següentLA PLAZA DEL MÚSICO SEBASTIÁN CUMPLE CUARENTA AÑOS DE HISTORIA – QUARTELL\nEL TALLER DE DANSA CONTEMPORÀNIA DEL CEIP SANT VICENT FERRER DE FAURA CONCLOURÀ AMB “LA CONSAGRACIÓ DE LA PRIMAVERA”\nJUNTS PER FAURA REQUEREIX AL GOVERN ESPANYOL REVISAR LA PROHIBICIÓ GENERAL DE LES CREMES AGRÍCOLES\nVídeo Fira de Faura 2014\nSUBHASTA SOLIDÀRIA DE QUADRES A BENEFICI D’AFACAM A L’AJUNTAMENT DE FAURA


Rafal contracta a quinze peons agrícoles per a la neteja de vials i zones verdes durant el període estival | www.rafal.es\nL’Ajuntament de Rafal ha contractat quinze peons agrícoles per a la neteja de vials i zones verdes durant el període estiuenc. El procés d’ocupació ha sigut possible gràcies a la subvenció de 50.040 euros concedida pel Conveni *SEPE *CCLL dins del programa de foment de l’ocupació agrària en zones rurals deprimides. Una quantia superior a la rebuda l’any anterior i que ha permès al Consistori l’ocupació d’aquest grup de professionals. Aquest procés ha beneficiat de forma molt notòria a la llista d’aturats en aquest camp, ja que després d’aquesta contractació ha quedat buida. L’edil d’Ocupació, Noemí Cutillas, ha mostrat la seua satisfacció davant aquest fet, “que ara ens hàgem quedat a zero en desocupació en aquesta categoria és alguna cosa per a assenyalar i celebrar i del que ens sentim completament orgullosos”.\nLes labors que s’han engegat en els últims dies abastaran quatre mesos, de juny a setembre. Per a una major efectivitat dels treballs els peons han sigut dividits en dos grups. El primer, que ja ha iniciat les labors, finalitzarà el 10 de setembre. El segon torn començarà el pròxim 2 de juliol fins al vint-i-vuit de setembre. Els treballadors realitzaran un total de seixanta-quatre jornades de sis hores al dia. Durant aquest període laboral atendran la neteja i el manteniment dels vials i zones verdes del municipi amb l’objectiu d’evitar incidents i mantenir la bona imatge dels seus carrers. Un procés que es repeteix igual que altres anys a causa dels bons resultats registrats tant per a Rafal com per als peons que reben aquesta oferta laboral.\nCutillas ha indicat que “en l’equip de govern actual seguim apostant per contractar a tots els peons agrícoles aturats del llistat del Servef”. Així mateix, l’edil ha destacat que “d’aquesta forma de fer política es beneficien tots els aturats agrícoles i no es deixa a ningú sense treball dins d’aquesta subvenció o categoria”. En aquest sentit la regidor ha assegurat que “continuem aplicant totes les polítiques d’Ocupació que afavorisquen al nostre municipi vengen d’on vengen i seguim treballant per a sol·licitar totes les subvencions possibles i així ho vam demostrar dia a dia”. D’aquesta forma Cutillas ha deixat clar que des de l’Ajuntament de Rafal continuaran treballant per a eradicar la desocupació en el municipi que encadena ja quatre mesos de baixada, un aspecte més que positiu.


ESBORRANY D'ORDRE DE LA CONSELLERIA DE CULTURA I EDUCACIÓ PER LA QUAL ES DESENROTLLA L'ESTRUCTURA DEL SERVEI DE PREVENCIÓ DE RISCOS LABORALS DEL SECTOR DOCENT.\nEn desenrotllament de la disposició addicional tercera de la Llei 31/1995 de Prevenció de Riscos Laborals (BOE núm. 269, de 10 de novembre), el Govern Valenciá ha aprovat per Decret …. el Reglament dels Serveis de Prevenció de Riscos Laborals en l’àmbit de l'administració de la Generalitat Valenciana i els seus organismes autònoms.\nEn la citada normativa es preveu la creació de tres serveis de prevenció en els sectors d’administració pública i justícia, sanitari i docent.\nLa disposició addicional primera de la norma autonòmica habilita el titular de la Conselleria de Cultura i Educació perqué dicte les disposicions i adopte les mesures necessàries per a l'organització i la dotació dels recursos humans i materials necessaris per al desenrotllament de les activitats preventives del Servei de Prevenció en el seu sector.\nPer aixó, i prèvia consulta amb les organitzacions sindicals més representatives en l'ámbit sectorial i presents en la Comissió Paritària de Seguretat i Salut en el Treball de la Generalitat Valenciana,\nL'objecte de la present ordre es estructurar i organitzar el Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Sector Docent en el si de la Conselleria de Cultura i Educació.\nSegon. Ambit d’aplicació\nLa present ordre serà d’aplicació als e'mpleats públics -docents i no docents- que sota qualsevol forma de relació jurídica amb la Conselleria de Cultura i Educació presten servici o desenrotllen les funcions docents en un mateix centre educatiu. També s'inclouran en el seu àmbit d’aplicació els funcionaris docents destinats en altres centres, sempre que hi desenrotllen les funcions que els són pròpies.\nS’entendrá com a Servei de Prevenció de Riscos Laborals el conjunt de recursos humans i materials necessaris per a la realització d'activitats de prevenció, a fi de garantir l'adequada protecció de la seguretat i la salut dels empleats públics, assessorant i assistint per a aixó a l'administració, als esmentats empleats, als seus representants i als òrgans de representació especialitzada.\nLa modalitat escollida per al desplegament de les activitats preventives és la de servici de prevenció propi.\nEl Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Sector Docent s'estructura en una unitat central de coordinació i programació i en tres seccions de prevenció de riscos laborals, una per cada provincia.\nLa Unitat Central de Coordinació i Prograrnació de tota l’activitat que, en matèria de prevenció de riscos laborals, es planifique en l'ámbit de la Comunitat Autónoma Valenciana dependrà de la Direcció General de Personal.\nLes seccions de Prevenció de Riscos Laborals es creen com a unitats administratives incardinades en les direccions territorials de la Conselleria de Cultura i Educació amb una doble dependència orgànica, de la direcció territorial, i funcional, de la Direcció General de Personal.\nSisé. Recursos humans\nLa Unitat Central de Coordinació i Programació tindrà un caràcter interdisciplinari, i la integrarà el cap del Servei de Prevenció de Riscos Laborals i un tercer de nivell superior, amb la capacitació i titulació exigida, per cada una de les especialitats i disciplines previstes en el capítol VI del Reial Decret 39/1997, de 17 de gener (BOE núm. 27, de 31 de gener): Seguretat, Higiene, Ergonomia i Psicosociologia i Medicina del Treball.\nCada una de les tres seccions de Prevenció de Riscos Laborals haurà de comptar amb tècnics de prevenció de nivell superior en un nombre d'efectius proporcional a les necessitats de cada territori.\nD’altra banda, tant la Unitat Central de Coordinació i Programació com les seccions territorials integraran en la seua organització un nombre que es considere adequat i suficient per a l’exercici de les seues funcions de tècnics de prevenció de nivell intermedi especialistes- i de personal administratiu.\nSeté. Recursos materials\nTant les seccions territorials com la Unitat Central de Coordinació i Programació disposaran de locals i equipament tècnic per al correcte acompliment de les seues funcions pel que fa a les especialitats tècniques de Seguretat en el Treball, Higiene Industrial, Ergonomia i Psicosociologia, i s'atindran en esta matèria al que ha dictaminat la Comissió Nacional de Seguretat i Salut en el Treball en els seus "Criteris d'autorització per a l'acreditació de servicis de prevenció aliens", de 26 de febrer de 1998.\nEn relació amb l'especialitat de Medicina del Treball, i en la seua correlativa activitat a desenrotllar de vigilància de la salut, s'atindrà al que disposa l'article 15 de I'Ordre de 20 de febrer de 1998 (DOGV núm. 3.277, de 2 de juliol), de la Conselleria de Sanitat, per la qual es desenrotllen les competències de l'autoritat sanitària en la Comunitat Valenciana establides en el Reglament dels Serveís de Prevenció (Reial Decret 39/1997, de 16 de gener).\nHuité. Integració i coordinació de llactivitat preventiva\nLa prevenció de riscos laborals no esgota el seu contingut com a tal en el desplegament de les funcions pròpies del Servei, ja que haurà d'integrar-se en l’organització administrativa de la Conselleria de Cultura i Educació, en el conjunt de les seues activitats i decisions, tant en els processos tècnics, en l’organització del treball i en les condicions en què este es preste com en la línia jeràrquica inclosos tots els nivells.\nLa integració de la prevenció en tots el nivell jeràrquics de l’administració educativa implica, a més, l’atribució a tots ells i l’assumpció per estos de l’obligació d’incloure la prevenció de riscos en qualsevol activitat que realitzen o ordenen i en otes les decisions que adopten.\nLes unitats orgániques de la Conselleria participaran en el desenrotllament de les activitats de prevenció de riscos laborals en els àmbits funcionals que els són propis, en concret:\na) A la Secretaria General, a través de la Inspecció i Avaluació Educativa, el control i supervisió de normes i instruccions en matèria de prevenció de riscos en els centres educabus dependents de la Conselleria de Cultura i Educació.\nb) A la Direcció General de Régim Económic li competix l’execució dels programes d’actuació preventiva en matèria de redacció i execució d’obres i instal-lacions.\nc) A la Direcció General de Centres Docents, la proposta als òrgans competents -Direcció General de Règim Econòmic o direccions territorials- sobre intervencions preventives de riscos laborals en la infraestructura dels centres escolars públics.\nd) A la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística li correspondrá la programació, execució i avaluació de programes de formació en matèria de prevenció de riscos laborals de personal docent.\nA fi de garantir i facilitar la integració de l'activitat preventiva en els distints ámbits funcionals, el Servei de Prevenció de Riscos Laborals prestarà assessorament i assisténcia tècnica a les unitats orgàniques directament implicades i a l’organització administrativa en general.\nNové. Actuacions del Servei de Prevenció\nA) La Unitat Central de Coordinació i Programació assumirà les funcions següents:\na) Planificació de l’avaluació dels factors de rice i de la seua correcció per mitjà de l’adopció de les mesures preventives adequades, d'acord amb l'article 16 de la Llei 31/1995.\nb) Elaboració del procés i els procediments d'avaluació dels riscos laborals en la Conselleria de Cultura i Educació per a la seguretat i la salut dels empleats públies, tant del personal docent com del personal no docent.\nc) Fixació de les prioritats d’actuació en coordinació amb la Comissió Sectorial de Salut i Seguretat en el Treball en relació amb els objectius perseguibles en els plans i programes d'actuació preventiva.\nd) Participació i assessorament en la preparació dels plans d’emergència.\ne) Assessorament a la Comissió Sectorial de Seguretat i Salut en el Treball de la Conselleria de Cultura i Educació.\nf) Assessorament i participació en la forrnació i organització dels equips de primers auxilis.\ng)Planificació de la vigiláncia de la salut dels empleats públics en funció dels riscos derivats del treball, d'acord amb l'article 22 de la Llei 31/1995, de Prevenció de Riscos Laborals, i l'article 18 de l’Ordre de 20 de febrer de 1998, de la Conselleria de Sanitat.\nh) Pressupostar els recursos econòmics per a l’execució dels programes propis del Servei de Prevenció de Riscos Laborals.\ni) Coordinació funcional de les seccions incardinades en les direccions territorials.\nj) Ompliment dels informes sobre tramitació de sol-licituds que suposen l’adaptació o el canvi de lloc de treball per a empleats amb sensibilitat contrastada a determinats riscos.\nk) Implementació d'un sistema d’infonnació normalitzat: sobre els danys derivats del treball que possibilite estudis estadístics i tractament de dades.\nl) Elaboració de la memória anual d'activitats en matéria de prevenció de riscos laborals del sector docent.\nB) Les seccions de Prevenció de Riscos Laborals assumiran les funcions següents.\na) Avaluació dels riscos laborals i proposta de correcció i control.\nb)Desenrotllament en el seu territori, en els terminis estipulats per la planificació general, dels programes de prevenció de riscos laborals que puguen afectar a la seguretat i salut\nc) Coordinació, en la mesura del possible, dels programes de prevenció de riscos laborals.\nd) Execució, i, si escau, seguiment, de la vigiláncia de la salut dels empleats públics del sector docent.\ne) Seguiment de les propostes de correcció.\nf) Informació periódica de la marxa dels programes de prevenció de riscos laborals.\ng)Assessorament a les unitats técniques de les direccions territorials de les mesures correctores que cal adoptar en matèria de prevenció de riscos laborals.\nh) Informació i assessorament a les direccions territorials sobre les mesures de control o reducció dels riscos que no s'hagen pogut evitar.\ni)Assessorament als delegats de prevenció i als comités provincials de Seguretat i Salut en el Treball.\nj)Coordinació, infonnació, formació i assessorament de les actuacions dels empleats públics en els centres de treball de la Conselleria.\nDeu. Provisió de llocs de treball\nEls llocs de treball es proveiran per personal funcionarial que reunisca els requisits necessaris de conformitat amb el que disposa el text refás de la Llei de Funció Pública Valenciana i la resta de normativa vigent de desenrotllament d'aplicació al personal de l'administració del Consell de la Generalitat Valenciana.\nOnze. Auditories tècniques\nD'acord amb el que preveu l'artiele 12 de l'annex del Decret...., de 200 1, del Govem Valenciá, el Servei de Prevenció serà sotmés a auditoria, com a instrument de gestió, amb una periodicitat, al menys, de cada cinc anys, i en un primer moment quan es finalitze l'avaluació inicial de riscos, tot aixó, sense perjudici de les funcions atribuides a la Inspecció de Treball i Seguretat Social de l'article 9 de la Llei de Prevenció de Riscos Laborals.\nEs faculta el director general de Personal perquè dicte les disposicions necessàries per a l’execució de la present ordre en l'àmbit de les seues competències.\nEls membres del Servei de Prevenció hauran de comptar, en l'exercici de les seues funcions, amb la màxima col-laboració dels empleats públics de la Conselleria de Cultura i Educació i tindran lliure accés a tots els centres i dependències del sector docent.\nL'actívitat de vigilància de la salut serà desenrotllada pel Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Sector Docent i podrà ser complementada des del sector de reconeixements mèdics del Gabinet Tècnic de Seguretat i Higiene en el Treball i/o per una entitat acreditada per l'autoritat sanitària com a servici de prevenció alié.