Inici » Ambiental » Biodiversitat a Catalunya\nLa publicació "Biodiversitat a Catalunya: el repte de la conservació" recull un seguit d'activitats, actuacions i projectes promoguts o participats per la Generalitat de Catalunya -i altres actors com les universitats o les entitats ambientals- sobre com preservar la diversitat biològica de casa nostra.\nDll, 01/10/2012 - 10:31\nEs tracta d'una publicació digital, editada pel Departament de Territori i Sostenibilitat, que s'ha presentat al Congrés Mundial de la Natura, de l'UICN celebrat del 6 al 15 de setembre a Corea.\nA Catalunya, la conservació del patrimoni natural i la biodiversitat s’emmarca en els principis del Conveni per a la diversitat biològica de les Nacions Unides (CBD) , i també en l’Estratègia de la Unió Europea per a la biodiversitat fins al 2020. Els Objectius d'Aichi, aprovats l’any 2010 a Nagoya, durant la cimera de les Nacions Unides sobre biodiversitat, marquen el rumb per redreçar el desenvolupament cap a la conservació dels hàbitats i les espècies, el manteniment dels béns i serveis ambientals i l’ús eficient dels recursos naturals.\nEl repte és desplegar en clau local aquests objectius globals derivats del CBD, i promoure una acció governamental concordant, a l’empara del Pla d’acció dels governs subnacionals, les ciutats i altres autoritats locals sobre biodiversitat 2011-2020. Catalunya, involucrant-se en aquestes estratègies i directrius d’àmbit internacional, busca espais on compartir experiències per enriquir la seva Estratègia de biodiversitat.\nLes propostes o exemples presentats en aquest llibre s'agrupen en tres àmbits: el coneixement, la conservació i l'ús sostenible del patrimoni natural.\nLa publicació remarca la importància de generar, organitzar i fer accessible la informació sobre el patrimoni natural a Catalunya (Cartografia dels hàbitats a Catalunya, Banc de dades de biodiversitat de Catalunya, Inventari d’espais d’interès geològic) i com l'avaluació de components del patrimoni natural permet prioritzar i orientar adequadament la seva gestió (avaluació del grau d’amenaça i l’estat de conservació dels hàbitats, recerca aplicada sobre els sistemes naturals). Per últim, aquest apartat recull com s'identifiquen les tendències mitjançant programes de seguiment (cartografia d’espècies d’interès per a la conservació, seguiment dels ocells a Catalunya, seguiment de papallones diürnes, seguiment de la biodiversitat marina).\nEn relació a la recuperació de les espècies amenaçades, el llibre destaca el pla de recuperació del trencalòs, la reintroducció del xoriguer petit i el pla de conservació d’una espècie endèmica: el tritó del Montseny.\nCom a segon punt, es ressalta la protecció del 30% del territori català, i es fa un repàs del sistema d’espais naturals protegits de Catalunya.\nPer il·lustrar la restauració dels ambients naturals degradats es recull la restauració d’una zona humida: l’Estany d’Ivars i Vila-sana, la restauració ambiental al Parc Natural de Cap de Creus: la deconstrucció del Club Med, i la restauració de la connectivitat a l'eix transversal (C-25).\nTambé es fa necessària la gestió dels espais protegits humanitzats, tot conciliant la seva conservació amb l'ordenació de l'ús públic i el desenvolupament sostenible del territori.\nI, per últim, la promoció de la custòdia del territori, que s'està consolidant a Catalunya com una estratègia innovadora per a la conservació del territori i la biodiversitat en espais públics i privats. Aquí s'apunta l'acord de col·laboració del Departament de Territori i Sostenibiliat i la Xarxa de Custòdia del Territori 2011-2014 i les subvencions a entitats de custòdia.\nL'ús sostenible del patrimoni natural\nAquest apartat comença amb la garantia d'un model territorial sostenible, és a dir, una planificació territorial integrada que incorpora els objectius de conservació del patrimoni natural i que garanteix l'articulació adequada amb el sistema de ciutats i infraestructures. Com a exemple d'aquest model, es presenta el pla territorial metropolità de Barcelona i el pla director urbanístic del sistema costaner.\nReorientar les polítiques sectorials, aquest és un altre objectiu de l'ús sostenible del patrimoni natural, amb actuacions com l’avaluació ambiental estratègica, les mesures agroambientals en prats i pastures o la millora dels ecosistemes aquàtics.\nI integrant els objectius de conservació en polítiques com les d'ocupació, turístiques, industrials, energètiques, es promouen noves oportunitats (com per exemple el Pla d’acció d’agricultura ecològica, o el turisme i la conservació de la natura a la zona volcànica de la Garrotxa).\nFinalment, el reforç de les polítiques davant el canvi global comporta adoptar mesures de mitigació del canvi climàtic o adoptar criteris de responsabilitat exerior en la conservació de la biodiversitat.\nPodeu consultar o baixar-vos la publicació des del web del Departament de Territori i Sostenibilitat, ja sigui en català, castellà, anglès o francès i amb dues modalitats: per a dispositius amb lector Flash o per a dispositius mòbils.\nDonar sang, primordial també abans de l’estiu\n‘Dona el millor de tu. Dona sang’, la campanya que pretén augmentar un 10% les donacions en relació a una setmana habitual.\nFestes de la primavera, moment per participar i fer comunitat\nA molts indrets de Catalunya acostumen a celebrar-se cada any aquestes festes per donar la benvinguda al bon temps, una tradició que es comparteix també amb molts altres països.


Redacció Catalunyapress | dissabte, 3 de juny de 2017\nLa carta de Carles Puigdemont a la Comissió de Venècia ha tingut resposta. Aquest organisme amb seu a Estrasburg, recorda el president de la Generalitat que qualsevol referèndum hauria de "portar-se a terme d'acord amb les autoritats espanyoles".\nEl president de la Comissió de Venècia, Gianni Buquicchio, destaca que l'organisme "ha emfatitzat consistentment la necessitat que qualsevol referèndum es dugui a terme en compliment amb la Constitució i amb la legislació aplicable".\nEn una missiva que el president va enviar el 29 de maig informava de la intenció del Govern de celebrar un referèndum pactat amb el Govern de Mariano Rajoy i demanava la col·laboració d'aquest organisme.\nL'anomenada oficialment Comissió Europea per a la Democràcia a través del Dret respon a Puigdemont que aquest organisme no farà res al marge de l'Executiu espanyol. I per això, han enviat una còpia de la carta al representant espanyol en el Consell d'Europa, Luis Javier Gil.\nBuquicchio agraeix que Puigdemont hagi informat a aquest ens consultiu del Consell d'Europa sobre les seves intencions i assenyala que "pren nota" de la voluntat del Parlament de cooperar amb la Comissió de Venècia complint amb el seu Codi de Bones Pràctiques sobre Referèndums.\nDe fet, en aquest Codi es deixa clar que "el principi de sobirania del poble permet que aquest prengui decisions només d'acord amb la llei".\nI que la celebració d'un referèndum "ha de ser permesa només quan es trobi estipulat en la Constitució o en una llei d'acord amb aquesta".\nLEGITIMITAT DEMOCRÀTICA I LEGALITAT DE L'ESTAT DE DRET\nEl jurista i membre de la Comissió de Venècia Josep Maria Castellà ha assegurat en relació al procés sobiranista català que "no es pot apellar a la legitimitat democràtica contra o per sobre de l'Estat de Dret".\nLa Comissió de Venècia, el nom formal de la qual és Comissió Europea per a la Democràcia a través del Dret, és l'òrgan consultiu del Consell d'Europa en dret constitucional, està format per juristes dels Estats i entre les seves funcions està pronunciar-se sobre la idoneïtat de procés refrendarios.\nEl conflicte entre legitimitat i legalitat es planteja en el procés sobiranista català perquè la Generalitat apella a la possibilitat de celebrar un referèndum perquè així ho han avalat els ciutadans en les últimes eleccions --legitimitat--, mentre que el Govern mostra el seu rebuig apellant a l'ordenament jurídic --legalitat--.\nJosep Maria Castellà ha argumentat que la legitimitat va lligada a la legalitat en els Estats democràtics de dret de l'entorn cultural europeu, per la qual cosa, sense respecte a l'Estat de Dret, "la democràcia és revolucionària i per tant no té límits al poder".\n"En canvi, la democràcia constitucional compagina la legitimació democràtica amb el control del poder, la garanties dels drets fonamentals i la submissió al dret d'autoritats i ciutadans", reflexiona el jurista, doctor en Dret i professor de la Universitat de Barcelona (UB).\nEncara que cada cas presenta les seves "singularitats", Castellà assenyala que hi ha dos informes de la Comissió relatius a referèndums de secessió, el de Montenegro de 2005 i el de Crimea de 2014, i també s'ha pronunciat sobre referèndums constitucionals i ha elaborat un codi de bones pràctiques.\nMARC LEGAL I SUPERVISIÓ\nLa Generalitat ha enviat aquesta carta a la Comissió sense especificar el marc legal amb el qual convocarà als ciutadans i, preguntat per això, Castellà assenyala que la Comissió aborda "reformes constitucionals o lleis relatives a qüestions constitucionals i de drets humans una vegada són publicades".\nEn aquests assumptes, el jurista recorda que la finalitat de la Comissió és assessorar sobre l'adequació que presenten aquestes reformes o normes "als estàndards jurídics europeus".\nSegons explica Castellà, la funció dels juristes com ell és debatre els informes que li plantegen a la Comissió, a més d'intervenir en l'elaboració d'aquests informes com a ponents; també participen en fòrums acadèmics i en missions de "supervisió electoral".\nCada Estat membre de la Comissió, ara són 61, designa a dos membres normalment especialistes en dret constitucional, aquests no té cap mandat i actuen "lliurement", d'acord amb criteris jurídics i no representant als Estats.\nExposa que, sent ell membre de la Comissió, mai s'han votat els informes i tots s'han adoptat per consens; en el cas d'Espanya, l'encarregat de designar als seus dos membres és a proposta del Centre d'Estudis Polítics i Constitucionals.


Posturologia | Osteo PNI\nLa Posturologia és una ciència recent que estudia el to muscular i la seva regulació. Parlar de postura és parlar del to muscular, no de la posició del segment corporal. Dedica un gran coneixement a la neurofisiologia del cos humà: centres i vies nerviosos i captors sensorials.\nEl to muscular és reflexe, està regit pel sistema nerviós extrapiramidal, que es subcortical, inconscient.\nPodríem definir el to muscular com una sèrie de contraccions musculars contínues que ens permeten mantenir-nos de peu i no només això, ens permeten moure’ns, desplaçar-nos, còrrer, saltar i fer tot tipus d’activitats sense perdre l’equilibri.\nPer entendre’ns, estudia com ens mantenim de peu i amb quins mecanismes de control i de regulació.\nLa bipedestació és un conseqüència de la evolució filogenètica de l’home però planteja un problema d’estabilitat. Estem contínuament oscil·lant per a mantenir l’equilibri del centre de gravetat i ens desajustem freqüentment per poder adaptar-nos a l’entorn.\nPer aconseguir això utilitzem preferentment les informacions dels captors que venen dels ulls i la planta del peu però també el sistema vestibular, el sistema visceroceptiu i propioceptiu i les emocions. Les informacions rebudes a través del sistema estomatognàtic (ATM, oclusió…) també poden interferir o modular la regulació del sistema postural.\nJa desde l’inici del s.XIX, Charles Bell plantejava el problema que la posturologia intenta resoldre. “Com un ser humà manté la seva postura de peu o inclinada contra la força del vent ? Quin és el sentit o la funció que ho permet?”\nA partir del S. XIX, il·lustres neuròlegs com Romberg, Babinsky, Barré són els primers en observar problemes posturals en els seus pacients. Llavors el paper de la majoria de captors sensorials estava ja descobert. Romberg va posar en evidència la importancia dels ulls, Longet la propiocepció de la musculatura paravertebral, Flourens la influència del sistema vestibular, i Sherrington el “sentit” muscular. L’any 1890 Vierodt fundaba la primera escola de posturografia a Berlín.\nOsteòpates com Little john i Fryette i els podòlegs Brègere i Ledos també es van interessar per la postura. Charles Darwin ja havia parlat abans de postura i emocions en les seves demostracions.\nMés endavant apareix a França el Dr. Baron, del laboratori de Posturografia de l’Hospital Sainte-Anne de París amb una tesina publicada el 1955, sobre la importància dels músculs oculomotors i l’actitud postural.\nA partir del 1980 P.M. Gagey, que estudiava pacients amb desordres posturals produïts per traumatismes cranials, va crear la plataforma estabilomètrica juntament amb B. Weber.\nSense dubte, això va permetre quantificar i medir aquesta oscil.lació contínua de la nostra postura i realitzar nombrosos estudis amb milers de pacients a França, patrocinats pel Govern. Es van establir uns paràmetres oscil.latoris fisiològics i els valors de disfunció o patologia.\nLa plataforma estabilomètrica permet medir com influeixen en la postura d’un pacient unes ulleres, unes plantilles, aparells d’ortodòncia i altres estímuls als que es pot sotmetre el pacient.\nAquí també apareixerà una figura important per al desenvolupament de la posturologia, el professor Da Acunha, oftalmòleg creador de l’escola portuguesa, qui va definir el síndrome de deficiència postural.\nBourdiol, podòleg francés va ser el primer en utilizar i demostrar la influència de plantilles posturals en els pacients.\nJ.P. Roll, més tard, amb els experiments amb estimulacions vibratòries sobre els captors, ha permés entendre millor aquest sistema. Actualment continua investigant a la Facultat de Medicina París-Descartes.\nA nivell clínic les aportacions de Philippe Villeneuve i el seu equip en els últims anys i del professor Igansi Beltrán de la Facultat de Podologia de Barcelona, amb els qui he pogut estudiar , són uns dels referents en la Posturologia.\nAvui en dia països com el Japó, Canadà , Austràlia, França compten amb nombrosos invertigadors que continuen experimentant per aprofundir en el coneixement de la regulació postural.\nÉs un sistema complex, multisensorial i reflexe que ens ajusta contínuament contra la gravetat i les influències de l’entorn.\nLa posturologia ha demostrat amb numerosos estudis i publicacions que el to muscular siempre s’anticipa al moviment conscient o voluntari. Per tant, si hi ha un problema en tota aquesta regulació tan complexa hi haurà una repercussió a nivell del sistema musculoesquelètic, ja sigue en forma de dolor o de disfunció, pèrdua d’estabilitat, mala coordinació..etc\nQuè altera el sistema postural?\nEls traumatismes físics: caigudes, distensions, un part traumàtic, males posicions repetides..\nLes informacions rebudes pel cos a través d’ortesis externes: plantilles, ulleres o una ortodòncia mal integrades pel sistema postural podrien desencadenar dolors i tensions inclús a distància, ja que el cos intentarà compensar. Aquesta situació és molt més freqüent del què ens pensem.\nL’aspecte bioquímic: problemes digestius, per mala alimentació i hàbits de vida també poden distorsionar la viscerocepció (informació rebuda a través de les vísceres) i modificar la nostra postura.\nL’aspecte emocional: estrès, pors, incertesa, ràbia. condicionen la resposta del sistema postural.\nÉs per totes aquestes interaccions que els professionals de la salut que s’interessen des de fa molts anys per l’estudi i la comprensió de la postura: il.lustres neuròlegs dels inicis del segle XIX, podòlegs, fisioterapeutes i osteòpates, odontòlegs i ortodontistes, oftalmòlegs i optometristes, inclús professionals que necessiten el cos com a instrument: músics, esportistes professionals, professors de ball, art dràmatic..\nQuè fa el posturòleg?\nBuscarà quin és el captor que desajusta el sistema tot i que el més freqüent és que hi hagin varies adapatacions i sistemes compensatoris. Intenta comprendre millor el problema del pacient desde la seva causa i també amb les seves compensacions encara que no sigui sempre tan simple ni senzill.\nA través d’una sèrie de tests clínics específics i validats científicament, juntament amb les medicions de la oscil.lació postural registrades per la plataforma estabilomètrica, determinarem el tractament més adeqüat a cada pacient.\nGeneralment el posturòleg serà podòleg, fisioterapeuta, osteòpata, odontòleg u oftalmòleg. Depenent de la seva professió utilitzarà uns tests més específics i tindrà unes eines terapèutiques diferents.\nEl pacient postural:\nPresentenvariada simptomatologia i examens mèdics dins la normaliat:\nDolor crònic: cefalees, dolor retroocular, cervicàlgies, lumbàlgies\nDesequilibri: vertigens, nàusees, inestabilitat postural..\nOftalmològics: visió doble, diplopia, vista cansada.\nMúsculo-esquelètics: contractures, tendiniopaties, dismetries, alteració de la percepció de l’esquema corporal.\nTranstorns d’aprenentatge: dislèxia, disgrafia, dèficit de concentració i atenció…\nPsicològics: ansietat, estrès, fobies..\nPlantilles posturals exteroceptives (podòlegs especialitzats en posturologia).\nPrismes (per optometristes u oftalmòlegs especialitzats en posturologia).\nALPH (sistema d’informació neurosensorial a través de petits estimuls de resina col.locats en les dents).


Résidence Ker Juliette Pornichet França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nRésidence Ker Juliette2 Avenue Des Bleuets, Sainte-Marguerite, Pornichet, França - Veure al mapaNotable7,9Basada en253comentarisRésidence Ker JulietteVeure més fotos"Beautiful, spacious appartment. Good kitchen."FlowingstoneFinlandPiscinaVeure més fotosVeure totes les 44 fotosMolt bona ubicació 8,6Veure al mapa8,6UbicacióParticularitats que li encantaranbalcó/terrassa\nApartament Dúplex (4-5 Adults) (Duplex Apartment (4-5 Adults))\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Résidence Ker Juliette és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Pornichet. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Résidence Ker Juliette, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, habitació familiar, lloguer de cotxes, restaurant. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com centre esportiu, sauna, piscina exterior, parc infantil, pistes de tennis que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Résidence Ker Juliette la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Pornichet.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióbanyera balcó/terrassaempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l'import de l'estada en arribar. Comentaris recents de clients


L'Impuls de la Lectura arriba a 610 centres en el tercer any d'implantació - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nL'Impuls de la Lectura arriba a 610...\nL'Impuls de la Lectura arriba a 610 centres en el tercer any d'implantació\nAquest curs s’hi han sumat 110 centres nous i s’oferiran més de 900 activitats arreu del territori\nEls primers resultats del programa, que va començar el curs 2011-2012, s’han vist reflectits en l’informe PISA\nEl principal objectiu de l’Impuls de la Lectura és lluitar contra el fracàs escolar i reforçar el domini de la lectura al llarg de tota l’escolaritat\nUn total de 610 centres participen aquest curs en el tercer d’any d’implantació de l’Impuls de la lectura, un projecte del Departament d'Ensenyament que té com a principal objectiu lluitar contra el fracàs escolar i reforçar el domini de la lectura al llarg de tota l’escolaritat. Enguany, als 500 centres que ja hi participaven, se n’hi han sumat 110 de nous -95 escoles d’educació infantil i primària i 15 instituts de secundària- i es realitzaran unes 946 accions formatives al voltant de tot el territori.\nDe fet, l’Impuls de la Lectura, que es va posar en marxa als centres catalans el curs 2011-2012, ja ha obtingut els primers resultats positius que s’han reflectit a l’informe PISA 2012 a Catalunya, que el Departament d’Ensenyament va presentar el dia 3 de desembre. Així, la comprensió lectora va ser l’àmbit avaluat on millors resultats obtenen els alumnes, amb 501 punts, fet que situa a Catalunya per sobre de la mitjana dels països de l’OCDE que està en 496 punts.\nL’Impuls de la lectura, que s’emmarca en el Pla Nacional de Lectura (2011-2015) del Govern de la Generalitat, inclou un conjunt d’activitats per treballar la lectura en totes les àrees del currículum. En total es preveu que durant aquest curs es realitzin aproximadament 946 accions formatives per tot el territori, des de jornades i presentacions, a cursos de formació. Per primer cop enguany centres no inscrits al programa també han pogut participar a les conferències sobre l'aprenentatge inicial de la lectura -cicle de 5 conferències que s’ha dut a terme a cada territori-.\nEn relació a la formació que realitzen els centres educatius, en el primer any es treballen els components de la competència lectora i, en el segon any, es tracta l'ensenyament explícit de les estratègies de lectura i el desenvolupament de l'hàbit lector en el temps de lectura. També en el segon s'inicia el treball sobre l'aprenentatge inicial de la lectura, que es continua en el tercer any. I el tercer any de formació, que es du a terme per primer cop, es basa en el tractament de la lectura a les àrees com a eina d’aprenentatge (llegir per aprendre) i també en la fluïdesa lectora.\nL'impuls de la lectura planteja la lectura com una estratègia per a l’èxit escolar en totes les etapes i matèries. Entenent que la lectura és la base per a tot l’aprenentatge, s’estableix una estratègia transversal per poder millorar el rendiment escolar. L’Impuls de la lectura té 3 eixos principals:\n- Saber llegir, on es desenvolupa la capacitat de llegir, comprendre i analitzar textos. L’objectiu és analitzar la forma d’ensenyar a llegir i amb quins materials es fa.\n- Llegir per aprendre: un cop assolida la lectura, desenvolupar la capacitat d’usar-la com a eina d’accés a la informació, la descoberta i l’ampliació de coneixements.\n- El gust per llegir: l’hàbit lector afavoreix el creixement personal i l’aprenentatge al llarg de la vida.\nLa competència lectora és imprescindible per a desenvolupar-se en els diferents àmbits de la vida, i aquesta competència està estretament lligada amb l’expressió oral i l’expressió escrita. La millora de la competència lectora facilita l’adquisició d’altres matèries educatives. L’Impuls de la lectura és una estratègia compartida per: alumnat, professorat, centres educatius i famílies.


Antoni Marí, president de Sa Nostra, presenta la seva renúncia\nJoan Moncades, vicepresident, s'encarregarà de la presidència com a màxim tres mesos\nEl president de la Caixa de les Balears Sa Nostra, Antoni Marí Ramon, va presentar ahir la seva renúncia «a la designació del Consell Insular d'Eivissa i Formentera com a representant d'aquesta institució als òrgans de govern de Sa Nostra. Aquesta renúncia comporta el cessament en el càrrec de president», segons explicà en una nota informativa.\nPilar Costa, presidenta progressista del Consell pitiús, afirmà ahir que l'actuació de Marí ha estat «immaculada, honesta i transparent». També explicà que Marí li havia manifestat el seu desig de renunciar, tot i tenir un any més de mandat, per la nova corelació de forces en el si de l'entitat després de les eleccions locals i autonòmiques.\nDe fet, Marí ha encapçalat l'entitat creditícia aquests últims tres anys amb el suport del Partit Popular. Ara que Sa Nostra es prepara per viure un procés de renovació en els òrgans de govern, que donarà entrada a un bon nombre de representants progressistes, el president hauria quedat en una situació de previsible minoria. Conforme als resultats del 13-J, els canvis també podrien afectar altres càrrecs directius de Sa Nostra, tot i que aquests no són «polítics», sinó «professionals».\nL'elecció del pròxim president de Sa Nostra s'haurà de poduir, com a data límit, aquest novembre. Mentrestant, el càrrec «en funcions» serà ocupat per l'actual vicepresident, Joan Moncades. Marí s'acomiadà ahir amb un comunicat de «tots» els empleats de Sa Nostra. Ressaltà que va ser «el primer president pitiús», fet que representa «un repte d'especial significat», ja que «podia constituir una baula vàlida per a la consolidació de «Sa Nostra» com a gran entitat a totes les Balears». Encara assumint aquest repte, l'expresident de Sa Nostra afegí que aquesta «responsabilitat que m'era adjudicada no em fermaria mai al càrrec ni un minut més del convenient, mantenint al llarg del temps voluntat de servei a la institució dins la seva independència i universalitat».


Arriba la primera edició del Carpe Birrem: el Festival de la Cervesa Artesana | Web oficial de l'Ajuntament de Camprodon\nArriba la primera edició del Carpe Birrem: el Festival de la Cervesa Artesana\nDel 29 d’abril a l’1 de maig l’Ajuntament organitzarà al municipi tastets de productors nacionals, food trucks amb productes de proximitat, música en directe, maridatges, activitats infantils o xerrades per a tots els públics amb la cervesa com a gran protagonista. Consulta aquí el programa complet del festival. No et perdis el vídeo promocional del Carpe Birrem 2017.\nLa cervesa i les seves múltiples procedències i varietats es convertiran del dissabte 29 d’abril al dilluns 1 de maig en el gran reclam gastronòmic de la vila de Camprodon. El municipi acollirà al llarg de tres dies la primera edició del Carpe Birrem: el Festival de la Cervesa Artesana, una activitat que promouen conjuntament l’Ajuntament i l’empresa Esdeveniments 7 Vetes, dedicada a l’organització de mercats i festivals. Aquesta proposta lúdica, gastronòmica i cultural consolida la ferma aposta que fa l’Ajuntament per oferir als veïns i veïnes i visitants de la vila productes i propostes gastronòmiques variades i de màxima qualitat.\nCarpe Birrem és el primer festival socio-gastronòmic on els protagonistes seran el públic, la cervesa artesana i els productes gastronòmics de proximitat. L’activitat promou els productes artesans i d’alta qualitat en un context festiu, creant complicitat entre productors i consumidors. L’esdeveniment, a més, combina tradició, cultura i gastronomia al voltant del món de la cervesa.\nEl lloc escollit per celebrar-ne la primera edició és el Pont Nou de Camprodon, autèntic emblema i ambaixador de la vila arreu del territori. L’espai, referent turístic del municipi i de la Vall de Camprodon, confereix a la mostra una mística i un encant singulars i ajuden a dotar l’esdeveniment d’un caràcter i una identitat pròpies.\nEn aquesta primera edició hi participaran diversos productors nacionals, que compartiran i donaran a conèixer cerveses de tipologies i procedències diferents i adaptades a tots els gustos i paladars. Els tastets de cervesa, però, no seran l’únic atractiu d’aquesta fira. I és que des del 29 d’abril a l’1 de maig també es realitzaran diferents activitats relacionades amb el món cerveser. El públic visitant podrà gaudir de food trucks que elaboren productes gastronòmics de proximitat; música en directe amb concerts de blues, jazz, rock, dj’s i de grups locals; tasts guiats de maridatge de cervesa artesana i formatge; un somelier musical; i un espai infantil amb activitats, tallers, jocs, inflables i un carrusel per als més menuts.\nL’Ajuntament convida tots els veïns i veïnes a prendre part d’aquesta mostra que referma el compromís que té la vila amb la promoció dels productes gastronòmics de qualitat i de proximitat.


novembre « 2021 « Com un llibre obert\nAquest blog del Centre de Normalització Lingüística d’Osona té el propòsit d’encomanar el poderós desig de llegir.\nArxiu per novembre, 2021\nLa recomanació del mes de novembre\nL’aigua que vols, de Víctor García Tur\n(Premi Sant Jordi 2020)\nLa Marie aprofita el bon temps d’un estiu al Quebec per organitzar una trobada familiar a l’antic xalet familiar de vacances. L’excusa de celebrar el seu aniversari és una mica forçada, però tothom hi acut sense fer preguntes. Els fills hi van amb les famílies. Entre banys al llac i records d’infantesa, hi haurà secrets, vivències i tot el que no es van explicar quan corresponia.\nÉs aquesta una novel·la llarga, de més de 400 pàgines, però que es llegeix de pressa, que atrapa. La seva estructura és curiosa i original: Primera part (Textos crítics), Segona part (Tragèdies completes), Tercera part (Comèdies completes) i Quarta part (Memorabilia), seguides d’una Nota a l’edició francesa de 1996.\nL’obra, molt entretinguda, té una estructura molt ben aconseguida, i uns personatges que mantenen l’interès d’inici a fi. Una novel·la sobre la família, els records, la infantesa i la identitat que flueix com l’aigua del seu títol.\n(ressenya d’Ariadna Viñas Gracia, tècnica del SLC de Vic)\nBIBLIOTEQUES I LLIBRERIES\nabril arbre conill conte lectura lluna santjordi Suficiència VxL


L’Ajuntament de Girona ens ha informat que amb motiu dels concerts del festival Strenes, durant els dies 26 i 27 d’abril a partir de les 16 h l’accés a pl. Catalunya quedarà tallat.\nDegut a aquest tall, el recorregut habitual de la L6 es veurà afectat i circularà pel c. de Jaume I, pel que quedarà anul·lada la parada del c. del Carme av. Sant Francesc, pl. Pompeu Fabra i pg. General Mendoza, tal i com es pot veure al plànol adjunt.


YPF espanta les empreses catalanes\nL'expropiació de la petroliera ha marcat un abans i un després per a les empreses que tenen interessos a l'Argentina. Més enllà del conflicte per una companyia determinada, la inquietud creix per una economia que els experts consideren insostenible.\nÀLEX FONT MANTÉ 22/04/2012 00:00\nLa nacionalització d'YPF ha sotragat les empreses que mantenen relacions comercials amb l'Argentina. Avui dia, més de 2.300 empreses catalanes exporten productes al país presidit per Cristina Fernández i més de 60 hi tenen filials, des de les empreses del grup La Caixa (Gas Natural o Abertis) fins a les dues grans productores de cava (Freixenet i Codorníu) passant per empreses del joc (Cirsa) i del negoci editorial (Planeta i Ediciones B). Totes les companyies són molt reticents a opinar obertament de la situació a l'Argentina, però des del departament d'Empresa de la Generalitat tenen molt clar que l'expropiació d'YPF marca un abans i un després. "Això sens dubte influirà en les empreses que volien invertir o exportar a l'Argentina", afirmen aquestes fonts. El 2011, Catalunya va exportar a l'Argentina productes valorats en 260 milions i va importar-ne gairebé el doble.\nLa nacionalització no només ha obert moltes incògnites sobre la seguretat jurídica d'invertir en una de les principals potències sud-americanes ("A l'Argentina la incertesa és contínua", afirma una empresa industrial, donant a entendre que la falta de seguretat no és cap novetat), sinó que també ha posat en relleu la debilitat de l'economia argentina. Després del trauma del corralito , l'any 2001, el país austral ha crescut gràcies a l'exportació de primeres matèries i aliments com la soja. Però aquesta inèrcia sembla que s'ha acabat. I aquesta és la font dels problemes.\nLa base del boom\n"Des del 2003, amb l'arribada al poder de Néstor Kirchner [marit de Cristina Fernández], el govern es va marcar dos objectius: tenir superàvit pressupostari i en la balança comercial", explica Alejandro Bernhardt, director del centre que Esade té a Buenos Aires. Aquest desig de tenir més exportacions que importacions s'ha trencat recentment, quan el tipus de canvi del peso argentí va començar a perjudicar les exportacions.\n"Durant l'última dècada hem crescut a un ritme similar al de la Xina, però aquest creixement estava estimulat per la demanda, mentre que les inversions no augmentaven al mateix ritme -afirma Bernhardt-. Per culpa d'aquesta falta d'inversions, la capacitat productiva està molt saturada". Des del seu punt de vista, el capítol d'YPF no ajudarà a atreure les inversions per posar la indústria al dia.\nL'expropiació és l'últim capítol d'un seguit d'obstacles que han aparegut a l'Argentina. Amb l'objectiu de tornar al superàvit comercial s'han posat impediments a la importació de productes. "Això bloqueja l'entrada de productes acabats, però també de components, cosa que ha provocat problemes d'abastiment a la indústria de l'automòbil autòctona -diu Bernhardt-. Tots els països posen límits al comerç amb altres estats, però el problema de l'Argentina és que no se sap quin criteri segueix per decidir què s'importa i què no". A més del bloqueig a les importacions, el govern també ha suspès (de manera gairebé absoluta) la possibilitat que les empreses foranes repatriïn al seu país d'origen els dividends que generen a l'Argentina.\nL'esforç dels argentins\nEl govern de Cristina Fernández justifica aquestes decisions perquè "cal preservar l'esforç dels argentins", apel·lant al sentiment nacionalista de molts ciutadans. L'explotació d'aquesta via emocional es comprova tant en el conflicte de les importacions, com en el d'YPF o en la també recent reivindicació de les Malvines, a principis d'abril.\nEl problema d'YPF és que no és la primera mesura conflictiva que impulsa el govern argentí. Fa poc més d'un any, Cristina Fernández va destituir el president del Banc Central de l'Argentina. Martín Redrado, acusant-lo de "mala conducta". Redrado s'havia negat a utilitzar les reserves monetàries del banc per a la compra de deute públic argentí i per reduir el dèficit, una pràctica que està completament prohibida a Europa.\nEl 2008, la presidenta argentina va decidir nacionalitzar el sistema privat de pensions (creat quinze anys enrere) al·legant que volia "protegir" els estalvis que hi havia malgrat que els pensionistes privats no hi estaven d'acord.\nSegons Alejandro Bernhardt, tot aquest seguit de decisions mostren els dubtes que genera el creixement econòmic argentí. "Aquestes mesures permeten al govern finançar el creixement a curt termini, però no queda clar que això sigui sostenible". Paral·lelament, a l'Argentina ha reaparegut el mercat negre de dòlars donades les creixents restriccions que ha imposat el govern. La ciutadania està molt acostumada a tenir dòlars com a reserva per esquivar els alts i baixos de l'economia local, però aquest augment de la demanda de moneda nord-americana indica que alguna cosa no acaba de funcionar. Creixen els dubtes.\nI a això s'hi afegeixen les habituals queixes per corrupció. El president de Repsol, Antoni Brufau, va insinuar aquesta setmana que a la petroliera potser "li estan passant factura" perquè "Repsol no paga comissions a intermediaris".\nHi ha empreses catalanes, com la paperera Miquel i Costas, que fa 35 anys que és al país sud-americà i que ja té la pell més dura perquè ha viscut diverses crisis argentines. Però per a les petites empreses catalanes que volen instal·lar-se al país es tracta d'un pas delicat perquè obliga a estar-hi molt a sobre.\nL'empresa de tecnologia i informàtica Ilimit va decidir obrir una sucursal argentina aprofitant els baixos costos en salaris i que, donada la seva especialitat, en principi podien mantenir un control a distància del que feien (disseny i programació de pàgines web). Però la seva experiència va ser negativa i, malgrat canviar tres vegades el responsable de la delegació, van acabar tancant-la perquè "calia estar molt sobre el terreny", segons explica Xavier Tobella, director d'Ilimit.\nSigui com sigui, una vegada decidida la nacionalització d'YPF totes les persones consultades desitgen que no hi hagi una escalada nacionalista entre Espanya i l'Argentina per veure qui és més dur, ja que això empitjoraria la situació. L'esperança és que la negociació assereni els ànims, però de moment no hi ha gaire motius per a l'optimisme.


Mataró planta cara als tòpics sobre la immigració\nALBERT CALLS Mataro. 30/12/2010 00:00\n260x366 Un dels cartells de la campanya 'Ni més, ni menys'. / CRISTINA CALDERER Un dels cartells de la campanya 'Ni més, ni menys'. / CRISTINA CALDERER\nNi més, ni menys és el nom de la campanya pionera a l'Estat que l'Ajuntament de Mataró ha posat en marxa per combatre els tòpics i rumors que hi ha sobre la immigració. Es tracta d'explicar a la població autòctona que els serveis públics són els mateixos per a tothom i alhora es vol desmitificar que hi hagi discriminació positiva -per exemple, amb els horaris comercials- cap a alguns sectors, una percepció social que la crisi ha agreujat. La campanya, que té un cost de 12.000 euros i ha estat íntegrament finançada pel ministeri de Treball i Immigració, durarà uns quants mesos i consisteix en un seguit d'accions de comunicació, així com activitats formatives o de participació en el si de diverses entitats. També es posaran anuncis a la premsa local, s'emetran programes sobre interculturalitat a la televisió pública del Maresme i falques amb missatges sobre sensibilització a Mataró Ràdio. A la capital del Maresme hi ha actualment prop d'un 83% d'autòctons i un 17,4% d'estrangers.\nEl regidor de Presidència i Participació de l'Ajuntament de Mataró, Carlos Fernández (PSC), explica que "el problema arriba quan la gent es creu alguns d'aquests rumors, cosa que en els últims anys i amb la crisi s'ha agreujat". Per Fernández, a més de combatre aquests falsos tòpics de discriminació positiva, "també cal lluitar aferrissadament pels serveis públics, perquè els organismes supramunicipals ens dotin de més recursos".\nLa campanya, però, alhora que pretén canviar la percepció de determinats sectors de la població sobre l'existència de discriminació positiva cap als nouvinguts, es planteja informar "amb rigor i de manera clara, sobre l'objectivitat de les administracions a l'hora d'aplicar els criteris per atorgar ajuts socials, llicències d'activitats o accedir a determinats serveis públics", explica Fernández. Tot i que s'adreça principalment a la població autòctona, alhora és també un toc d'atenció en doble direcció i el regidor recorda "que les normes són iguals per a tothom". Es vol deixar clar que en els serveis públics no hi ha cap discriminació.


Publicat el 18/05/2019 a les 18:34 per agendaconcerts\nEl Sónar ha anunciat en un comunicat que ha entrat en l'accionariat del festival Paraíso de Madrid, sense especificar l'abast econòmic concret d'aquest acord que es va signar la setmana passada entre Advanced Music SL (Sónar) i Paraíso Sonoro SL. Se subratlla que la col·laboració està destinada "al desenvolupament de continguts i la creació d'estratègies conjuntes".\nEl citat acord no afecta les directives de dos dels festivals de música electrònica més importants del país. Del festival madrileny, Jose Morán, Ana Sanabia i Nacho Santos, asseguren en el citat comunicat que "estem segurs que aquesta aliança estratègica serà molt positiva per al desenvolupament de Paraíso i el seu posicionament en el mercat nacional i internacional. Compartim una cosa essencial, l'amor per la música i la manera d'entendre aquesta indústria ".\nEl Festival Paraíso celebrarà la seva segona edició el 14 i 15 de juny amb artistes com Solomvn, Churches, Charlotte Gainsbourg o Peggy Gou. El Sónar, festival barceloní, per la seva banda, celebra el seu 26è edició amb A$AP Rocky, Bad Bunny, Arca, Four Tet o Paul Kalkbrenner.\nEl mercat de les compres i vendes en el sector de la música en viu a Espanya està que crema. L'any passat, el fons d'inversions nord-americà Providence Equity Partners va entrar en l'accionariat del Sónar.


Front comú dels alcaldes per reclamar que la gestió de les emergències torni al territori\nEls batlles de Tarragona Reus, Perafort, La Pobla de Mafumet i El Morell s'han reunit amb l'AEQT\nActualitzada 20/01/2020 a les 15:42\nEls alcaldes del territori s'han reunit aquest dilluns amb representants de l’Associació Empresarial Química de Tarragona (AEQT) per «reclamar que la gestió de les emergències torni al territori». A la reunió hi han participat els alcaldes de Tarragona, Reus, Perafort, La Pobla de Mafumet i El Morell.\nL’alcalde de Tarragona, Pau Ricomà, ha recordat que fins al 2007 funcionava el Pla d'Emergència Exterior del Sector Químic de Tarragona (Plaseqta) i es va decidir integrar-lo dins el Pla d’Emergència Exterior del Sector Químic de Catalunya (Plaseqcat). Decisió que considera que «és un error, ningú coneix millor el que passa aquí que la gent del territori».\nLa trobada ha servit per exposar que l’explosió a l’empresa IQOXE del passat dimarts «posa en crisi la imatge del sector». Per aquest motiu, Ricomà insta a les empreses del sector químic a revisar les competències en matèria de seguretat.\nTots els batlles han coincidit que les sirenes s’haurien d’haver activat des del minut 1 de forma preventiva dvant l'explosió d'un dels reactors de l'empresa d'etilè de la Canonja. Finalment, Pau Ricomà ha recordat que «calen sistemes més moderns i efectius de comunicació amb la població, com és el dels missatges SMS als telèfons mòbils».\nEl Pinar de Reus porta al carrer la reclamació ...\nEl teu horòscop d'avui: 2 de març de 2021\nComenta el contingut : Front comú dels alcaldes per reclamar que la gestió de les emergències torni al territori


▷ ⭐Definició de tromboembòlia⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de tromboembòlia\nDefinició de tromboembòlia\nara pots veure La definició i diversos exemples de com utilitzar la paraula tromboembòlia, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots veure com es pot usar en un text Veritable aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que veuràs aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple entendre què significa tromboembòlia.\n¿Cóm es diu tromboembòlia en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice tromboembolia en catalán?\nSi tens ganes de saber com es diu en espanyol tromboembòlia has de saber que la seva traducció és tromboembolia pots trobar en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar tromboembòlia\nL’heparina no fraccionada subcutània per al tractament de la tromboembòlia venosa pot considerar inferior a altres modalitats de tractament pel que fa a la TVP recurrent ia la EP als tres mesos, però, sembla segura i eficaç pel que fa a les taxes d’hemorràgia [. ..] greu i de mortalitat.\nAnticoagulació per al tractament inicial de la tromboembòlia venosa en pacients amb càncer\nActualment, les […] proves per trombofília es realitzen a gran escala a persones que van patir tromboembòlia venosa (TEV), encara que els beneficis de les proves encara són tema de debat.\nLa tromboembòlia (coàgul sanguini) […] pot produir vessaments cerebrals.\nSi altres estudis repeteixen aquestes troballes, els medicaments antipsicòtics podrien usar-se amb més precaució per a les nàusees […] i l’agitació, etc., sobretot entre pacients en […] alt risc de tromboembòlia «, segons van escriure [. ..] els investigadors.\nEl risc individual absolut de tromboembòlia venosa per a un subjecte que pren antipsicòtics és baix «, va escriure Liperoti.\nCal entendre aquests mecanismes per identificar aquells pacients que estiguin en major risc de desenvolupar tromboembòlia venosa «.\nEls factors de risc associats al procés que poden incrementar el risc d’una tromboembòlia venosa inclouen\nAssaigs controlats aleatoris en els quals el tractament amb HNF subcutània […] es va comparar amb el control, com HBPM subcutània o HNF intravenosa contínua en […] pacients amb tromboembòlia venosa aguda.\nExplorar […] l’efectivitat de la HNF subcutània per al tractament inicial de la tromboembòlia venosa en comparació amb altres modalitats de tractament.\nEls investigadors van trobar […] que el risc va ser més gran per als que tot just començaven a prendre els medicaments que per als usuaris habituals, i el risc de tromboembòlia venosa gairebé va duplicar durant els primers tres mesos d’ús.\nÉs possible que factors de risc vasculars individuals interactuïn amb els antipsicòtics per augmentar el risc de tromboembòlia venosa «, ha assenyalat Liperoti.\nDurant els primers sis mesos que van prendre warfarina, els que es van sotmetre a proves genètiques van ser 31 per cent menys propensos a ser hospitalitzats per qualsevol raó i 29 per […] cent menys propensos a ser hospitalitzats […] per sagnat o tromboembòlia que un grup […] que no es va sotmetre a proves genètiques.\nLa immobilització de la cama s’associa amb la tromboembòlia venosa.\nEn aquest moment, no és recomanable receptar medicaments […] per prevenir la tromboembòlia venosa per a pacients […] que prenen antipsicòtics, va assegurar Liperoti.\nDes de fa temps se sap que els coàguls de les venes […] profundes i els pulmons, que es coneixen […] formalment com tromboembòlia, són una possible […] complicació després de qualsevol tipus de cirurgia.\nLa trombofilia és el terme utilitzat per descriure una predisposició hereditària o adquirida a la tromboembòlia (la formació d’un coàgul venós), que es manifesta com trombosi venosa profunda (TVP) o embòlia pulmonar (EP).\nEs va trobar una incidència de tromboembòlia venosa que va variar d’un 4,3% a un 40%, en els pacients amb una lesió de la cama que va ser immobilitzada amb un guix o ortesis durant almenys una setmana i que no van rebre profilaxi [.. .] o placebo.\nL’estudi altera una creença que la cirurgia realitzada per mitjà d’incisions petites, coneguda com mínimament invasiva o laparoscòpica, redueix el risc de tromboembòlia venosa, va assegurar Cohen.\nLa tromboembòlia venosa és el terme […] general per a la trombosi venosa profunda i l’embòlia pulmonar.\nConsiderem que la professió mèdica ha de reconèixer el major risc en persones que tenen malaltia intestinal inflamatòria quan avaluen les probabilitats de tromboembòlia venosa, i abordar la dificultat de reduir aquest risc en pacients amb atacs que no són hospitalitzats «, van escriure el Dr. Matthew J. Grainge i els seus col·legues de la Universitat de Nottingham.\nEn comparació amb la compressió sola, les modalitats profilàctiques combinades redueixen significativament la […] incidència de tromboembòlia venosa.\nLa magnitud de la reducció de la tromboembòlia venosa pot ser menor en pacients amb risc moderat.\nEn una població d’atenció primària de grans dimensions hi va haver una relació entre l’ús d’antipsicòtics i un risc de tromboembòlia venosa «, van escriure la Dra. Julia Hippisley-Cox, professora d’epidemiologia clínica i pràctica general i els seus col·legues de la Universitat de Nottingham en el Regne Unit.\nLa tromboembòlia venosa és un trastorn prevalent amb conseqüències potencialment greus.


La casa modernista de Tàpies - LA MIRA - Magazín\nSí, aquesta, des de 1990, és la seu de la Fundació Antoni Tàpies. Però aquest és també el primer edifici de l’Eixample barceloní construït (entre 1880 i 1882) pel modernisme català que integra la tecnologia industrial, combinant el maó vist i el ferro, al centre de la ciutat. Barreja. Eclecticisme. L’obra de l’arquitecte Lluís Domènech i Montaner assenyala el canvi dels temps i el futur. Ell el fa perquè sigui la seu de l’Editorial Montaner y Simón. L’edifici és la resposta als dubtes arquitectònics de Domènech i Montaner que per ell han de ser l’expressió també dels contextos socials i històrics d’un país. Per això, a LA MIRA hi entrem, perquè descobriu el modernisme de la Tàpies. No només a la seva fesomia, perquè a dins l’edifici és ple de detalls, petits i grans, que passen desapercebuts, que ens esperen per ser descoberts, d’un art que canvia el món. D’un modernisme català que és original, únic, singular i que enlaira un país i una cultura. D’una arquitectura que, gairebé un segle i mig després, continua fent obrir els ulls i l’esperit. D’un moment, d’un temps que mai passa, que sempre hi és.


Els autoretrats més 'hot' de Kate Moss i Cara Delevingne\nKate Moss i Cara Delevingne són dues de les models més cotitzades del moment i saben de la importància de les xarxes socials. Per això, les britàniques van aprofitar un descans durant una sessió fotogràfica per a pujar la temperatura d'Instagram amb 2 autoretrats d'allò més 'hot' . De fet, van decidir també autocensurar perquè la plataforma no elimini una de les imatges.\nCara Delevingne va compartir en el seu perfil d'Instagram la fotografia que li va fer Kate Moss, en topless – censurat amb una estrella- i amb roba interior de 'Superman', després de publicar la imatge de la veterana model, amb un posat una mica més recatada, en llenceria i sobre un llit desfet.\nSi la seva presència a Milà per inaugurar una botiga de Mango , marca per a la qual són imatge de la seva nova campanya, va provocar un autèntic enrenou en la ciutat italiana , què dir de la repercussió d'aquestes dues fotografies en les xarxes socials.\nTot i que les dues imatges van superar amb escreix 500.000 'm'agrada', a Instagram s'ha imposat la joventut a la veterania. Si la publicació de Kate Moss compta amb 635.000 'likes' i 4.000 comentaris, la foto més 'hot' de Cara Delevingne ja arriba als 800.000 'm'agrada' i 26.000 comentaris.\nclic aquí per veure les fotos més 'hot' de Kate Moss i Cara Delevingne.\nArtículo anteriorEcodes lanza una campaña de cambio climático para mostrar a la ciudadanía el vínculo entre cambio climático y pobreza\nArtículo siguienteConcierto por las personas sordas con Mikel Erentxun, Dinero, Jacobo Serra y Lucia Scansetti


La Garrotxa lidera el creixement de l'economia gironina - Ràdio Olot\nLa Garrotxa lidera el creixement de l'economia gironina\nJuntament amb la Selva van ser les comarques que més van créixer el 2017. El sector responsable d’aquest creixement ha estat la indústria. A la Garrotxa ha crescut un 4,5% en l’últim any. En detriment, el sector primari és el que més perd.\nImatge aèria de la ciutat d’Olot (Ràdio Olot)\nTotes aquestes dades s’extreuen de l’Anuari Econòmic Comarcal que publica anualment el BBVA. En el d’aquest any, la Garrotxa hi apareix com una de les comarques que més creixen a Catalunya i la que més ho fa a Girona, juntament amb la Selva. Per això, l’Anuari fins i tot s’atreveix a dir que la nostra comarca ja ha superat la crisi.\nEl document analitza l’evolució de l’economia basant-se en el Valor Afegit Brut (VAB), un indicador que mesura tant la productivitat com la riquesa generada, i que és molt semblant al PIB.A la Garrotxa aquest indicador ha crescut en un 3,3%, per sobre la mitjana gironina i igualant la mitjana catalana. L’autor de l’estudi, Josep Oliver, diu que el sector exterior és “el principal motor de l’expansió” i que comarques com la Garrotxa i la Selva “en sortiran beneficiades”.\nLa indústria, el motor garrotxí\nEl motiu del creixement de la comarca de la Garrotxa s’ha d’anar a buscar al sector de la indústria. I en concret en sectors de la maquinària i equip mecànic, la química, i el cautxú i els plàstics. Aquest últim és el que més creix (un 6,8 respecte a l’últim any). Però el sector que segueix tenint més pes a la indústria garrotxina és l’alimentari amb un 36,9% de presència. Oliver assenyala que el creixement industrial ha estat gràcies a l’augment de la productivitat. L’autor de l’Anuari assenyala que l’ocupació encara no s’ha recuperat del tot i calcula que ho farà el 2020.\nLa indústria ha estat el sector responsable del creixement durant l’últim any (Ràdio Olot)\nL’ocupació creix en els serveis\nOn sí que ha crescut l’ocupació ha estat al sector serveis. A la Garrotxa l’afiliació va créixer el 2017 en un 3% i tanca la dècada que va des del 2007 amb 2.000 persones més treballant en l’àmbit dels serveis. En l’òptica de la demarcació, Oliver diu que Girona té molt a prop sortir de la crisi.\nEl camp perd pes\nEl sector més perjudicat és el primari. Segueix una evolució negativa en els últims anys i continua la davallada també el 2017, on la caiguda va ser el 2,4%. El descens es produeix tant a la ramaderia, en el sector boví, com en l’agricultura, amb descensos en plantes farratgeres, cereals i hortalisses.\n224 queries in 0,520 seconds.


Crema una nau de ferralla a Can Cabanyes, a Granollers al límit amb Montmeló - AraVallès\nCrema una nau de ferralla a Can Cabanyes, a Granollers al límit amb Montmeló\n16 dotacions dels Bombers treballen en l'extinció de l'incendi que s'ha declarat aquest vespre\nGranollers, Montmeló Dijous, 31.3.2016. 23:10 h\nEls Bombers de la Generalitat treballen des de les 20 h en un incendi en una nau de ferralla a Granollers, a Can Cabanyes. Segons ha indicat el cos d'emergència, el foc afecta una superficie d’uns 250 metres quadrats de Ferralles Batlle (al quilòmetre 3,2 de la carretera de Granollers a Montmeló) i, en el seu compte de Twitter ha explicat que, malgrat el foc està envoltat, tenen "feina per hores".\nEls Bombers hi han desplaçat 11 camions d’aigua i 5 vehicles de comandament que treballen en l'incendi que ha produït una intensa columna de fum que es pot veure des de molts punts de l'entorn. Segons indiquen, no hi ha ferits d’importància ni afectació exterior.\n2412 lectures Afegeix comentari


Disseny de manual d'identitat corporativa - Estudi de disseny Sàrsia\nDisseny de manual d’identitat corporativa\nInicio » Estudi de disseny gràfic a València » Disseny d’impremta » Disseny de manual d’identitat corporativa\nL’estudi Sàrsia és una agència de publicitat i comunicació corporativa transversal. Ofereix el servei de disseny de manual d’identitat corporativa a València\nUn manual d’identitat corporativa conté la imatge que va a projectar l’empresa\nEls manuals d’identitat corporativa es fan amb la intenció que esta identitat que es projecta dure anys. Ha d’estar normalment en concordança amb la imatge anterior i futura de l’empresa.\nLa identitat de l’empresa és el que realment és l’empresa i com repercuteix en la seua societat. Per açò el manual d’identitat corporativa ha de comunicar els valors de l’empresa i les seues conseqüències positives en la societat. Esta identitat comença per determinar el nom, els valors i dissenyar el logotip.\nSi realment l’empresa no té bons valors i té bones repercussions en la societat, difícilment es pot canviar una mala imatge d’una empresa. Per açò es diu manual d’identitat. La identitat de l’empresa i els seus valors s’han de reflectir en tots els aspectes de l’empresa i el manual d’identitat corporativa és la guia per a plasmar estos valors.\nSi desitges que en Sàrsia realitzem qualsevol disseny de manual d’identitat corporativa per a la teua empresa, contacta amb nosaltres. Solament has d’enviar-nos un email a info@sarsiapublicitat.com, o cridar-nos al +34622638904.\nUna de les parts més significatives del manual d’identitat corporativa és el reflex dels valors en tots els aspectes visuals\nLes aplicacions del disseny gràfic de la marca queden planificades en gairebé totes les seues formes dins del manual. Des de les impressions, els senyals, els rètols o la pintura dels vehicles. El manual d’identitat corporativa també tracta la comunicació corporativa i el marketing. A part de les línies a seguir i fins i tot coses tan senzilles com la forma de contestar al telèfon.\nLa publicitat creativa també utilitza la guia que suposa el manual corporatiu\nUna de las partes más significativas del manual de identidad corporativa es el reflejo de los valores en todos los aspectos visuales\nEn el manual d’identitat existeix una branca molt important, la gestió de la responsabilitat social corporativa. Saber comunicar les nostres accions de responsabilitat social corporativa és clau per a millorar la nostra imatge. Així com comunicar la nostra identitat. És important realitzar una memòria anual d’estos actes.\nEl manual d’identitat s’ha de presentar de forma impresa i digital. Si necessites el servei de disseny de manual d’identitat corporativa de València contacta amb els dissenyadors creatius i professionals de l’agència de publicitat i comunicació corporativa Sàrsia.


Marques dels nostres productes | Botiga online beGREENshop\nMarca neozelandesa de calçat de pell ecològica per nadons i nens. Disposa d’una gama completa que s’adapta perfectament a cada etapa de creixement, des del naixement fins als 4 anys. Cada sabata ha sigut dissenyada d’acord amb les lleis de la natura i fabricades a mà amb materials naturals que afavoreixen i estimulen el creixement dels més petits.\nÉs la història d'una mare farmacèutica apassionada per la cosmètica natural que va decidir fabricar els seus propis productes. Tant va créixer, que va crear la marca Bubbles & Creams. És una línia per nens elaborada amb ingredients naturals, ecològics i conscienciada amb el medi ambient. Tots els productes tenen certificat Ecocert Greenlife.\nMarca dedicada a la cosmètica ecològica i biològica des de fa molts anys. Ofereix una completa gama de productes per a tota la família, ecològica, natural, suau i eficaç. Els productes són certificats per Ecocert.\nLínia de cotó ecològic de l'empresa Terrytowel dedicada a la fabricació de teixits de ris des de fa més de 30 anys. Es tracta de cotó orgànic procedent de cultius ecològics, sense transgènics ni fertilitzants químics. Suau i delicat, està especialment indicat per peces de roba amb contacte directe amb la pell. Certificat des del conreu fins el producte final per Skal, Krav, Aitex.\nA Figs & Rouge van tenir una idea: la creació d’un bàlsam labial completament lliure de productes químics nocius i d’ingredients sintètics i... voilà! 100% purs i ecològics. Amb mantega de karité, cera d’abelles i enriquits amb vitamines i olis essencials, estan certificats per la Soil Association.\nApareix de la necessitat real de Charlotte, una mare preocupada per la sensibilitat de la pell de la seva filla i que decideix crear els seus propis productes. 100% naturals, més del 90% ecològics i amb molts ingredients de comerç just. Compromesa amb medi ambient, cada any dóna un 10% dels beneficis. Múltiples certificacions.\nLa marca prové del saló de bellesa i perruqueria amb el mateix nom del Soho de Nova York. Els productes són creats únicament amb l’objectiu d’obtenir una bellesa sublim pel cabell a base de productes purament naturals i amb les condicions de fabricació més estrictes que exigeix la firma.\nMarca de cosmètica natural creada per Evelyn, una amant de la naturalesa, i que conté el 100% dels productes actius i ecològics. Basada en Oli d’Oliva i amb plantes amb propietats curatives i cosmètiques, no conté cap ingredient sintètic. Els envasos són totalment reciclables i treballa amb comerç just. Certificada per la Soil Association.\nCreada el 1975 per Pierre Franchomme i dirigida des del 1991 per Dominique Baudoux, farmacèutic aromatòleg de reconeixement mundial, l’empresa Pranarôm vol desenvolupar l’aromateràpia amb tot el rigor científic que es mereix aquesta disciplina. L’estricta metodologia de treball dels seus equips i el seu esperit d’innovació aromàtica fan de Pranarôm la companya ideal pels amants dels olis essencials.


Detenen tres homes que intentaven robar una joieria de Platja d’Aro – Arxiu d'actualitat local\nDetenen tres homes que intentaven robar una joieria de Platja d’Aro\nBy Redacció on 15/01/2018 No Comment\nEls Mossos d’Esquadra han detingut tres homes, d’entre 32 i 40 anys, com a presumptes autors d’un delicte de robatori en força en grau de temptativa.\nEls fets es remunten al migdia del 20 de desembre quan el propietari d’una joieria de Castell-Platja d’Aro va alertar als Mossos que estava escoltant cops a la paret que separa el seu establiment d’un local abandonat adjacent. El joier va veure com dos homes marxaven del lloc i que havien començat a fer un forat a una de les parets del local abandonat, amb intenció de poder accedir posteriorment a la joieria.\nDiverses dotacions dels Mossos es van desplaçar al lloc dels fets, on van localitzar una furgoneta amb diverses eines que els autors del butró haurien utilitzat. Molt a prop de la joieria, els investigadors van localitzar un cotxe llogat amb una identitat falsa per un home a qui li constaven antecedents per fets similars. Els investigadors van identificar tres homes com a presumptes autors del robatori, i van comprovar que els tres s’haurien desplaçat per la zona diversos dies de manera conjunta amb la furgoneta i el cotxe de lloguer.\nEls agents han detingut els autors dels fets a Esplugues de Llobregat aquest dijous. Els detinguts, amb antecedents, han passat a disposició del jutjat d’instrucció número 2 d’Esplugues de Llobregat i el jutge ha decretat la seva llibertat amb càrrecs.\nDetenen tres homes que intentaven robar una joieria de Platja d’Aro added by Redacció on 15/01/2018\nVerificació (no es una màquina) * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. nou × un =


Sant Llop 2016 | Web oficial de l'Ajuntament de Porqueres\nSant Llop 2016\nCom ja és tradició, el primer diumenge de setembre, dia 4, se celebrarà la Festa de Sant Llop de Miànigues (Porqueres, Pla de l’Estany). Una ocasió en què tant els veïns del poble com altres persones es troben per gaudir d’aquest esdeveniment que, com el seu nom indica, està apadrinat per Sant Llop, patró de Miànigues.\nSANT LLOP, CONTRA ELS MALS ESPERITS\nTal com van recollir Pau Viladiu i David Sala en el llibre Miànigues (Quaderns de la Revista de Girona), “els nostres avis tenien Sant Llop per advocat contra les bruixes, els diables i els mals esperits en general. També l’invocaven contra totes les feres i animals monstruosos i llegendaris.” Miànigues és un dels pobles agregats al municipi de Porqueres. Compta amb més de nou-cents anys d’història documentada durant els quals va mantenir la seva personalitat i història (no va ser fins l’any 1845 que es va incorporar a Porqueres). El primer document que fa referència a aquest nucli data del 957.\nPer quart any consecutiu, alguns veïns de Miànigues i el Projecte Sonora –amb la col·laboració de l’Ajuntament de Porqueres– han agafat el relleu de la comissió de festes i del mateix consistori per tal de seguir organitzant la Festa Major. L’objectiu és apropar aquesta celebració al màxim nombre de persones, realitzant activitats diverses per a totes les edats.


sucs tacs de gall dindi - bogeria de pebre vermell - Receptes De Xile-Pebre\nTacos sucosos de Turquia\n4 de gener de 2016 Salta a la recepta Imprimeix la recepta Pin840 Compartir1 Yum Tweet Correu electrònic 841 accions\nUna recepta per a tacs ràpids i fàcils ràpids, sucosos, sans i satisfactoris.\nLa majoria de vosaltres ja coneixeu el meu amor pel gall dindi. Estic encantat amb les hamburgueses de gall d’indi (vegeu una de les meves receptes preferides d’hamburgueses de gall dindi) i cuinem amb gall d’indi constantment.\nTant com a tots dos ens encanta la vedella, el gall d’indi és una opció més baixa en calories que ajuda a mantenir el pes baixat. Tan! Porta els Tacos de Turquia. No puc dir prou coses bones sobre tacs de gall dindi.\nSón saludables, baixos en calories, barats, molt ràpids i fàcils de preparar, i excel·lents. De debò, podeu fer aquesta recepta en uns 20 minuts o menys.\nL'únic que et manté és quantes solucions decideixes servir.\nTurquia és la vostra proteïna en tela en blanc que absorbeix tots els sabors que trieu al plat. Trieu sàviament, tot i que per ser sincer, és molt difícil confondre aquesta recepta.\nAquesta va ser sempre una de les nostres receptes ideals quan ens vam casar, tots aquests anys meravellosos.\nRecepta de papes fregides fantasma\nL’he adaptat una mica des d’aleshores, però la recepta base segueix sent la mateixa per a dues persones. 12 unces de gall dindi mòlta: utilitzeu la vostra marca preferida, però acostumo a utilitzar les opcions més baixes de greix, truites de blat de moro (ha de ser blat de moro!), Alvocat, jalapeno, una mica de salsa calenta o picante. Condiments de Taco\nDe debò, un cop tingueu aquests, començareu a desitjar-los per sobre de tacs de vedella o porc, o almenys tan sovint. Vine, dimarts Taco! Volem tacos de gall dindi!\nLa clau de Tacos humit de Turquia\nLa clau de la humitat és fer que el gall dindi es mimi lentament a l’aigua que afegiu juntament amb els vostres condiments de taco i deixar una mica d’aigua a la paella quan apagueu el foc.\nLa humitat s’absorbeix al gall d’indi i quan prengueu una picada, obtindreu aquesta suculenta gustosa com qualsevol gran taco sense tot el greix. La salsa calenta és bo també per obtenir una extrema de sucs.\nA qui no li agrada la salsa calenta? Ens encanta!\nsal de llimona llimona\nHi ha algunes receptes que fa Mike amb tanta freqüència, ens hem sorprès que encara no les haguéssim compartit amb vosaltres. Aquest és un d’ells. Sempre he preferit el gall dindi mòlt que la carn de vedella mòlta i m'encanten els condiments aquí, i la forma en què Mike és capaç de fer-los realment sucosos, no grassos. La sorpresa cada vegada són els complements que decideix fer servir. Esperem poder-vos portar totes aquelles receptes habituals però sorprenents aquest 2016!\nProveu algunes de les meves altres receptes populars de Taco\nCarnitas de porc lent a la cuina\nBaixa Fish Tacos\n5 de 4 vots Imprimeix Recepta suculenta de tacs de Turquia: un temps de preparació tan ràpid i fàcil 5 min. Temps de cocció 20 min. Temps total 25 min. Una recepta per a tacs de gall dindi mòlts ràpids i fàcils, sucosos i saludables. Cuina: Cuina principal Cuina: Mexicana Menys: 6 Calòries: 135 kcal Autor: Mike Hultquist Ingredients\n2 cullerades de condiment de taco - Proveu el nostre condiment de taco casolà\n6 truites de blat de moro lleugerament torrades\nAjustaments per a compliments: he utilitzat una mica de crema agra, formatge Cojita, salsa picante, pebrots de jalapeno, alvocat tallat a rodanxes i coriandre picat\nEscalfeu una paella gran a foc mitjà. Afegiu l’oli d’oliva i remeneu.\nAfegiu-hi la ceba, el pebre jalapeno i el gall dindi mòlt. Feu-ho coure tot junt uns 8 minuts, o fins que el gall dindi estigui gairebé cuit.\nAfegiu-hi el condiment de taco i aigua. Agiteu. Reduir la calor i deixar sofregir uns 10 minuts, fins que la major part de la humitat es redueixi i els aromatitzants s’espesseixin. Deixa només una mica de líquid a la cassola perquè el gall dindi quedi agradable i suculent i humit.\nServiu a sobre les tortilles torrades i compliu-vos amb els vostres accessoris preferits.\nRequisits nutricionals Sucosa recepta de tacs de Turquia: quantitat tan ràpida i fàcil per ració Calòries 135 calories de greixos 18 % Valor diari* Greix 2g3% Colesterol 31mg10% Sodi 109mg5% Potassi 242mg7% Hidrats de carboni 13g4% Fibra 2g8% Sucre 1g1% Proteïna 15g30% Vitamina A 120IU2% Vitamina C 4,5mg5% Calci 27mg3% Ferro 0,8mg4% * Els valors diaris percentuals es basen en una dieta de 2000 calories. Pin840 Compartir1 Yum Tweet Correu electrònic 841 accions


Taringa faba – OPK – Opistobranquis\nHome Guia d’Opistobranquis Nudibranchia Euctenidiacea Doridacea Taringa faba\nTaringa faba per Manuel Ballesteros\nGènere: Taringa Er. Marcus, 1955\nEspècie: Taringa faba Ballesteros, Llera & Ortea, 1985\nEls exemplars d’aquesta espècie poden arribar als 37 mm de longitud. El cos és bastant aplanat, de color marró amb diferents tonalitats segons els exemplars i amb taques fosques de disposició irregular, també amb algunes taques blanques disperses. Les diferents tonalitats dels exemplars es deuen a la diferent densitat de les puntuacions marrons que proporcionen el color del cos. El mantell és molt ampli i tota la seva superfície està cobert de tubercles cariofilideus disposats molt atapeïdament; aquests són més petits a les vores del mantell i de forma cilíndrica, alguns amb l’extrem en punta. Els tubercles cariofilideus grans es troben el centre del mantell i són una mica pedunculats a la base. Tots ells tenen una corona de nombroses espícules que sobresurten lleugerament del seu extrem superior. Els rinòfors són groguencs i tenen una fina pigmentació bruna tant a les laminetes com a la base sense làmines. L’àpex dels rinòfors té forma de maça. La beina rinofòrica és una mica elevada i la seva vora superior té de 8 a 10 lobulacions que també presenten tubercles cariofilideus. La brànquia està formada per 6 fulles tripinnades de color groguenc però amb fines puntuacions marrons i el raquis blanquinós. Les fulles branquials, quan estan esteses, es mantenen verticals i una mica estretes entre si; són completament retràctils. La papil·la anal, ubicada al centre de les fulles branquials, és del mateix color que aquestes, té forma cilíndrica i la seva vora superior és lobulada (amb 9-10 lòbuls arrodonits). La beina branquial té la seva vora superior amb 18-20 lòbuls proveïts també de tubercles carofilideus. El peu és relativament estret en comparació amb el mantell, és de color groguenc amb petites taques marrons i la seva vora anterior està solcat i enfonsat. La cara inferior del mantell (hiponotus) i els flancs del peu presenten taques marrons de major grandària i en l’hiponotus també s’observen nombroses espícules per transparència. La boca té un parell de palps curts de color groc i amb algunes taquetes marrons, que també es poden presentar al voltant de l’orifici bucal. Quan l’animal es desplaça, la part posterior del peu sobresurt lleugerament per darrere del mantell.\nNota anatòmica: Les espècies del gènere Taringa d’aigües europees (T. armata, T. faba, T. millegrana, T. pinoi i T. oleica) son molt semblants morfològicament i només l’estudi de la seva anatomia interna, inclosa la ràdula, permet diferenciarles.\nEs coneixen molt poques dades de la biologia d’aquesta espècie a causa de l’escassetat de dades de la seva presència. No es coneixen els seus hàbits alimentaris. S’ha localitzat vivint sota pedres amb esponges des de molt poca profunditat (Ballesteros et al. 1984). Els animals són de moviments molt lents i adquireixen una forma gairebé circular quan estan en repòs. S’han observat postes al mes de juny, en forma d’una cinta blanca enrotllada en espiral i una mica ondulosa, de dues voltes i mitja, uns 20 mm de diàmetre i de 4 mm d’amplada de la cinta. Els ous són blancs, estan col·locats molt atapeïdament en diverses capes i tenen un diàmetre d’unes 100 micres.\nfaba = fa referencia a la forma de faba (del Llatí faba-ae= faba) de la bossa copuladora de l’aparell genital.\nAquesta espècie es coneix només a les costes catalanes, on ha estat citada a Sant Feliu de Guíxols, Llafranc, Cala Sant Francesc (Blanes), Sitges i Cubelles (localitat tipus de l’espècie).\nCites georeferenciades conegudes de l´espècie: Taringa faba\nAquesta gràfica mostra la probabilitat d´observació de Taringa faba basada en els nostres propis registres.\nBallesteros, Manuel, Enric Madrenas, Miquel Pontes (2012-2018) "Taringa faba" in OPK-Opistobranquis, Published: 29/08/2012, Accessed: 22/01/2018 at (https://opistobranquis.info/ca/NeAPw)


El projecte Tarraco 360° recull el treball científic del grup de recerca SETOPANT (URV/ICAC) i el converteix en un recorregut virtual que permet visitar els monuments Patrimoni de la Humanitat de la ciutat de Tarragona en 3D.\n“Tàrraco a través del temps”\nActualment, el recorregut compta amb 6 monuments, 36 panoràmiques 360º i 75 punts amb informació detallada.\nAccedint a cada monument es pot descobrir la ciutat romana a vista d’ocell, amb els següents escenaris: la ciutat, teatre, fòrum de la Colònia, el territori, Torre dels Escipions, Arc de Berà.\nEn cadascun d’aquests mapes s’hi indica la localització de les diferents panoràmiques virtuals disponibles: el botó 360º, que et porta a recórrer els monuments i descobrir el seu interior.\nEn alguns casos, també, es pot veure la panoràmica de la ciutat actual des del mateix punt. Hi ha 75 punts d’interès marcats en què es pot consultar informació addicional dels monuments.\nEntra al recorregut\nMembres de l’equip científic del projecte: Ricardo Mar (URV), Joaquín Ruiz de Arbulo (URV-ICAC), David Vivó (UdG), Marc Lamuà (Setopant), José-Alejandro Beltrán-Caballero (Setopant), José-Javier Guidi (Setopant), Ferran Gris (Setopant, investigador adscrit a l’ICAC).\nAmb el patrocini de Fundació Privada Mútua Catalana.\nLa civitas (ciutat) romana de Tàrraco s’estenia entre la desembocadura del riu Francolí, el perfil litoral del Mediterrani i el promontori de l’actual Part Alta o nucli històric. L’origen de la civitas està en l’oppidum (poblat) iber de Kesse i el gran campament militar romà dels segles III-II aC. A partir del segle I aC el nucli urbà ostentarà el títol de colònia, serà residència del mateix August, exercirà la capitalitat d’una de les províncies més extenses de l’imperi i aglutinarà una activa i dinàmica activitat comercial i política. Aquesta progressiva rellevància de Tàrraco en el Mediterrani occidental impulsarà i modelarà el seu paisatge urbà.\nPunts d’interès: Trama urbana, Muralla, Torre de Minerva, Gran col·lector, Suburbi, El Port.\nTorre de Minerva @ SETOPANT\nPunts d’interès: Altar dedicat al culte imperial, Marmorització, Cicles escultòrics, Façana posterior, Façana escènica, Elements arquitectònics, Nimfeu, Tribunes, Murs radials, Restes conservades, Velum.\nConjunt d’escultures recuperades de l’entorn del Teatre @ Ferran Gris / SETOPANT\nEl fòrum de la colònia s’estenia a la part baixa de la ciutat romana. Es tractava d’un conjunt d’edificis i places porticades que es succeïen i que allotjava el culte religiós, les activitats jurídiques i polítiques, el comerç… En definitiva, l’autèntic centre neuràlgic de la colònia. L’inici d’aquest espai cal situar-lo a finals de la República (I aC), amb una vida dinàmica que devia arribar fins a mitjan segle IV dC, quan es documenta l’esfondrament d’alguns dels edificis.\nPunts d’interès: La Basílica, Plaça Porticada, Restes arqueològiques, Aedes Augusti, Altar de les victòries d’August, L’erari, La plaça del Capitoli, El Capitoli, Les 3 fases del Capitoli, Excavacions del Capitoli.\nEl camp, el món rural, com la ciutat, obeïa una estricta organització i gestió en el món romà. En el cas de Tàrraco, els arqueòlegs han pogut identificar una xarxa de parcel·les ortogonals que s’estenien pel territori (ager Tarraconensis). Cada lot de parcel·les devia ser entregat a membres de l’exèrcit a fi i efecte que es retiressin i s’instal·lessin com a colons a la regió, i així potenciaven les activitats agrícoles i incentivaven el comerç. Vil·les, granges, ponts, senyalitzacions, calçades… jalonaven aquest paisatge rural parcel·lat.\nPunts d’interès: Via Augusta, Torre dels Escipions, Arc de Berà, Aqüeducte de les Ferreres, Centcelles, Els Munts.\nPunts d’interès: Arquitectura, Atis, Inscripció monumental, Inscripció desapareguda, Baix relleu.\nTorre dels Escipions @ SETOPANT\nPunts d’interès: Arquitectura, Inscripció, Restitució, Historiografia.\nArc de Berà @ Ferran Gris, Joaquín Ruiz de Arbulo / SETOPANT\n« Seminari virtual sobre el desenvolupament de la carrera investigadora en estudis humanístics\nS’obre el termini per a presentar sol·licituds de la convocatòria 2020 d’investigador/a postdoctoral en formació a l’ICAC »


▷ ⭐Definició de fagina⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de fagina\nDefinició de fagina\nara pots veure La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula fagina, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots descobrir com es pot usar en un text Veritable aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que trobaràs aquí també veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil entendre què significa fagina.\nMamífer carnívor de la família dels mustèlids, semblant a la mostela però bastant més gros, de pèl bru al llom i blanc a la gorja i al pit, propi de la regió paleàrtica\n¿Cóm es diu fagina en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice garduña en catalán?\nSi vols saber com s’escriu en espanyol fagina has de entendre que la seva traducció és garduña pots descobrir en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar fagina\nLa fauna està formada per espècies com el senglar, […] gat salvatge, liró, fagina o geneta.\nInterparking ha confiat en les solucions de control per a pàrquing Mabyc per gestionar moltes de les seves concessions i propietats: […] centre comercial Boulevard Rosa (Barcelona), pàrquing de La Paloma (Madrid), […] pàrquing de la plaça Garduña (Barcelona), etc.\nLa fauna és […] també molt variada amb espècies com mamífers depredadors com la guineu, la geneta i la fagina, aus rapinyaires, i una de les majors riqueses entomològiques de la Península Ibèrica.\nEntre els mamífers, són present l’índex, la fagina, el turó i la guineu.\nAntigament tenia a les muntanyes cabra […] salvatge, senglars, fagines i teixons.\nEl sòl […] del Pagament de la Fagina és bàsicament […] calcari, amb barreja de sorres i argiles amb bona capacitat per retenir l’aigua.\nEntre els carnívors abunden la Guineu (Vulpes vulpes) la Fagina (Martes foina), i el teixó (Meles meles), mentre que per contra, el Fura o Turó (Mustela putorius) i la Llúdriga (Lutra lutra) es consideren extingits a causa a la seva persecució.\nSi ha estat «visitat» per una fagina, fer prèviament un rentat del motor.\nEntre els mamífers, un altre important grup faunístic, cal destacar la presència de diversos carnívors, com el mart, la fagina, la geneta, el teixó i l’ermini.\nAltres vertebrats: Diverses espècies de quiròpters (ratpenats), Llúdria i gat fer (incloses en els […] annexos II o IV de la Directiva 92/43 / CEE de […] Hábitas), turó, fagina, teixó , geneta, […] cabra salvatge. 13 espècies de rèptils i 6 d’amfibis.\nTambé habiten […] a la Península la llúdriga, la marta i la fagina.\nPagament La Garduña (negre Gran Reserva, gamma alta)\nEls animals més característics de la zona són l’astor, xoriguer, tudó, pit-roig, […] perdiu xerra, senglar, guineu i fagina.\nEntre els mamífers depredadors podem destacar: turó, […] mostela, geneta, guineu, fagina, teixó, etc. És famosa […] l’esquirol de la Serra de Segura, […] espècie totalment diferenciada de les altres.\nUns petits carnívors gairebé sempre oblidats són els mustèlids, que estan representats en aquest jaciment per quatre espècies: dos grans, del tipus marta o fagina i teixó, una altra petita, com la mostela o el ermini i una mitjana, el turó.\nÉs el regne del […] cabirol, del senglar, de la guineu, la fagina i el gat salvatge.\nEls sigilosos passos de mamífers com la geneta, la fagina o el gat fer passen pràcticament desapercebuts.\nEl virus també ha afectat […] a un nombre limitat de mamífers domèstics, en captivitat i silvestres, inclosos tigres en captivitat Panthera tigris, lleopards Panthera pardus i porcs domèstics d’Àsia sud-oriental, així com gats domèstics i una fagina silvestre Martes foina a Alemanya.\nA més de nombroses espècies d’amfibis, rèptils i ocells, aquestes serres estan habitades per mamífers predadors, com el gat salvatge o cerval, la mangosta comuna, la mostela, la fagina, la geneta i la guineu, destacant la presència, encara que escassa, del linx .\nSi tenim sort és possible que vegem senglars, […] gats salvatges, fagines, teixons, guineus […] o rates d’aigua per exemple.\nAltres espècies destacades són el falcó […] pelegrí, la perdiu xerra, el excés dels Pirineus, el liró gris; així com cabirol, senglar, gat […] salvatge, marta i fagina.\nA la zona, els tècnics de Medi […] Ambient van trobar «gran nombre de rastres» d’espècies protegides com el gat salvatge, la […] geneta, la mostela o la fagina.\nAquests boscos acullen la fauna típica d’aquests […] hàbitats: genetes, fagines, guineus eriçons, […] tords i merles.\nGarduña i el del mateix edifici […] (Pàrquing Intel·ligent)\nEspècies animals més comuns: Àguila real, marcenca, calçada i […] cuabarrada, falcó, […] esparver, milà, duc, voltor negre, voltor comú i fagina; guineu, gat salvatge, geneta, teixó i llúdriga; cérvol, […] cabirol, cabra salvatge, mufló i senglar.\nPer obtenir un producte tan […] singular, la flor de sal s’ha deixat macerar en vi elaborat amb la varietat de raïm Syrah, procedent del Pagament Garduña, propietat dels cellers Abadia Retuerta.\nEntre els mamífers destaca la presència de la fagina, mostela i el gat salvatge.\nPagament Garduña presenta els seus millors […] credencials, floral, fruita dolça, amb una bona estructura i tanins ja molt polits.


L’Ajuntament i el Consorci de Turisme del Vallès Occidental fan pinya per promocionar la vila | Ajuntament de Palau-solità i Plegamans\nL’Ajuntament i el Consorci de Turisme del Vallès Occidental fan pinya per promocionar la vila\nL’Ajuntament de Palau-solità i Plegamans i el Consorci de Turisme del Vallès Occidental treballen plegats per unir esforços i estratègies en la promoció dels atractius turístics del municipi.\nAixí va quedar palès en una reunió que han mantingut Víctor Puig, president del Consorci de Turisme, amb Teresa Padrós, Alcaldessa, i Jaume Oliveras, Tinent d’Alcaldia i regidor de Turisme. La trobada va tenir lloc en la visita que Puig ha fet recentment al municipi per conèixer el seu patrimoni i els seus atractius turístics.\n“El Consorci ens ha manifestat la voluntat d’ajudar-nos a potenciar el turisme al nostre poble”, subratlla Padrós sobre la reunió. “Tenim molts atractius i organitzem molts esdeveniments com el Mercat Medieval i diverses fires, i fins ara no ens hem sabut promocionar prou bé a fora”, explica l’Alcaldessa. “Han quedat força sorpresos quan els hi hem ensenyat el plànol amb els atractius turístics, el llibre de parcs i jardins, la guia d’arbres monumentals d’en Jaume Pérez Barrachina...”, continua Padrós.\nJaume Oliveras concreta que “des del Consorci ofereixen suport logístic i tècnic, tant per definir l’estratègia que hauríem de seguir com per saber difondre-ho i que vingui més gent a visitar el nostre poble”. El regidor avança que es vol elaborar un Pla de Turisme, amb el Consorci i també amb la Diputació de Barcelona, per definir les necessitats i les estratègies per aprofitar el potencial turístic de Palau-solità i Plegamans.\nVíctor Puig va aprofitar la jornada de treball a la vila per visitar indrets com el parc de l’Hostal del Fum, la Fundació Folch i Torres, que compta amb el segell Sicted de Qualitat Turística i es troba al Castell de Plegamans, i el taller de titelles de Teia Moner. A banda d’aquests indrets, Palau-solità i Plegamans compta amb un nodrit patrimoni arquitectònic, com l’església romànica de Santa Maria, la comanda templera de Santa Magdalena o un bon nombre de masies i casals. Cal posar en valor també el menhir de la Pedra Llarga o la Fundació Arqueològica Clos-Museu Egipci, entre altres. Palau-solità i Plegamans destaca també per la bellesa del seu entorn agrícola i forestal, típicament vallesà, amb un gran valor ecològic i paisatgístic.\nReunió entre Padrós, Oliveras i Puig per promocionar el turisme a Palau-solità i Plegamans.\nParc de l'Hostal del Fum, Palau-solità i Plegamans.\nCastell de Plegamans.\nConsorci de Turisme del Vallès Occidental.


El CF Reus Deportiu ret homenatge a Jaume Delgado en l'última victòria a casa | Canal Reus TV\nEl CF Reus Deportiu ret homenatge a Jaume Delgado en l'última victòria a casa\n13:04 - 14 desembre 2015\nEl club de futbol Reus Deportiu ha guanyat 1-0 aquest diumenge l’Eldenc a l’Estadi Municipal. Un gol d’Edgar Hernández al minut 49 ha estat suficient per lligar els 3 punts i seguir líder. Els roig-i-negres van sortir molt forts el primer quart d’hora però van baixar la intensitat. La plantilla va aprofitar l’últim partit de l’any a casa per fer un homenatge a Jaume Delgado\nPassadís i samarretes per rebre Jaume Delgado. La plantilla va mostrar així el seu suport al capità. Després de les emocions va arribar la batalla. Una batalla que semblava que el Reus guanyaria aviat i de forma fàcil més que res per la intensitat amb la que van jugar els primers quinze minuts. I així, en els segons inicials Edgar Hernández tenia la primera ocasió de perill després que Fran li col•loqués la pilota de forma perfecte.\nEl davanter però la va estavellar la al pal. Els roig-i-negres han protagonitzat un atac contant a la meta de Marcano però poc a poc s’han anat apagant. L’Eldenc que ha començat a créixer i a exhibir un molt bon joc ha gaudit d’una oportunitat clau per anar-se’n al descans amb avantatge al marcador. Al 41’ Carlitos ha xutat al pal i Sellés ha estat incapaç d’aprofitar el refús i amb la porteria buida ha xutat per sobre del travesser. Amb el 0 a 0 s’ha arribat a la mitja part. El Reus ha tornat amb aire renovat i al 49 ha trobat premi. Ramon Folch ha robat una pilota que li ha enviat a Fran Carbia, el davanter ha traspassat pràcticament tot el terreny de joc, amb velocitat i deixant enrere més d’un rival. Marcano no li ha deixat xutar però li ha servit en safata l’esfèric a Edgar que sense esforç l’ha enviat entre els tres pal. El futbolista ho ha celebrat enrecordant-se de nou de Jaume Delgado, que veia el partit des de la graderia.\nNatxo González ha mogut banqueta donant entrada a Vitor, Colorado i Fernando. Vitor precisament ha fet estirar al porter de l’Eldenc amb un xut llunyà i Fernando a les acaballes ha buscat el segon però sense sort. Al final victòria però a Natxo González no li ha quedat bon regust de boca. El Reus segueix líder per setena jornada consecutiva. Diumenge l’espera l’Olímpic de Xàtiva, abans però toca visita al Calderón en Copa del Rei.\nDetenen un home buscat per delictes sexuals a Reus\nEl Reus, obligat a posar-se les piles contra el Lleida Llista\n20.11 per Berta Treig\nDumplings de gamba vermella\n"Els antibiòtics no valen per a tot"


WRC: Rovanperä el més ràpid al shakedown de l'Acròpolis 2021\nWRC: Rovanperä el més ràpid al shakedown de l’Acròpolis 2021\nEl Ral·li Acròpolis de Grècia ja ha començat, en un retorn molt esperat al Campionat Mundial de Ral·lis.\nEn la disputa del Shakedown, Kalle Rovanpera ha estat el més ràpid per davant de Thierry Neuville i Ott Tanak. El finlandès ha liderat la sessió des de la primera passada, sense que els seus adversaris aconseguissin apropar-se en cap moment ja que les condicions del tram s’han anat complicant cada cop més per la pluja.\nDani Sordo ha patit problemes mecànics amb el seu Hyundai i20 WRC després d’abandonar el Service Park, però ha aconseguit acabar quart en el debut oficial amb Cándido Carrera.\nMés enllà del líder, els Toyota restants han estat cinquè i sisè amb Elfyn Evans per davant de Sebastien Ogier. Gus Greensmith ha estat el sisè i millor dels Ford, per davant d’Adrien Fourmaux. Pierre-Louis Loubet ha estat novè i últim en el WRC.\n#WRC 🇬🇷 Shakedown times @AcropolisRally\n2. 🇧🇪 #Neuville +2.7\n3. 🇪🇪 #Tanak +3.2\n4. 🇪🇸 #Sordo +4.0\n5. 🇬🇧 Evans +6.0\n6. 🇫🇷 Ogier +6.4\n7. 🇬🇧 Greensmith +7.8\n8. 🇫🇷 Fourmaux +8.2\n9. 🇫🇷 #Loubet +10.3#HMSGOfficial #AcropolisRally pic.twitter.com/aTpFwKZ7uQ\n— hmsgofficial (@HMSGOfficial) September 9, 2021\nPrevious articleCATALUNYA: El Ral·li La Pineda es transforma en el Ral·lisprint Vilanova d’Escornalbou\nNext articleFÓRMULA 1: Prèvia GP d’Itàlia 2021


Skoda Kodiaq: un SUV sense complexos (Josep Lluís Merlos)\nSkoda Kodiaq: un SUV sense complexos\nQue els Skoda han canviat moltíssim és una realitat que ja coneixíem des de fa uns quants anys. Avui la qualitat dels cotxes txecs està al mateix nivell que el que pot acreditar qualsevol marca del grup Audi-VW, al qual també pertanyen. No comprar-ne un, posant en qüestió aquest argument, és una excusa qualsevol per optar per una marca amb més anomenada. El Kodiaq és -probablement- el millor Skoda que hem provat mai i, possiblement, un dels millors SUV que hem tingut ocasió d’analitzar en els últims mesos. Amb aquest cotxe, que porta el nom d’un os procedent d’una illa d’Alaska, comença el que des de la firma consideren “l’ofensiva SUV”.\nNo és només el primer set places que fan, sinó tota una declaració d’intencions. És un cotxe completament nou, que no substitueix cap altre model de la marca i que els pot aportar un potencial de vendes addicional a l’existent.\nEncara que Skoda ja té el Yeti, la veritat és que, ni per prestacions ni per aspiracions, aquell SUV -molt més bàsic- no té gaires punts en comú amb aquest Kodiaq, que és l’aposta d’aquest constructor per un segment que ja significa el 30% del mercat.\nVam conèixer el Kodiaq al Saló de Ginebra. Sota la nomenclatura Vision S, aquell concept car que vam veure exposat a la mostra suïssa ens va generar una certa desconfiança. Crèiem que era l’habitual exercici d’imaginació que fan algunes marques i que, a l’hora de la veritat, la de fabricar-lo en sèrie, tindria poca cosa a veure amb el model a comercialitzar. Doncs res més lluny de la realitat, ja que el producte que es pot encarregar als concessionaris des de principis del mes de desembre -i que arribarà als seus aparadors al març-és gairebé idèntic, excepte pels petits canvis que tot procés industrial requereix. Per ser honestos, hem de dir que vam mirar el Kodiaq de cua d’ull. No en va és, en teoria, el competidor directe de l’Ateca, la nineta dels ulls de les vendes més recents de la marca catalana. El SUV de Seat no el fan a Martorell, sinó a Txèquia, al mateix indret on produeixen aquest Kodiaq.\nLa comparativa no té gaire sentit, encara que tots dos cotxes surtin de la mateixa incubadora. Són tan diferents -sobretot per mides i capacitats- que no els podem considerar ni rivals. Productes ben diferents, encara que tinguin la mateixa finalitat. De fet, el Kodiaq està a mig camí del VW Tiguan (amb 4,4 metres de llarg) i el VW Touareg (4,8 metres), també del mateix grup. El Kodiaq combina un disseny molt modern amb alguns elements clàssics. És un cotxe gran (4,7 metres), que supera les dimensions d’un Octavia, per exemple.\nLa configuració inicial està pensada per a cinc places. Però, per 800 euros addicionals, es pot optar per la tercera fila de seients, que l’amplia a les set comentades. Les tres-centes primeres unitats inclouran aquest element gratuïtament, així com el manteniment del cotxe durant els set primers anys de vida i altres avantatges.\nAquest cotxe estarà disponible amb dues opcions dièsel TDi (de 150 i 190 cv) i tres de gasolina TSI (de 125 a 180 cv). Òbviament, tots regulats per la normativa EURO6 d’emissions contaminants, amb star & stop i sistema de recuperació de l’energia dissipada en frenada. Des de Skoda creuen que un 75% dels Kodiaq que despatxin aniran equipats amb motor dièsel, amb preferència dels dotats del canvi de marxes automàtic DSG del grup matriu: un 65%. El 2019 Skoda comptarà amb els primers models elèctrics i amb híbrids que es poden endollar, i que serviran per completar totalment el catàleg de la marca.\nAquest SUV es presenta en tres nivells d’acabats: Active, Ambition i Style. Probablement l’intermedi s’emportarà el 90% de les vendes.\nCom que pertany al grup Audi-VW, aquest cotxe té accés a l’última tecnologia de les marques que l’integren, i això fa que el Kodiaq disposi de, ni més ni menys, vint-i-tres sistemes d’ajuda electrònica a la conducció. Entre ells, molt útil, el Trailer-Assist, pràctic en un cotxe tan llarg com aquest si, a més, ha d’arrossegar un remolc o una caravana.\nEntre els tres programes de conducció cal destacar: l’ snow-mode, per circular sobre neu, o l’ off-road mode, per anar fora de l’asfalt.


Ajuntament de Sallent/Subvencions instal·lacions fotovoltaiques\n/ Subvencions instal·lacions fotovoltaiques\nEl Ple de l'Ajuntament de Sallent en sessió celebrada el dia 10 de març de 2021 va adoptar l'acord d'aprovació inicial de les bases específiques per a la concessió en règim de concurrència competitivitat per instal·lacions fotovoltaiques d'autoconsum en habitatges i petit comerç de Sallent.\nL'acord, així com les bases es van exposar al públic durant el termini de 20 dies, del 25 de març al 23 d’abril de 2021, quedant aprovades definitivament sense presentació de cap reclamació ni al·legació.\nEn data 4 de maig de 2021, s’ha publicat al Butlletí Oficial de la Província de Barcelona (BOPB) l’anunci de la convocatòria pública. S’adjunta anunci.\nPer tant, del 5 de maig al 31 d’octubre de 2021 queda obert el període per presentar les sol·licituds per aquesta subvenció, omplint el model normalitzat adjunt i presentant-lo al registre d’entrada de l’Ajuntament (online o presencialment).\nEs poden consultar les bases obrint els documents adjunts.\nInforma't de quines són les bonificacions a les quals pots optar accedint als enllaços següents:\nBonificació d'impost d’instal.lacions i construccions, instal.lacions o obres i taxa\nBonificació de l'impost sobre béns immobles\nBOPB_Convocatòria presentació sol·licituds\nSol·licitud de transferència bancària per a pagaments de la Tresoreria de l'Ajuntament de Sallent (àrea SEPA)\nExplicació dels tràmits per a la subvenció d'instal·lacions fotovoltaiques\nSol·licitud d'ajut per a la instal·lació solar fotovoltaica d'autoconsum\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 09-06-2021 09:45


La meva depressió. El meu alcoholisme. El meu programa | CAT.Superenlightme.com\nAltres alcohòlics recuperats prenen petits cops en nosaltres.\n"Mai em vaig mossegar la cervesa."\n"He aconseguit mantenir-se sòbria sense l'ampolla gran o petita ampolla."\n"... I no he tingut cap estat d'ànim alterar substàncies en els meus XX anys de sobrietat."\nLa meva resposta: "Bé, bé per tu." Però en el meu cap Estic pensant, "Potser hauria de tenir."\nPersisteix - tot i dècades d'investigació revisada per parells, prova anecdòtica i l'admissió de consum de LSD pel fundador de AA Bill Wilson - la ignorància de la comunitat de recuperació sobre l'ús d'antidepressius i estabilitzadors de l'estat d'ànim. Ens de revés amb la seva creença que no estem nets i sobris perquè prenem medicaments psicotròpics per a altres malalties mentals.\nHe escoltat aquests alcohòlics recuperats - molts amb no més d'un diploma d'escola secundària - llancen la seva ignorància autosuficient en habitacions plenes de silenci, sofriment, alcohòlics-duals diagnosticat. S'inflen a si mateixos amb les seves proclames pretensiosos, aliè a l'angoixa, la vergonya i la confusió que han infligit. Ells no fan la connexió entre les seves paraules i el de la pistola a la boca d'un alcohòlic que van deixar de prendre els seus medicaments a causa de la seva ignorància. En el seu funeral que diran, "almenys va morir sobri."\nAquesta setmana celebro 12 anys de sobrietat. Gairebé la meitat d'aquests anys he estat prenent antidepressius i un estabilitzador de l'estat d'ànim. Desafiament a qualsevol que em digui que no sóc net i sobri. Estic viu perquè seguia i la ment oberta i estava disposat a seguir els suggeriments i buscar ajuda externa.\nHe trobat experts que han dedicat les seves carreres i incomptables hores d'estudi de la farmacologia per al tractament d'alcohòlics i addictes duals-diagnosticada. M'agradaria baixar els meus medicaments? Punyetes sí, però no si això significa arriscar la meva sobrietat o somiant amb tubs d'escapament i tubs flexibles.\nSé que això va a marcar la casella corresponent a molta gent. No obstant això, les investigacions han demostrat que aproximadament la meitat de nosaltres són de doble diagnosticat. Déu t'estima persones que tenen només una malaltia mental - alcoholisme. Però alguns de nosaltres no serà "feliç, alegre i lliure" fins que tractar a tots els nostres malalties mentals.\nSi us plau, no ens jutjarà i ens tracten com estem a menys de vostè. Aturar amb els comentaris sarcàstics i donar un segon pensament a la quantitat que realment sap sobre la depressió, trastorn bipolar, trastorns d'ansietat i altres malalties mentals.\nNomés ens donen una oportunitat.


Radiografia d'Imelsa - Levante-EMV\njesús puig 15.09.2015 | 04:15\nEl professor d´Anatomia llança a l´aire la pregunta: «Quin òrgan de l´home, en determinades condicions d´excitació, pot augmentar fins a nou vegades la seua grandària?». La Mari, xavala molt llançada, alça la mà i contesta: «El penis». I el professor li diu: «No; és la pupil·la, però felicita al teu nuvi de part meua». Tire mà de l´acudit perquè, després de l´exclusiva de Levante-EMV, no trobe millor forma d´explicar que treballar en Imelsa excita la vocació política molt per damunt de la mitjana. Ho avalen 68 dels seues treballadors que foren candidats en les passades ereccions; eleccions, corregisc. (I no es riguen; que, quan tanta vocació de servei es paga amb diners de tots, la cosa no fa cap gràcia).\nEl d´Imelsa, però, no és un acudit, sinó la trista realitat d´un entramat clientelar alimentat per la diputació de València a través d´una empresa pública. Una realitat indigna que menysprea el principi d´igualtat, anteposa els vincles de partit a la capacitat, i la confiança a l´excel·lència. Amb semblant ecosistema, que la mercantil abonara el sou d´una trentena de persones per ocupar un lloc de treball que «es desconeix» o «manca de sentit», com certifica un informe intern, no té més novetat que la vella reincidència, puix és un mètode clientelar tan antic com les pastilles del Dr. Andreu.\nImelsa és un exemple de la via fenícia utilitzada pel PP per guanyar clientela. És la idea del poder com a botí polític seguint la clàssica sentència: «Do ut des» (done per a què em dones). Jo et vote „o com és el cas, vaig de candidat en les llistes electorals„ i a canvi tu em recompenses amb molletes d´organigrama. Favor amb favor es paga. Ja ho va dir el delinqüent Carlos Fabra: «Quien gana las elecciones coloca a un sinfín de gente. Y toda esa gente (...) es un voto agradecido». I no deia cap mentida. Amb el que s´ha publicat, d´Imelsa en tenim una radiografia. Ara cal que els nous responsables en facen una ressonància i puguem veure amb major detall allò que s´hi amaga.