Rivera: “Espanya no es recondueix sense un canvi de govern a Catalunya” | Espanya | EL PAÍS Catalunya\nRivera: “Espanya no es recondueix sense un canvi de govern a Catalunya”\nEl líder de Ciutadans defensa davant de 3.500 persones el seu projecte reformista\nBarcelona 20 SET 2015 - 17:21\tCEST\nCiutadans ha celebrat aquest diumenge el míting més multitudinari de la seva història. Amb centenars de banderes taronges alçades al cel i aplaudiments eixordadors, 3.150 persones han omplert l'Auditori del Fòrum de Barcelona per llançar-se a l'esprint final cap al 27-S. "Farem que la política de Catalunya baixi de la ciència-ficció a la realitat de la gent", ha dit Inés Arrimadas, la candidata de la formació a la Generalitat, emocionada. "Espanya no es podrà recompondre i reconduir-se si a Catalunya tenim governs que treballen cada dia per trencar la democràcia espanyola", ha completat Albert Rivera, el líder del partit, envoltat de crits de "president!". Una jornada d'eufòria que ha servit com a reivindicació dels deu anys d'història del partit.\nBarça, nudisme, toros i el salari dels polítics\nLa formació emergent, segons l'enquesta de Metroscopia per a EL PAÍS, s'ha instal·lat fermament com a segona força política a Catalunya. No obstant això, no tindria opcions de formar govern encara que tingués el suport del PP i el PSC, molt lluny dels resultats que van obtenir el 2011. Aquesta victòria pírrica, de confirmar-se, sí que podria servir de trampolí electoral per a Rivera: just abans de les eleccions generals de final d'any, Ciutadans quedaria per primera vegada per davant del PP i el PSOE, cosa que podria omplir d'arguments el seu discurs que és una opció real de govern. A més, abonaria la impressió que la seva trajectòria és ascendent, mentre que la de Podem, representat el 27-S per Catalunya Sí que es Pot, és descendent.\n"El renaixement civil de la nostra societat es juga en si a les urnes hi ha una majoria alternativa", li ha dit Rivera a una gentada enfervorida, que l'ha escoltat reivindicant la participació dels catalans en la Constitució del 1812, criticant la dictadura de Franco ("anys de repressió, de falta de llibertat") i filant les eleccions catalanes de diumenge que ve amb les generals de final d'any. "Som la punta de llança dels valors civils d'igualtat, llibertat, unió i regeneració democràtica. Ens hi juguem tenir un govern decent, amb les mans netes, aturar el cronòmetre i tenir un punt d'inflexió", ha subratllat Rivera. "Això no acaba el 27-S, comença el 28. O reformem Espanya, o els problemes tornaran a ressorgir cada dos, cada tres i cada quatre anys", ha seguit. "Això no se soluciona amb un article de la Constitució, ni amb una llei, ni amb una suspensió de l'autonomia, sinó amb una gran reforma de la nació espanyola".\nUs imagineu tenir un Govern que se centri a parlar de les persones, dels catalans, no de les banderes, del 1714, o de que malament que ens tracta la resta d’Espanya?\nRivera ha parlat davant d'un públic entregat, a punt per a l'aplaudiment i per a la xiulada, com quan s'ha anunciat que TV3 emetria en diferit el míting com a compensació a les hores dedicades a la Diada, que la Junta Electoral Central ha jutjat com a propaganda de Junts pel Sí. La cita de Ciutadans, segons les dades de l'organització, s'ha convertit primer en trending topic a Espanya i després a tot el món. Als milers d'assistents, s'hi han unit 1.500 persones més per streaming.\n"Us imagineu tenir un Govern que se centri a parlar de les persones, dels catalans, no de les banderes, del 1714, ni de que malament que ens tracta la resta d'Espanya?", els ha dit Arrimadas, barrejant el català i el castellà per desgranar les ofertes estrella del seu programa: entre d'altres, lluitar pel corredor mediterrani i per unir els ports de Tarragona i Barcelona; eliminar els indults per a delictes de corrupció política; i desmuntar les ambaixades catalanes per reinvertir el que s'estalviï en sanitat i educació. "És immoral anar obrint en plena crisi noves ambaixades pel món mentre es tanquen quiròfans. No es pot mirar als ulls els ciutadans, dir que no hi ha diners per a la dependència, l'educació o la sanitat mentre mantenim aquests xiringuitos polítics. A Catalunya cal fer un gir polític".


Amado Granell: del Niu de les Àguiles a l’oblit Amado Granell: del Niu de les Àguiles a l’oblit\nAmado Granell: del Niu de les Àguiles a l’oblit\n"La Nueve" allibera París / Imatge de "Los surcos del azar" de Paco Roca\nFa pocs dies ens llevàrem amb la notícia que Amado Granell donarà nom a una estació de metro de la Línia 10 de València. Doncs molt bé. València, què lluny. Amado Granell. Qui nassos és aquest senyor?\nDoncs fora bromes! Amado Granell i Mesado va ser un heroi de la Segona Guerra Mundial, ni més ni menys va ser l’alliberador de París. Bé, no només ell, però sí va ser el primer a arribar fins el cor de París, fins l’Hôtel de la Ville, al capdavant de “la Nueve”, la 9ª companyia de la 2ª Divisió Blindada de la França Lliure comandada pel general Philippe Leclerc, en la qual hi havia 2.000 republicans espanyols. Granell va protagonitzar la fotografia del diari Libération donant la mà al líder de la resistència, Georges Bidault, que certificava l’alliberament. Va prendre el refugi de Hitler —“el Niu de les Àguiles”— als Alps bavaresos i va arribar fins el Rhin.\nPortada del diari parisí “Libération” el dia de la reconquesta de la ciutat del Sena amb Granell a la fotografia principal\nI és que, mireu com és la Història. La famosa portada del Libération el mostra a ell, però no amb el nom de Granell, sinó d’un tal Bronne, no sabem si per equivocació. Seria substituïda en poc temps per altres on eixien altes autoritats militars gal·les escenificant l’alliberament. S’havia de silenciar a Granell, un espanyol. Un valencià. En opinió del periodista valencià Francesc Bayarri, Granell va ser “un gran vertebrador del País Valencià”. Nascut a Borriana, es casa a València i resideix a Oriola i Alacant.\nBorriana, València, Oriola, Alacant…i la Legió Estrangera\nGranell va nàixer a Borriana el 1898. Va treballar d’electricista en València i després de casar-se es va traslladar a Oriola a començaments dels anys 30. En Oriola va fer d’electricista a Eléctrica Balaguer i després va establir una botiga de material elèctric, radis i bicicletes al carrer San Pascual. També va ser regidor d’Oriola per Izquierda Republicana tot i que estava afiliat, o es va afiliar després, al Partit Socialista, essent segon tinent d’alcalde.\nA Oriola el va agafar l’inici de la Guerra Civil. Primer va ser membre del Comitè d’Enllaç Antifeixista. El setembre de 1937, després de ser dissolt el comitè, Granell, que havia sigut sergent de la Legió Espanyola als anys vint, es va allistar a Alacant a l’Exèrcit republicà essent destinat al Batalló de Ferro. Va arribar al grau de comandant de la 49ª Divisió. Participà en la defensa de Madrid i Castelló. Un cop col·lapsat l’exèrcit republicà arribà a Alacant essent una de les 2.700 persones que van embarcar en el mercant Stanbrook cap a Orà, “el valencià, quasi alacantí, Orà”, on va ingressar en un camp de concentració (potser Djelfa) abans de ser alliberat i allistar-se en la Legió Estrangera Francesa.\nEls intents de restaurar la democràcia\nDesprés de la Guerra, Granell va fer d’intermediari entre monàrquics i republicans en un pla anglo-americà per posar a Joan de Borbó com a cap d’Estat a Espanya. Les converses, dutes a terme al iot Azor, no arribaren a bon port i decidí abandonar les intrigues de la vida política muntant el seu propi restaurant a París: Los Amigos.\nEl 1952 va poder regressar a Espanya, passant per Barcelona, Madrid i Saragossa abans d’arribar a València. El 1969 es trasllada amb la seua segona parella —Marcelina Gaubeca— a Alacant, on obren una botiga d’electrodomèstics a l’Avinguda Poeta Zorrilla. Amado morí en un accident automobilístic a Sueca quan tornava de València d’arreglar la documentació al consolat francès per a cobrar la pensió com a veterà de guerra gal. Tenia 73 anys.\nDe comandant de la Resistència a botiguer a Alacant\nEls últims anys de la vida d’Amado Granell transcorren al carrer Poeta Zorrilla, cantonada amb carrer Jazmín d’Alacant. Allà va posar en marxa la seua botiga d’electrodomèstics. Hi ha biografies que diuen que es deia “Radio Colón”. Així es deia la que va posar a València anys abans. Podria haver reproduït el nom, però no està clar.\nEmpès pel desig de saber com es deia la botiga, ja que la informació és contradictòria, vaig passar unes hores al carrer Poeta Zorrilla preguntant la gent sobre Amado Granell i sobre la botiga d’electrodomèstics que havia muntat, mostrant la foto ací reproduïda. La meua sorpresa és que ningú, ni la gent major, molts d’ells encara valencianoparlants, no sabien qui era Amado Granell ni recordaven la botiga: “ací el que havia era un taller de màquines de cosir”. Res a retreure, jo vaig nàixer tres carrers per damunt, al carrer Bergez, i mon pare recordava vagament la botiga però res no sabia de Granell.\nRecorrent l’Alacant de Granell\nUn poc frustrat baixe fins a Palmeretes (plaça Castelló) on casualment trobe tres membres de Memòria Històrica d’Alacant que inspeccionen les obres d’arranjament del Refugi Antiaeri R36, el qual obrirà les seues portes pròximament. Coneixen el personatge, per descomptat, però només un d’ells em parla de la botiga on diu que voldrien posar una placa commemorativa en el seu record, encara que no sap el nom que tenia el local. No obstant això, em posa en contacte amb una dona que pren un refresc en una terrassa propera, membre de l’activa Associació de Veïns de Carolines Baixes Les Palmeretes.\nOh, sorpresa, no és qualsevol, una persona amb una rica història a la seua esquena. Neta de Martínez Barrios, primer president de la República a l’exili, de pare militar amb un llarg historial de servei a l’Àfrica. Una dona que arribà als 70 a Alacant, però que em va donar un nom: ‘Kolster’. – “Kolster? Què no és el nom d’una marca de televisors?” – “Sí, sí, se llamaba Kolster, seguro”. La seua vídua va mantindre el negoci un temps i es va quedar en aquell barri de Carolines (Baixes) que els havia acollit, em diu. Ara fa un temps que no la veu, no sap que ha sigut d’ella.\nReconeixements a Oriola, Borriana, València…i Alacant?\nIl·lustració de Pau Valls per a la parada de metro Amado Granell / Montolivet\nMalauradament, Amado Granell és un personatge poc conegut a Alacant. Si bé és cert que, com apuntava un conegut, va passar molt poc temps a Alacant com per deixar empremta, és un personatge que bé mereix un reconeixement i que la gent sàpiga que va tindre un veí que va ser un heroi de Guerra contra el nazisme. Gent com Miguel Ángel Pérez Oca, els col·laboradors d’Alicantepedia, Alicante Vivo o la Comissió Cívica per a la Recuperació de la Memòria Històrica, entre altres, mantenen viu el seu nom.\nEl 2016 el govern del tripartit d’Alacant li volgué dedicar un carrer que li va ser llevat en poc temps pel PP i Ciutadans. El militar espanyol anava a substituir en la llista de carrers a Enrique Madrid, però al final aqueixa via porta el nom del Fiscal Miguel Gutiérrez Carbonell. Compromís ha continuat intentant reparar aquesta injustícia per tal que, un home, un d’aquells herois de novel·la bèl·lica en lluita contra el franquisme i el nazisme, tinga per fi un carrer en la nostra ciutat com sí ha fet València. Així, València va batejar amb el seu nom una avinguda al barri de Montolivet, precisament allà on ara també tindrà una parada de metro amb el seu nom. Alacant té un deute amb Amado Granell i amb la Història.


:: CARTA LLIURADA AL REGISTRE MUNICIPAL A L’ATENCIÓ DE LA REGIDORA SALAMAÑAMesures no punitives sobre el problema de l’aparcament a Santa Eugènia | El Dimoni de Santa Eugènia de Ter (Gironès)\n> Dues imatges recents: dia i nit a la frontissa FOTOS: J. MAS\n: : Poble > Santa Eugènia · Sant Narcís · Can Gibert · la Rodona · Güell | 17·01·2011\n:: CARTA LLIURADA AL REGISTRE MUNICIPAL A L’ATENCIÓ DE LA REGIDORA SALAMAÑA\nMesures no punitives sobre el problema de l’aparcament a Santa Eugènia\nSra. Isabel Salamaña, tinenta d’alcalde de Mobilitat, Coordinació territorial i Seguretat* de l’Ajuntament de Girona (*en el moment d’entrar al registre municipal aquesta carta, el passat dilluns -17 de gener-)\nBenvolguda Senyora regidora,\nJa s’ha complert un any des de la darrera trobada de vostè amb veïns i socis de l’Associació de Veïns Santa Eugènia de Ter [16·06·2009]. En aquella ocasió li vam exposar les nostres inquietuds respecte als problemes de mobilitat i aparcament al barri de Santa Eugènia . Entre altres propostes que van sortir recordem el seu compromís de revisar els guals dels nostres carrers, per si complien la funció per la que estaven permesos. Igualment es va dir que l’aparcament subterrani de la frontissa de Santa Eugènia de Ter, esborrat del Pla de barris i viles, seria reconsiderat per l’Ajuntament de Girona.\n> En aquella reunió [16·06·2009], també vostè va reconèixer el dèficit de places d’aparcament en el barri (una oferta de 5.700 i una necessitat de 6.200 places). Davant d’aquestes xifres li vam demanar la redacció d’un Pla d’aparcament alternatiu i flexible per al barri de Santa Eugènia .\nHem esperat un any…\nHem esperat prudentment un any per veure alguns resultats. La realitat -és veritat- ha canviat substancialment, però a pitjor. El Pla de barris ha comportat una pèrdua important de places. S’ha reduït considerablement l’aparcament al carrer Maçana. La urbanització de la frontissa de Santa Eugènia de Ter ha fet desaparèixer un nombre important de places, que tindrien d’haver estat absorbides pel projectat aparcament subterrani, projecte totalment encallat i sense masses esperances de reeixir. Aquesta urbanització de la frontissa també farà perdre places al carrer Santa Eugènia i al carrer Costabona. Els veïns ens manifesten repetidament la seva indignació i desesperació per trobar un aparcament quan arriben tard per raons laborals, tenint que improvisar-lo, després de més d’una hora de recerca i sacrificant els pocs moments d’estar amb la família que queden.\nRecordem que aquest és un barri de treballadors i que moltes vivendes, per l’any de construcció, no tenen aparcaments en el propi edifici, les economies dels treballadors en molts casos no donen per llogar o comprar un aparcament, quan amb prou feines es pot pagar la hipoteca o el lloguer del pis. Les distàncies i horaris laborals fan que molts tinguin que marxar amb el seu vehicle per anar o tornar a hores en que el nostre transport públic no funciona. Els nostres comerciants, amb moltes dificultats per la crisi actual i la competència de les grans superfícies (amb grans aparcaments, per cert), ens han manifestat també la pèrdua de la clientela que ve d’altres barris i uns quants negocis han acabat marxant, entre altres causes per la manca d’aparcament. Recordem els casos d’Adroher, Don Jamón, les empreses d’ascensors i neumàtics del carrer Santa Eugènia , etc.\nIncompliment de l’Ajuntament de la previsió d’aparcament en instal·lacions municipals\nA tot això cal afegir l’incompliment per part del propi Ajuntament de la previsió legal de places d’aparcament en instal·lacions de gran afluència de públic, en aquest cas municipals com el Centre cívic, el Pavelló esportiu de Santa Eugènia de Ter, la piscina municipal i ben aviat la Marfà i el Centre de dia. No hem vist en aquests projectes que es contempli cap plaça d’aparcament. Ni tan sols actualment el Centre cívic té aparcament reservat per persones amb discapacitat. Mentre es redacta aquesta carta ens comuniquen que han començat les obres d’urbanització de l’entorn del Centre cívic i el seu encaix amb la Marfà i ens adonem de la pèrdua de més places d’aparcament. Cada dia que passa i avancen les obres anem trobant més sorpreses.\nA vegades, Sra. Salamaña, se’ns ha dit que hem d’anar pensant en que en un futur ja no es podran deixar el cotxes al carrer, sinó que tothom haurà de tenir el seu pàrquing o haurà de fer servir el transport públic o la bicicleta. Mentre l’economia vagi reculant veient aquest futur ben llunyà. Cada dia tenim més atur, les famílies estem perdent poder adquisitiu, els sous no es mouen o es baixen, a principis d’any s’han pujat les tarifes elèctriques, el mateix Ajuntament apujarà considerablement les taxes de les terrasses dels bars i un llarg etcètera de pujades… i -el que és pitjor- ara moltes famílies no arribem a finals de mes. No podem pensar en comprar o llogar un pàrquing, quan tenim dificultats per menjar o tenir un habitatge.\nEls cotxes del nostre barri encara es necessiten per anar a treballar en horaris i llocs on el transport públic no existeix; en són per treballar o per gaudir d’un oci que no existeix al barri (cinema, ball…). També tenim amics i familiars que es desesperen quan es venen a veure o s’ho pensen dues vegades abans de venir al barri. Al transport públic li falten més trajectes i horaris, sobretot nocturns, encara que reconeixem que ha millorat darrerament a Girona, després d’anys d’estancament.\nRespecte a la bicicleta, circular amb ella pels carrers de Girona i en concret per sortir i entrar al barri, és una carrera d’obstacles i perills. Els carrils bici son discontinuats i amb molt de risc, sobretot per la mainada. A més, les nostres bicicletes són robades constantment. La Girocleta està lluny i no funciona de nit… Necessitem el cotxe mentre la ciutat i els centres de treball, estudi i oci no estiguin més ben connectats.\nEl que sí que funciona és la grua municipal\nDavant d’aquest panorama preocupant, el que realment ha funcionat amb eficiència i puntualitat és la grua municipal i la recaptació municipal via multes. Recentment i en plena crisi i atur s’apugen les taxes de les multes. Tenim proves de multes posades a les 5 de la matinada en llocs que no dificultaven el trànsit, ni de vianants ni de cotxes, malgrat reconèixer que estaven mal aparcats. Però ens admira que en ple hivern i a aquelles hores hi puguin haver funcionaris posant multes. D’això se’n diu eficiència. Ja ens agradaria que en hores, ni que fossin diürnes, es mantinguessin els pocs parcs i jardins del barri, o es netegessin els carrers amb més freqüència. Sra. Salamaña, per a la majoria de veïns del barri pagar una multa de 100 a 200 € pot significar moltes vegades renunciar a la compra del súper d’aquella setmana.\nCom que creiem que aquest problema té solució, suggerim algunes possibles mesures que el consistori podria tenir en compte.\nCarril bici amb continuïtat i perfectament protegit i senyalitzat des del barri fins als altres barris i zones de Girona.\nConstrucció de l’aparcament municipal previst pel Pla de barris a la frontissa de Santa Eugènia de Ter i a preus assequibles pel barri.\nImplantació d’un bus nocturn entre Salt i Girona centre o altres itineraris més convenients.\nPrevisió d’aparcament en els centres públics; Can Ninetes, Can Marfà, Centre de dia, Pavelló de Santa Eugènia de Ter, piscina municipal, oficina d’estrangeria…\nPrevisió d’aparcament reservat per a discapacitats en aquests centres públics mencionats i en altres d’alta concurrència.\nRevisió dels guals dels carrers del barri, per si realment compleixen la funció de deixar entrar els vehicles als garatges particulars.\nPla nocturn d’aparcament, habilitant parades d’autobús (mentre no siguin nocturns), una vorera dels carrers amples (passeig Olot, carrer Santa Eugènia , frontissa del Riu Güell …) a l’estil com ho fan a Barcelona en alguns carrers en horari nocturn entre les 10 de la nit i les 7 del matí.\nSra. Salamaña, voldríem que -ara sí- es prenguessin algunes mesures urgents, que no siguin únicament les punitives, per fer més amable viure en aquest barri-poble de Santa Eugènia de Ter. Esperem la seva resposta. Atentament.\nRamon Macaya Bou, per la Junta de l’Associació de Veïns Santa Eugènia de Ter\n> L’AV de Santa Eugènia de Girona reivindica la necessitat del pàrquing de la frontissa\n> Al·legacions de l’AV Santa Eugènia al Pla General de la ciutat de Girona\nSanta Eugènia, en peu de guerra per l’aparcament:\nels veïns d’aquest sector de Girona volen aparcar de nit als vials més grans\nEL PUNT [28·01·2011] > L’Associació de Veïns del barri de Santa Eugènia de Girona estan en peu de guerra per la greu manca d’aparcaments que pateix el barri i que s’ha agreujat amb les obres de la frontissa de Santa Eugènia . Així ho fa saber l’Associació amb una carta que ha fet arribar a la fins ara regidora de mobilitat, Isabel Salamaña, a la qual li recorden que estan esperant des de fa més d’un any i mig solucions a la manca d’aparcament.\nEn la missiva, critiquen que en tot aquest temps no han vist solucions al problema d’aparcament, sinó tot al contrari asseveren que en aquest temps “la urbanització de la frontissa de Santa Eugènia de Ter ha fet desaparèixer un nombre important de places”. Els veïns recorden a Salamaña que segons l’estudi que havien fet al barri desvelava que hi havia unes 5.700 places per una demanda de 6.200 vehicles. Davant aquest dèficit i la manca de solucions, l’Associació de Veïns Santa Eugènia proposa poder aparcar durant la nit en carrers amples de doble carril com passeig d’Olot, frontissa del Güell o carrer Santa Eugènia ocupant un dels carrils i deixant l’altre per a la circulació, copiant així la permissivitat que es dóna a Barcelona a les nits o els caps de setmana. Proposen que es permeti aparcar de deu de la nit a set del matí i que es deixi aparcar també en les parades de bus en aquest horari. Un bus nocturn entre Salt i Girona, carril bici senyalitzat i la construcció del pàrquing subterrani de la frontissa són altres mesures per resoldre la manca d’aparcaments. [Dani Vilà · El Punt]\nL’AV Santa Eugènia critica la manca d’aparcaments: l’Associació de Veïns Santa Eugènia ha enviat una carta a la regidora de Mobilitat, Isabel Salamaña\nDIARI DE GIRONA [27·01·2011] > L’Associació de Veïns Santa Eugènia ha enviat una carta a la regidora de Mobilitat, Isabel Salamaña, per criticar la manca d’aparcament al barri i fer propostes per millorar la mobilitat. L’entitat considera que les obres a la frontissa han fet desaparèixer un nombre important de places que haurien de ser absorbides per un aparcament soterrat que “encallat i sense massa esperances de reixir”. l’Associació lamenta que la grua actui amb celeritat i indica que molts veïns es mostren indignats i desesperats per trobar una plaça per aparcar.\nEntre les propostes per millorar la mobilitat, l’Associació de Veïns incideix que cal fer l’aparcament soterrat a “preus assequibles per al barri”, revisió dels guals, previsió d’aparcament a centres públics, implantació d’un bus nocturn, carril bici amb continuïtat i connectat a altres barris i un pla nocturn per aprofitar places d’autobusos i voreres de carrers amples, entre altres. [Diari de Girona]\n> Més queixes per soroll a la pista del parc Núria Terés; l’Aj. diu que no els consten avisos de problemes des de fa setmanes\n> L'Ajuntament treu una desena tanques de la pista de la frontissa de Santa Eugènia de Ter\n> Dimecres es van iniciar les obres de la frontissa de Santa Eugènia de Ter\n> Girona licitarà abans d'un mes les obres a la frontissa per no perdre un crèdit d'1,7 milions; l'acord entre l'Ajuntament i els veïns és total i ja s'ha pactat el nou parc\n> L'any 2014 s'acabarà la frontissa entre Salt i Girona; el projecte va quedar a mig fer ara fa dos anys i el tram central és un desori de cotxes\n> La democràcia està molt viva\n> Resposta de l'AV Santa Eugènia a la proposta de l'Ajuntament de Girona d'aparcament en superfície a la frontissa de Santa Eugènia de Ter\n> Pren forma la frontissa de Santa Eugènia: els treballs dels dos trams s'han d'acabar aquest mes; recta final als projectes del Pla de barris\n> La cremallera d'El Puma\n> CiU pregunta sobre el pàrquing a Santa Eugènia\n> Lament per la frontissa de Santa Eugènia de Ter\n> Queixa lliurada a l'Ajuntament: la neteja de la frontissa del riu Güell brilla per la seva absència\n> No està bé, no senyor\n> La frontissa de Santa Eugènia estarà en obres a final d'aquest estiu: la 1a fase, un cost d'1 milió\n> El minut de glòria d'Itziar González Virós\n> Sobre la frontissa de Santa Eugènia -fase 1-\n> El pàrquing subterrani de la frontissa de Santa Eugènia de Ter, una qüestió de voluntat política


barriseminarivell – Pàgina 2 – vicentitats\nPREGÓ FESTES BARRI SEMINARI VELL 2016 (Roser Noguer i Alsina 20-05-2016) Bon vespre a tots; Sr. regidor gràcies per venir. La Comissió de Festes em va proposar fer el pregó d’aquest any. Quan vaig acceptar vaig tenir clar que\nbarriseminarivell 24 maig 2016 27 maig 2016 Seguir llegint\nComença el divendres 20 de maig a 2/4 de 9 del vespre, amb el pregó, a càrrec de Roser Noguer i Alsina, Tresorera de l’Associació de Veïns del Barri del Seminari Vell. Cliqueu per veure les fotos més grans.\nbarriseminarivell 20 maig 2016 27 agost 2016 Seguir llegint\nPRODUCTES QUE REPEL·LEN ELS ORINS D’ANIMALS A LES FAÇANES 1) PINTURA LOTUSAN. Aquest tipus de pintura té l’efecte flor del lotus, és a dir, la propietat d’autonetejar-se. D’aquesta manera, els líquids llisquen sobre les superfícies i les façanes sense mullar-les,\nbarriseminarivell 8 maig 2016 Seguir llegint\n2016 VIC CAPITAL DE LA CULTURA CATALANA\nPer obtenir informació, podeu entrar a : http://viccc2016.cat/m/#/a/esdeveniment/la-cultura-catalana-a-debat En el nostre bari, cal destacar el següent acte: 5 de maig PAISATGES LITERARIS: PATRIMONI LITERARI VINCULAT AL TERRITORI 19h, Sala d’actes d’Aigües Vic (C. de la Riera, 6) Mireia Mumany. Tècnica\nbarriseminarivell 27 abril 2016 Seguir llegint\nCliqueu per veure-ho més gran\nbarriseminarivell 10 abril 2016 21 maig 2016 Seguir llegint\nEns ha visitat l’alcaldessa\nLa Sra. Anna Erra, junt amb el Regidor de Barris, Sr. Toni Serrat i el del nostre barri, Sr. Josep-RamonSoldevila, s’han reunit amb els membres de la Junta Directiva i alguns vocals més, en una primera presa de contacte i\nbarriseminarivell 14 gener 2016 Seguir llegint\nJa tenim Associació de Veïns !\nAmb data 20-11-15 i amb el número 57505, va queda inscrita la nostra Associació en el Registre d’Associacions de la Direcció General d’Entitats de Dret i Jurídiques, de la Generalitat de Catalunya.\nbarriseminarivell 28 novembre 2015 Seguir llegint


Ribagorça – TARTER DE LLIBRES\nDesembre 4, 2019 gener 23, 2020 tarterdellibres2019, Alta Ribagorça, Dialectes, Llengua, Pallarès, Pallars Jussà, RibagorçaDeixa un comentari\nTítol: Las fallas del Pirineo aragonés\nTextos: Roberto Serrano i Xavi Farré\nVolum de la col·lecció Paseos por la historia dedicat a les festes del foc del Pirineu aragonès, gairebé totes a pobles de la Ribagorça aragonesa. El llibre ens descobreix l’origen de les falles de forma distesa però ben documentada, tot resolent els dubtes més recurrents sobre els origens de la tradició, la seua continuïtat o bé les diverses formes que cada comunitat adopta al llarg del temps fins a arribar a les falles que trobem en l’actualitat. Hi trobareu unes acurades descripcions de la celebració als 9 pobles aragonesos on persisteix la tradició, així espectaculars fotografies i el calendari oficial de falles, juntament amb un mapa de tots els llocs amb celebració de falles documentats al llarg de la història.\nDesembre 23, 2017 gener 4, 2020 tarterdellibres2017, Falles, Ribagorça, Tradicions, Xavi Farré i SahúnDeixa un comentari\nAutora: Pilar Lladonosa Fransi\nTítol: Converses ribagorçanes: el parlar de la Vall de Boí\nCol·lecció: Grau en estudis catalans i occitans\nAquest treball consisteix en una visió general del ribagorçà concentrada en un sol parlant de la Vall de Boí, i més concretament del municipi de Boí. La informació l’hem extret d’una entrevista realitzada per Susana Ariño a Lluís Pifarré.\nL’objectiu és estudiar el dialecte utilitzant el mètode inductiu: des d’un informant concret per arribar a una caracterització general. L’informant ha estat escollit escrupolosament seguint uns criteris; s’ha valorat l’edat, 92 anys, el sexe, masculí, la professió, vaquer i taxista, les experiències, èpoques de transhumància a la plana de Lleida, i la seva procedència, les seves arrels les trobem a la Vall Fosca.\nDesprés de fer una classificació per nivells de llengua: lèxic, morfològic, fonètic i sintàctic, observem les diferents característiques del dialecte i ens adonem dels trets que resten vius i d’aquells que estan en procés de recessió.\nPer acabar, cal remarcar que l’interès d’aquest treball era pràctic i no pas biogràfic o\nbibliogràfic, i reserva el seu atractiu en la conversa ribagorçana i en el dialecte, per extensió.\nUn factor que ha contribuït a la millora de l’enteniment del treball ha estat el coneixement previ del dialecte i l’atractiu que hom sent per la zona.\nDesembre 22, 2016 Juny 3, 2019 tarterdellibres2013, Dialectes, Ribagorça, Vall de BoíDeixa un comentari\nGuia dels indrets mítics i llegendaris de la Ribagorça romànica\nTítol: Guia dels indrets mítics i llegendaris de la Ribagorça romànica: de la Casa Encantada al Castell del Turbó\nLes valls pirinenques de la Ribagorça situades entre Catalunya i Aragó, conserven un valuós patrimoni mític i llegendari que es materialitza en indrets geogràfics singurals (coves, congostos, penyes, altiplans…) i en monuments artístics (esglésies, monestirs, ponts, megàlits…)\nTots aquests llocs constitueixen el suport material d’històries protagonitzades per personatges ancestrals. Es tracta de relats i creences que s’expressen, sovint en clau fantàstica, les pors i les il·lusions, els rituals màgics i les devocions religioses, els records ancestrals en definitiva, de l’imaginari pirinenc. De la Casa encantada (construïda per una geganta i habitada per encantades) fins al Castell del Turbó (autèntic Olimp de les bruixes del nord de la Península) la guia ressegueix un centenar d’indrets, un viatge fabulós per les fantasies mil·lenàries d’una gent que ha hagut de sobreviure en un medi hostil com és l’alta muntanya.\nPep Coll (Pessonada, 1949) és conegut pels seus reculls de llegendes i excel·leix com a novel·lista.\nNovembre 19, 2016 Agost 13, 2019 tarterdellibres2012, Alta Ribagorça, Guies, Llegendes, Mitologia, Pep Coll, RibagorçaDeixa un comentari\nTítol: Cosetas d’adentro: un cuento y una película de Lola Gracia Sendra\n1954. Ramón viu amb la seva mare en un poblet del Pirineu d’Osca en plena postguerra. És un jove pastor de ment curiosa, atrapat en un modus de vida limitat però que no li impideix deixar d’il·lusionar-se. Acomplexat per la seva poliomelitis i veient-se rendit, viu abstret en els seus propis pensaments, són les seves “cosetas d’adentro”. A la festa de Sant Joan coneix per casualitat a l’Esperança i per primer cop se sent tranquil i amb confiança, com ell diu, normal.\nAquesta pel·lícula aborda la vida del pastor Ramon i les persones del seu entorn, marcat per la diferència de classes i el silenci d’aquesta època. Ha estat rodada en els conjunts històrics de Graus i Montañana (Osca), i en baix-ribagorçà, una de les modalitats de l’aragonès, mostrant els recursos narratius d’aquesta llengua i recreant, mitjançant una acurada ambientació, el món rural de mitjans del segle XX. A\nAquesta és l’òpera prima de Lola Gràcia, basada en el seu conte Cosetas d’endins premiat en el Concurs de Relats “Condau de Ribagorça”, escrit també en baix-ribagorçà, la seva llengua materna, d’on va sorgir el guió. En aquesta edició conjunta del conte, guió i pel·lícula, s’inclou la traducció del relat i dels subtítols del curtmetratge al castellà. Així mateix, s’incorpora el llibre de rodatge i fotografies del mateix, tot això prologat per l’escriptor i catedràtic d’Història del Cinema, Agustín Sánchez Vidal. (trad. Tarterdellibres)\nNovembre 17, 2016 gener 3, 2020 tarterdellibres2012, Cinema, Dialectes, Narrativa, RibagorçaDeixa un comentari


Rostidor l'Alforí – Pàgina 2 – El racó de la trufa a Penyagolosa\nEstem en plena campanya de la trufa negra i vos proposem una activitat per saber més d’aquest fong tan preuat en gastronomia i que forma part de la nostra cuina.\nParticipant en aquesta experiència tindreu la oportunitat de visitar una plantació trufera, acompanyar a un expert truficultor i el seu gos en la cerca de trufa i després tastar-la en un menú especial trufat al nostre restaurant. Vos animeu?\nContinue reading “Descobreix el diamant negre de la cuina” →\n23 gener, 2018\t 0\nRegala sabor i qualitat\nJa s’acosta el Nadal i és temps de pensar en regals! A “La Tenda de l’Alforí” trobareu productes amb gran qualitat i sabor per a poder fer les vostres caixes de Nadal personalitzades.\nContinue reading “Regala sabor i qualitat” →\nTast i maridatge de cerveses artesanes\nEl mes d’Octubre és el mes de la cervesa per excel·lència, així que per als amants d’aquesta mil·lenària beguda al Rostidor l’Alforí vos proposem una nova activitat: un tast i maridatge de cerveses artesanes.\nEl tast tindrà lloc el dia 28 d’octubre i en aquesta ocasió serà a càrrec dels amics de Castelló Beer Factory. Continue reading “Tast i maridatge de cerveses artesanes” →\nVI Jornades Gastronòmiques de carn, oli i vins\nUn any més el Rostidor l’Alforí participa en les “Jornades gastronòmiques de carn, oli i vins”, que enguany tindran lloc els caps de setmana des del 15 de setembre fins el 15 d’octubre.\nGràcies a aquestes jornades es podran tastar plats elaborats amb productes de la terra, bons olis d’oliva i vins de cellers de Castelló. Una àmplia oferta de menús per a poder gaudir de la riquesa gastronòmica del nostre territori.\nEl menú que hem elaborat per a esta ocasió és:\nAmanida de temporada amb oli J.M Robres de La Barona\nOlleta del terreny amb llegums de Vistabella\nGarreta de corder de Maestrat al forn\nVi: Syrah, del celler Mas de Rander\nJa sabeu, si voleu fer una ruta gastronòmica pel Maestrat, no oblideu passar a visitar-nos!\n22 Setembre, 2017\t 0\nDes del Rostidor l’Alforí vos presentem una nova experiència gastronòmica! Un tast de formatges artesans i exquisits vins seleccionats que farà la delícia dels amants d’estos dos productes tan preuats en gastronomia.\nContinue reading “Tast de formatges i vins” →\n28 Juliol, 2017\t 0\nMenú Especial Trufa d’Estiu\nJa estem en temporada de trufa d’estiu i com no podia ser d’altra manera al Rostidor l’Alforí vos oferim un Menú Especial amb plats elaborats i companyats amb Tuber aestivum.\nLa trufa d’estiu encara que presenta una olor més suau que la trufa negra es considera també una trufa de qualitat i és molt utilitzada a la cuina per acompanyar i aromatitzar tot tipus de plats. Al nostre Menú Especial la podreu tastar tant a fines làmines en un carpaccio com ratllada acompanyant al peix i la carn.\nContinue reading “Menú Especial Trufa d’Estiu” →


Una nit cada 10 anys |\nUna nit cada 10 anys\nCada deu anys, a Valls, es celebra la festa per la Mare de Déu de la Candela amb una programació repleta d’actes diversos i per a edats i gustos diferents. Un gran ventall de possibilitats per a escollir i encertar.\nUna d’aquestes possibilitats, i de ben segur un gran encert, va ser la nit del 5 de febrer, on més de dotze hores de música en català van sonar a la carpa construïda per acollir els concerts. Els 10 de les decennals va representar una aproximació del que va ser el rock català dels 90 i el rock laietà amb el nou pop que està sortint recentment. Així mateix també va voler deixar constància de la gran vitalitat que té l’ska en català i el toc reivindicatiu encara present. Diferents generacions que mantenen viva la música de casa nostra.\nUnes 5.000 persones van omplir la carpa que van instalar per als concerts, la Vela Principal Estrella Damm. Lloc on els dies previs a ja hi havien desfilat altres artistes d’arreu de la península així com dedicar un dia íntegrament a la rumba amb Peret, La Troba Kung-Fú i Dijous Paella.\nA les set de la tarda es va donar el tret de sortida a aquesta gran nit amb un personatge il·lustre de la música feta a casa nostra, només acompanyat d’una guitarra i de quatre acords que van repassar cançons poc conegudes per als assistents, la majoria gent jove, però que va acabar amb “Qualsevol nit pot sortir el sol”, un clàssic dels clàssics d’en Jaume Sisa.\nAmb les cadires encara a lloc, la gent es va posar de peu per a rebre als de Constantí, la banda que al llarg dels seus recentment complerts 25 anys ha participat en les tres decennals que s’hi han celebrat (1991 i 2001). Recordant l’anterior concert de les on ens presentaven el disc de Sol amb el productor Brad Jones per primer cop dalt de l’escenari tocant amb ells. Ara ens venien a fer teatres, poder hagués estat millor fer rock, tal i com ells diuen, per ambientar més la festa. Tot i això va ser un concert rodó, amb una tria de cançons una mica estranya de l’habitual.\nUn dels concerts que van sorprendre més a tothom, i fins i tot podríem afirmar que va ser el millor de la nit, va començar cap allà dos quarts de deu. En Gerard Quintana, acompanyat de la Deterratenterrat Elèctric Band ens va captivar amb les cançons més conegudes de la seva carrera musical, on les cançons de Sopa de Cabra van imperar en tot el repertori. L’essència dels Sopa es va poder tornar a respirar per uns petits moments, però només de la mà d’en Quintana. Va repassar cançons del seu darrer disc aconseguint demostrar que encara continua enèrgic i roquer com al principi. La gent que tenia la imatge d’un Quintana més tranquil on els poemes l’havien absorbit, ja se la poden treure del cap, el rock encara li corre per la sang.\nMalauradament, per l’hora que era, la carpa es va buidar en gran part, ja que la majoria van marxar a sopar, per a agafar forces per les més de vuit hores de concert que encara quedaven per davant. A qui li va tocar “pagar el sopar” va ser a en Roger Mas, que venia en format elèctric amb la banda al complert per a presentar-nos ‘A la casa d’enlloc’ (Satelite k, 2010), un dels millors discs d’aquest any passat. Un concertàs que va ser tot un luxe escoltar per la gent que va quedar-s’hi.\nUn final de gira anunciadíssim, amb tres concerts seguits per a celebrar-ho com toca. El plat fort de la nit, el concert amb el que la carpa sencera va esclatar, on vam poder comprovar la certesa del cartell que hi havia fora i que feia dies que penjava, on hi deia: “Entrades exhaurides“. A mitjanit, els Amics de les Arts començaven el seu final de gira a Valls, concert que el seguirien els dos Palaus de la Música també amb el cartell de ‘sold out’. “L’home que treballa fent de gos”, “Jean-Luc”, “4 – 3 – 3”, “Déjà vu”, “Tren transiberià”, i així fins a omplir una hora de concert.\nEl grup revelació d’aquest 2010 que ha aconseguit un reconeixement increïble, omplir en tots els concerts, exhaurir-ho tot, esdevenir el grup punter del nou pop català, rebre lloances de la crítica musical d’aquest país i aconseguir transmetre el màxim de sensacions en un concert. La resposta efusiva del públic deixa sense paraules a qualsevol i així és com es van quedar, només veient la reacció de les 5.000 persones que tenien davant. Una nit que augurava un gran final de gira.\nUns altres veterans del pop-rock van ser els Lax’n’Busto que no van deixar de repasar els èxits d’ara i de sempre, i regalant, com a cada concert, el “T’estimo molt”, segurament el nou èxit de la banda.\nRealment es pot afirmar que Valls es va convertir en “tot un poble en moviment”, i que amb els valencians Obrint Pas, que van fer una aturada en la gravació del nou disc per assistir a les Decennals, van ballar a ritme de ska. No van oblidar-se dels castellers ni del conflicte d’Egipte, sempre pensant amb i per al poble van fer cançons com “La Flama”, “Del sud”, “Esperant”, “Benviguts al paradís” i “El gran circ dels invisibles”.\nSeguidament va ser el torn dels Mishima, un dels grups actuals de gran ressò i que venien amb el seu ‘Ordre i aventura’ (Sones, 2010) sota el braç, una obra mestra de la música del nostre país. Cada cop hi resistia menys gent fins aquestes hores, però els que es van quedar van poder constatar l’energia i la força de les cançons descarades de la banda barcelonina.\nA dos quarts de sis de la matinada, el folk de Mesclat va ressonar per tota la carpa fent ballar fins al que estava més cansat. Demostrant-nos que les coses es poden dir elegantment però de forma fulminant, van repassar els seus grans clàssics com “Torna Serrallonga”. Dins del repertori van incorporar la música del ball de la Mulassa de Valls. I els que es van encarregar de tancar la llarga jornada musical van ser els vallencs Canya Verda que retornaven als escenaris.\nLa música no va parar en cap moment, i les ganes de festa de la gent no es van consumir en tota la nit. La massa de gent que va aguantar des de que van obrir les portes fins al final són dignes d’admirar, aguantar totes aquestes hores de peu, ballant i fent gresca. Amb el sol dient-nos bon dia, aquests valents que van aguantar fins al final marxaven a dormir feliços, amb una nit que guardaran al record durant molt de temps, com tots els assistents.\nMolt bona música que va acompanyar-nos al llarg d’aquestes més de dotze hores de concert amb el bo i millor de cada gènere, de cada estil i de cada època. Tot un luxe haver pogut gaudir d’una efemèride com aquesta, ara toca esperar deu anys més per a les següents Decennals, i començar a fer travesses per a esbrinar quins grups repetiran i quins s’hi incorporaran.\nTEXT i FOTOS: Ignasi Arauz\nThis entry was posted on dissabte, 12 de/d' febrer de 2011 at 20:42\tand tagged with Canya Verda, Decennals, Deterratenterrat Elèctric Band, Els 10 de les Decennals, Els amics de les arts, Els Pets, Gerard Quintana, Jaume Sisa, Lax'n'Busto, Mesclat, Mishima, Obrint Pas, Roger Mas, Valls, Vela Principal Estrella Damm and posted in Concerts, Esdeveniments.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed.\n« “Hoy ganas, tu ganas, ganamos los dos”\nPol Cruells i els PulpoPop »


Fitxa 7949/1Darrera versió: 30.03.2020\nÉs correcte calendaritzar en català?\nPer fer referència a fixar les dates de certes activitats al llarg d'un període, cal evitar les formes calendaritzar o calendarització. Segons el context, es poden fer servir altres expressions, com ara programar, planificar o establir un calendari (o bé els noms programació, planificació). Per exemple:\nCal programar els continguts de la setmana que ve a la xarxa.\nHa de planificar-ho tot, fins i tot activitats personals, perquè no té mai un forat.\nNecessitem establir un calendari novament perquè s'han posposat molts actes.\nS'ha d'acostumar encara a la planificació de les tasques domèstiques.\nLes formes calendaritzar i calendarització són calcs de l'anglès to calendarize.


Col·legi Jesús Salvador: de febrer 2012\nANIVERSARI DE LA CONGREGACIÓ\nDimecres 22 de febrer celebrarem el dia de la Congregació que aquest any coincideix amb l'esmorzar solidari on els alumnes han participat amb una aportació voluntària per ajudar a la casa-llar d'Azua (República Dominicana).\nEl proper dissabte 25 de febrer a les 11:00 del matí es celebrarà la jornada de portes obertes on els pares i alumnes que estiguin interessats en conèixer l'escola i rebre informació sobre la preinscripció pel proper curs 2012-2013 podran gaudir d'una visita per les instal·lacions del centre. Esteu tots convidats! Si alguna família està interessada o vol tenir més informació pot telefonar al 937255680 en horari escolar.\nI per fi va arribar divendres i la rua de carnestoltes! Els nens i nenes anaven maquíssims i hem pogut veure disfresses superxules i originals. Des d'aquestes l'inies volem felicitar a tots els pares, avis i tiets que han ajudat els nostres alumnes a omplir de llum i color aquest dia tan especial de diversió i disbauxa. Él tema era 'FES-TE A LA MAR', lema que durant tot l'any estem treballant per trasnmetre els valors que Teresa toda i Teresa Guasch ens van deixar com a llegat. Pirates, meduses, capitans de vaixells, submarinistes... una gran varietat de personatges han permès que la rua i la desfilada siguin un èxit. Igualment ens agradaria destacar la gran originalitat i treball realitzat en moltíssimes disfresses que han seguit el pla de sostenibilitat (Agenda21) emprant materials de reciclatge o de eutilització per fer les disfresses. Hem penjat un recull ràpid de fotografies però els propers dies en penjarem moltes més, o sigui que sinó veieu els vostres fills o filles no us preocupeu que aviat sortiran!\nCicle Superior Visita el Museu Olímpic\nEl passat dia 10, els nens i nenes de 5è i 6è van visitar el museu Olímpoc de Barcelona i l'anella olímpica dins de les activitats programades d'Educació Física. Allà van poder conèixer de primera mà diferents esports, la història de l'olimpisme i curiositats de diferents esportistes. Deprés vam anar a l'anella olímpica i vàrem veure l'estadi, el palau St Jordi, les piscines Picornell, la campana de la Pau i la torre Calatrava.\nA l'explanada de l'anella vam ballar, jugar a futbol, saltar a corda i passar-nos el frysbee.\nPodeu veure les fotos de la sortida accedint a la Plataforma des de la web\nFELICITATS CRISTIAN TELLO\nCristian Tello, exalumne del col•legi, ha aconseguit el seu somni de debutar amb el primer equip del Barça i no només això sinó que va marcar gols contra la Reial Societat i l'Osasuna. Volem des d'aquestes línies felicitar-lo i posar-lo com a exemple de treball i constància (és la manera d'aconseguir les metes proposades).\nCristian Tello va cursar part dels seus estudis en la nostra escola. Encara recordem com regatejava a tots els alumnes, fins i tot als més grans, en el pati del col•legi. Quan acabava les seves classes sortia corrents per agafar un taxi que el Barça li posava a la seva disposició i ràpid es dirigia a entrenar. A banda de ser un gran esportista es caracteritzava per la seva humilitat i per ser amic de tothom.\nComprovareu que quan arribi a la fama, que arribarà segur perquè és un gran jugador, mai tindrà una paraula dolenta contra ningú i sempre agrairà a les persones que han estat al seu voltant durant tos aquests anys. La seva carrera futbolística ha transcorregut en el Barça i en el Reial Club Esportiu Espanyol (en categoria juvenil, on es va acabar formant com a persona i futbolista).\nDimecres 22 de febrer celebrarem l'esmorzar solidari coincidint amb l'aniversari de la congregació de les Germanes Carmelites Tereses de Sant Josep. El col·legi oferirà pastes i xocolata i les famílies podran fer una aportació voluntària que anirà destinada a la casa-llar que les Germanes tenen a Azua (República Dominicana). En aquesta ciutat les Germanes tenen acollits a nens i nenes que viuen en una situació social desfavorida. Aprofitem per agrair la col·laboració de totes les famílies.\nEls nens i nenes de l'escola van poder gaudir i tocar la neu que la nevada dels últims dies havia quedat a les terrasses i al pati.\nSi voleu veure més fotos entreu al clickedu.\nDimecres 22 de febrer celebrarem l'esmorzar solid...


» PREMSA:DIARI DE GIRONA 27/10/2001\nPREMSA:DIARI DE GIRONA 27/10/2001\nEl Sarrià potencia els equips base per consolidar la feina de formació\nL’infantil Pere Arnau ha fitxat pel Barça, on Joan Saubich ja es consolida al primer equip\nL’extrem va debutar el 2008 amb el Barça a l’Asobal. Aquest any és habitual al primer equip.\nL’arribada d’Institut Balmes com a patrocinador de la UE Sarrià no només ha servit per potenciar el primer equip, líder imbatut de la Primera Nacional. La base també ha rebut una notable injecció que ha permès apostar per consolidar la feina de formació jugant en les categories més exigents. Un centenar de nens formen part del planter del Sarrià, des dels més petits que amb 4-5 anys comencen amb sicomotricitat, fins als més grans que militen al juvenil. Aquesta temporada l’equip infantil i el cadet juguen la Lliga Catalana amb els “grans” com el Barça o el Granollers, mentre que el juvenil juga a Primera Catalana.\nLa coordinació de tots aquests equips base és a les mans de Jesús Mach, satisfet per poder disposar d’un dels planters més potents de Catalunya. “Aquest any hem apostat molt fort per la base gràcies al patrocini d’Institut Balmes, i a més a més estem aplicant un programa a les escoles de promoure l’handbol. Ja hem anat o anirem a centres de Sarrià, Sant Jordi, Medinyà, Sant Julià i Cornellà, per fer classes pràctiques i mostrar uns vídeos de demostració als escolars de cicle mitjà”, explica l’exentrenador del primer equip. La idea és poder captar jugadors fora de Sarrià, “perquè si volem potenciar la base no en fem prou només amb els nens que hi ha al poble, i per això anem a municipis veïns”.\nSarrià és un clàssic de l’handbol català i en els últims anys ja han sorgit diversos jugadors amb potencial per triomfar a l’elit. Una bona prova n’és l’extrem esquerrà Joan Saubich, que el 2008 debutava amb el Barça a l’Asobal. La temporada passada va estar a l’Osca de la Divisió de Plata, mentre que enguany s’està consolidant al primer equip blaugrana, on ja ha tingut minuts a la Lliga de Campions. Aquest estiu l’infantil Pere Arnau també ha deixat Sarrià rumb a Barcelona. D’altres jugadors destacats de la base són Sergi Mach, Martí Arnau, Arnau Rovira i Arnau Casamitjana, habituals a les seleccions catalanes.\n« PARTITS (30 octubre 2010) CONVOCATÒRIA 3era 30/10/10 »\nCategories : General, Notícies, PREMSA


Alone and free: Gelida gèlida...\nLa setmana passada vam anar a trepar una mica a l'escola de Gelida.El matí no pintava gens bé,ja que havia plogut durant la nit i feia molt poca temperatura,però tot i els núbols que no deixaven passar els rajos de sol ens dirigim cap allà.\nA sota l'Andrea escalfant en el primer 6a del dia i jo en la segona via que vam fer.\nEn total 6 vies per tornar-nos a ficar a tó,sobretot a alguns...La via més dura del dia va ser un 6b que hi ha just a l'esquerra d'on el Marc va tindre l'accident,i vaig poder contemplar que ja hi van "ficar mà" a l'instalació afectada.\nA sota el Lluís lluitant a la fisura final d'aquest 6a\nPer fí al mig dia va sortir el sol i ens va escalfar a tots de debò.Ara sí que ha valgut la pena vindre fins aquí...\nEi Quim, tinc la curiositat per saber què han fet a la reunió?\nSalut i bones trepades amb seguretat!!!\nHan eliminat la cadena amb el maillón malmés.Han colocat la xapa que hi faltava al parabolt de dalt amb una argolla.Al parabolt inferior hi han colocat un maillón enorme.Tot sense cadena.Jo firmava perquè fossin totes així...


La teoria de les intel·ligències múltiples - Somni Psicologia\njuliol 28, 2021 setembre 21, 2021\nAvui ens acomiadem del nostre blog per a donar entrada a les vacances d’estiu, i volíem fer-ho parlant de la intel·ligència.\nLa intel·ligència és un concepte de gran interès per a tothom. Per a molts i moltes és una espècie de poder que es desitja adquirir, manipular i comprendre. Pot arribar a convertir-se en objecte d’enveja d’algunes persones i d’orgull per a moltes altres. Pot afectar a la nostra autoestima, al nostre autoconcepte, i fins i tot, a la forma en què ens relacionem amb els altres.\nTot i així, la interpretació que actualment fa la nostra societat d’aquest concepte, dista molt de tot allò que pot arribar a incloure. I ho redueix als coneixements adquirits, la capacitat lògica i la capacitat verbal, que és el que mesuren la majoria de test.\nPerò, tal com exposa el psicòleg Howard Gardner, “La intel·ligència, el que considerem accions intel·ligents, es modifica al llarg de la història. La intel·ligència no és una substància al cap com és l’oli en un tanc. És una col·lecció de potencialitats que es completen”.\nD’aquí neix la Teoria de les Intel·ligències Múltiples, que proposa aquest autor. Es tracta d’una contraproposta a la concepció del paradigma d’una intel·ligència única, definint 8 tipus d’intel·ligència, que se centren en les diferents potencialitats o talents de cada individu.\nAquests són els tipus d’intel·ligència que proposen:\nIntel·ligència lingüística: És l’habilitat de dominar el llenguatge i la comunicació, tant a nivell oral com a nivell escrit.\nIntel·ligència lògica-matemàtica: És l’habilitat que s’ha considerat durant molts anys la intel·ligència en brut. Es tracta de l’habilitat per a raonar de manera lògica i la capacitat de resoldre problemes matemàtics.\nIntel·ligència espacial: És l’habilitat per a observar el món i els objectes des de diferents perspectives, permetent-nos manipular les imatges mentals i crear-les per a solucionar problemes.\nIntel·ligència musical: És l’habilitat per a elaborar, compondre o interpretar peces musicals.\nIntel·ligència corporal i cinestèsia: És l’habilitat per a moure el propi cos i coordinar els moviments, la qual cosa pot incloure l’ús d’eines, l’esport, l’expressió emocional a través del cos…\nIntel·ligència intrapersonal: És l’habilitat de conèixer i gestionar les nostres pròpies emocions i pensaments. Controlant el nostre focus atencional, permetent-nos reflexionar sobre aquests elements i donant lloc a la introspecció.\nIntel·ligència interpersonal: És l’habilitat per a relacionar-se amb els altres. Ens permet detectar i comprendre les circumstàncies i problemes de les persones del nostre voltant.\nIntel·ligència naturalista: És l’habilitat que ens permet detectar, diferenciar i categoritzar els aspectes vinculats a l’entorn, com per exemple les espècies animals i vegetals o fenòmens relacionats amb el clima, la geografia o els fenòmens de la naturalesa.\nSegons aquesta teoria de Gardner, totes les persones presentem totes i cadascuna d’aquestes vuit classes d’intel·ligència, però cada individu destaca més en algunes d’elles i pot presentar major dificultat per a unes altres.\nCal tenir en compte que, malgrat que l’educació a les aules s’ha centrat més a oferir continguts i estratègies acadèmiques per a fomentar principalment els dos primers tipus d’intel·ligència (lingüística i lògica-matemàtica), segons Gardner, cap d’aquestes intel·ligències té major importància que les altres.\nÉs per aquesta raó que us convidem a aprofitar les vacances d’estiu per a fomentar el desenvolupament de les habilitats que no podem practicar tant en la rutina del nostre dia a dia. I no només per a nens i nenes! Com a persones adultes continuem podent fomentar aquestes habilitats i no hem de perdre l’oportunitat de fer-ho.\nEsperem que aquesta entrada us hagi resultat interessant i útil. Us esperem amb molt més contingut a partir de la primera setmana de setembre.


Floristeries i llibreries treuen les parades al carrer per Sant Jordi - Calella Comunicació\nFloristeries i llibreries treuen les parades al carrer per Sant Jordi\nredaccio\t2021-04-23T10:37:50+01:00\t23/04/2021|\n#endirecteCalellaCOM Sant Jordi ha omplert els carrers de Calella de vida, roses i llibres. Floristeries i llibreries han tret parades al carrer per tal d’atendre a l’aire lliure i que no s’acumuli gent a l’interior dels establiments. Algunes parades ja tenen cua per aconseguir els objectes més preuats de la diada.\nLes roses, vermelles i grogues, llueixen també la senyera. Entre els llibres es poden trobar clàssics i novetats.\nMalgrat tot, els calellencs no podrem gaudir de la tradicional Fira del Llibre i la Rosa a la plaça de l’Església.\nDesprés del #santjordiacasa de l’any passat, hem passat a una festa professionalitzada i descentralitzada.


Km 0. i Seminous\nLa segona generació del Seat Alhambra és un model més gran i te un disseny més actual que l'anterior, similar al del Volkswagen Sharan II. El nou model creix 20 cm més de llarg. La novetat es que disposa de portes darreres corredisses....\nLa NV200 està feta per marcar la diferència. Les seves dimensions compactes i el seu ajustat angle de gir faciliten la conducció per la ciutat i la capacitat de carga és de les més grans de la seva categoria. fins i tot la seva capacitat permet una increible camperitzacio amb taula i llit a dalt i a baix...\nÀgil, compacte i amb caràcter, l'opel Adam és un vehicle de ciutat molt distintiu i complet. És un vehicle cuatre plaçes amb carrosseria hatchback de tres portes, motor davanter transversal i tracció davantera. La gran diferència d'aquest vehicle amb d'altres del mateix segment, és la seva enorme capaçitat de personalització....\nCitroën grand picasso 1.6Hdi 115 ETG6\nEl nou Citroën c4 Picasso ofereix un diseny atractiu, tecnología intuitiva i un alt nivell de conectivitat. canvi amb paletes al volant, 7 places , climatitzador davant i darrere, el preu porta descomptada la campanya de finançament de citroen que són 100€ de dte....


Tres candidats opten a ser el cap de llista de CiU a Lloret de Mar - Diari de Girona\nTres candidats opten a ser el cap de llista de CiU a Lloret de Mar\nEls militants escolliran l'alcaldable per al 2015 en una assemblea el proper dia 23\nDulsat, en una imatge d'arxiu. carles colomer\nDulsat, en una imatge d'arxiu.\nConvergència i Unió disposa de tres candidats per encapçalar la llista del partit a Lloret de Mar per a les eleccions municipals de ?l'any que ve. Es tracta de Jaume Dulsat, Lluís Mosella i Albert Robert. Així, la militància lloretenca de la federació nacionalista haurà de pronunciar-se sobre qui és el candidat, després que l'anterior cap de llista i alcalde, Romà Codina, ja hagués anunciat que no tornaria a optar a l'Alcaldia. També va rebutjar aquesta possibilitat el president de la secció local de CDC i regidor d'Urbanisme i Seguretat, Jordi Martínez.\nD'aquesta manera, l'assemblea de militants de CiU s'haurà de pronunciar sobre els tres candidats esmentats. La cita serà el proper 23 de desembre.\nDulsat és, possiblement, la persona més coneguda ja que és el gerent de la Fundació Carl Faust, que gestiona el Jardí Botànic de Blanes. Dulsat va ser nomenat a principis de l'any 2012 com a gerent de l'entitat, en substitució de la direcció general que liderava Jordi Masberant. Dulsat té un màster en direcció i gestió d'empreses per la Universitat de Girona; diplomat a l'Escola Universitària de Turisme, també per la Universitat de Girona; i ha completat estudis a Àustria, Itàlia i Estats Units. Quan fou nomenat era professor de l'Escola Universitària d'Hostaleria i Turisme de Sant Pol de Mar, entre d'altres.\nQuant a Lluís Mosella, segons consta en el seu perfil de Linkedin, és assessor al Departament d'Economia de la Generalitat des de l'abril del 2013. També es professor d'Economia Internacional a la Universitat Pompeu Fabra i ha estudiat, entre d'altres, a la Universitat de Harvard, als Estats Units. Finalment, Albert Robert, de 30 anys, és propietari de RE7 Informàtica. Va estudiar a l'institut Roca Grossa i a la Universitat Autònoma de Barcelona, segons apareix en el seu perfil d'una xarxa social.


Deures llati estiu2011\nDeuresestiu2011 catala voluntari_3reso\nTreballs triptics india_6prim\nTreball enciclopediaunivers 2n\nREGLAMENT DE RÈGIM INTERNIntroduccióCal tenir en compte que la tasca que es realitza en un centre escolar, així comla complexitat d’interrelacions que s’hi estableixen, requereixen una reflexiósobre els conflictes que sorgeixen i que generen la necessitat de crear unanormativa dins el marc general del RRI. És evident que aquest és coherentamb el Projecte Educatiu de Centre i amb el Projecte Curricular de Centre.Per aconseguir una bona interiorització de les normes i que aquestes nocaiguin en el desencís cal que se’n faci veure la necessitat, és a dir, que nosigui fruit de la "norma per la norma" sinó que s’han de portar a terme perqüestions com ara: la convivència, el respecte als/les altres, la solidaritat, elpragmatisme, afavorir la concentració i l’atenció en el treball, etc.Els/Les AlumnesCapítol 1.GeneralArticle 1. Principis bàsics.1.1 Tots i totes els/les alumnes tenen els mateixos drets i deures, sense més distincions que aquelles que es deriven de la seva edat i del cicle dels ensenyaments que estiguin cursant.1.2 L’exercici dels seus drets per part dels alumnes implicarà el deure correlatiu de conèixer i respectar els drets de tots els altres membres de la nostra comunitat educativa.Capítol 2.Drets dels/les alumnesArticle 2. La formació dels/les alumnes.2.1 Els/les alumnes tenen dret a rebre una formació que els permeti aconseguir el ple desenvolupament de la seva personalitat dintre dels principis ètics, morals i socials comunament acceptats en la nostra societat.2.2 Per tal de fer efectiu aquest dret, la formació dels/les alumnes comprendrà: a) La formació en el respecte dels principis democràtics de convivència i dels drets i llibertats fonamentals. b) La formació dirigida al coneixement del seu entorn social i cultural immediat i, en especial, de la llengua, la història, la geografia, la cultura i la realitat catalanes. c) L’adquisició d’hàbits intel·lectuals i de tècniques de treball, com també de coneixements científics, tècnics, humanístics, històrics i artístics 2.\ndintre dels principis ètics, morals i socials comunament acceptats en la nostra societat. d) L’educació emocional que el capaciti per al desenvolupament de relacions harmòniques amb ell mateix i amb els altres. e) La capacitació per a l’exercici d’activitats professionals i intel·lectuals. f) La formació en el respecte a la pluralitat lingüística i cultural de l´Estat. g) El respecte a l’entorn natural i al patrimoni cultural de Catalunya. g.1) A tal efecte l´Escola organitzarà pels alumnes de 12 a 16 anys sortides trimestrals. g.2) L´Escola es reserva el dret d’excloure d’aquestes sortides aquells alumnes que hagin estat sancionats per faltes reiterades. h) La formació per la pau, la cooperació, la participació i la solidaritat entre els pobles. i) L´educació que asseguri la protecció de la salut i el desenvolupament de les capacitats físiques. j) L´educació en els valors tal com determina el projecte educatiu de l´Escola.Article 3. Definició del perfil de l’escola.Aquest centre es caracteritza per ser una escola privada concertada,democràtica i catalana. a) L’objectiu d’aquesta escola és el desenvolupament actiu de totes les possibilitats del noi/a quant a la formació corporal, salut física, afectivitat, educació sexual, educació del pensament, llengua i expressió en general, educació estètica, coneixement i domini del medi social i corporal i de la tecnologia entesa en un sentit ampli. Aquestes possibilitats han de permetre als/les alumnes a contribuir a la realització d’una societat plural i tolerant. b) Lescola donarà tanta importància a la relació educativa com a l’adquisició de continguts, a fi d’intentar formar persones amb criteris propis. c) Lescola és coeducativa, per tant no discrimina entre nois i noies pel que fa a determinats mites, tabús, i diferenciacions de rol entre home i dona. d) Lescola és catalana, tan pel que fa a la llengua utilitzada a les classes com els documents externs i interns del centre. 3.\ne) Lescola manté una actitud de respecte davant les diverses opcions religioses dels/les alumnes. Amb tot, no s’eludirà la informació referida als aspectes culturals que tot fet religiós comporta, tant pel que fa a la religió catòlica com les altres que conviuen en el nostre entorn. f) Lescola vol potenciar un ensenyament on l’error és considerat una possible via per la construcció de qualsevol tipus de coneixement. g) Lescola potenciarà la valoració dels fets socials que comportin una defensa o millora dels drets humans. El/la professor/a estimularà en l’alumne els valors d’una societat democràtica i proporcionarà els elements necessaris d’anàlisi i crítica a fi d’obtenir una formació integral. h) Lescola no considerarà a un/a alumne que necessiti més temps de lestablert per assolir determinats continguts, sigui considerat/da, en absolut, un/a "fracassat/da" en cap sentit. i) Lescola té molt present que els continguts es treballin de manera coordinada i cíclica, per tal d’assegurar un ensenyament-aprenentatge profund i significatiu. Això queda palès en el 2on i 3er nivell de concreció de cada una de les àrees, al llarg de les diferents etapes educatives.Article 4.4.1 La programació de l’acció educativa de l’escola s’inspira en el model definit en lIdeari del centre, que esdevé així el criteri bàsic d’actuació de tots els sectors d’activitat del centre, i dóna coherència i continuïtat al treball realitzat pel conjunt del col·lectiu escolar.4.2 La selecció i el desplegament d’algunes de les opcions bàsiques de lIdeari podrà donar lloc a successius i graduals projectes que marcaran prioritats en l’acció educativa global de l’escola i formaran part de la programació general del centre de caràcter anual.4.3 Lequip directiu és responsable d’impulsar l’elaboració d’aquest projectes educatius, amb la col·laboració dels equips de professors.4.4 Lequip directiu i els equips de professors elaboren, apliquen i avaluen el Projecte Curricular de Centre, resultat d’adaptar el currículum establert pel Govern de la Generalitat a la realitat de l’escola i les necessitats dels/les alumnes, tenint en compte el caràcter propi del centre i el context sòcio- cultural.4.5 Un cop elaborat o revisat, el projecte curricular és aprovat pel claustre de professors/es. 4.\nArticle 5. Avaluacions.5.1 Lescola considera fonamental ampliar el concepte davaluació a tots els àmbits escolars. És a dir, que lescola afavorirà lavaluació de centre, la de lequip directiu i la de lequip docent, com a eines bàsiques per a millorar la qualitat de lensenyament.5.2 Lavaluació del centre és un procés danàlisi que ajuda a conèixer si lacció educativa global de lescola respon als objectius proposats i si progressa amb el ritme previst, i orienta la millora constant del treball a lescola.5.3 Respecte a lavaluació dels/les alumnes aquests/es tenen dret a una avaluació objectiva del seu rendiment escolar, per la qual cosa els professors els informaran dels criteris i sistemes davaluació i reforç recomanats, dacord amb els objectius i continguts de lensenyament en cada cicle o període davaluació. A més, tenen dret a disposar dels butlletins de notes on es reflecteixin els resultats de lavaluació.5.4 Els/les alumnes o els/les seus/ves pares/mares o tutors/es tenen dret a sol·licitar aclariments per part dels professors/es respecte a les qualificacions dactivitats acadèmiques o d´avaluacions parcials o finals de cada curs. Aquests aclariments seran canalitzats a través del tutor/a de l´alumne/a.5.5 Els alumnes o els seus representants legals tenen dret a revisar amb el tutor/a les qualificacions esmentades.5.6 Cal l’assistència a les classes durant l’època d’exàmens a 1r BTX (donat que a 2n BTX s’aturen). Es permetrà fer els exàmens a tothom però es portarà igualment un control de l’assistència. En cas que es comprovi una falta d’assistència justificada es seguiran els següents criteris: 1) Si la falta d’assistència es dóna durant els exàmens del primer parcial, la convocatòria passarà al segon parcial. 2) Si la falta d’assistència es dóna durant el segon parcial, la convocatòria passarà a final de curs. Sempre es podran valorar per claustre els casos particulars que requereixin una aplicació diferent daquesta normativa.5.7 Respecte als exàmens de 1r BTX, cal l’assistència en el dia i l’hora determinats per la coordinació de l’etapa. En el cas de no assistència a les proves s’aplica que: 1) Si la falta està justificada es seguiran els punts 1) i 2) de l’apartat 5.6.5.8 Respecte als exàmens de 2n BTX, cal l’assistència en els dia i l’hora determinats per la coordinació de l’etapa. En el cas de no assistència, s’aplica que: 1) Si l’alumne/a falta a la convocatòria d’avaluació passarà a la de recuperació, sempre que la falta sigui suficientment justificada. 2) Si l’alumne/a falta a la convocatòria d’avaluació i recuperació se l’avaluarà en la convocatòria de l’avaluació següent, sempre que la falta sigui suficientment justificada. 5.\n5.9 En cas de dubte respecte a l’aplicació de les normes anteriors, serà el claustre qui decideixi a partir de l’anàlisi exhaustiva de la situació si és pertinent o no que es realitzin les proves a les quals no s’hi ha assistit.Article 6. Paper del/a Tutor/a.6.1 El/la tutor/a de curs és el/la professor/a responsable de vetllar per laplicació del projecte curricular en lacció docent i educativa adreçada a un grups dalumnes, i té la missió datendre a la formació integral de cada un/a dells/es i seguir dia a dia el seu procés daprenentatge i maduració personal. El/la tutor/a és linterlocutor directe per resoldre tant els problemes personals com acadèmics i dorientació professional. Ambdues parts poden demanar sempre que ho considerin oportú la intervenció de la Cap dEstudis ó de la Direcció del Centre.6.2 Els pares/mares o responsables legals dels alumnes poden sol·licitar al tutor/a qualsevol informació sobre la marxa acadèmica general i personal del seu fill, així com orientacions del futur. El tutor/a rebrà als pares/mares els dia i hora establerts per l´Escola a principi de curs, prèvia concertació de cita a través dels canals previstos per a tal finalitat (Full de citació i/o trucada telefònica).Article 7. Integritat física i dignitat personal.7.1 Els/les alumnes, com qualsevol altre membre de la nostra Escola, tenen dret al respecte de la seva integritat física i psíquica de la seva dignitat personal. També tenen dret a portar a terme la seva activitat acadèmica en condicions de seguretat e higiene adequades.Article 8. Participació dels/les alumnes en la vida de l´Escola.8.1 Els/les alumnes tenen dret a participar en la vida i el funcionament del centre a través del Consell Escolar i la representació de delegats. Els/les alumnes tenen dret a escollir un o dos delegats de cada classe.8.2 Els/les alumnes tenen dret a associar-se i a reunir-se en el centre. La direcció pedagògica de l´Escola facilitarà l´exercici d´aquest dret i la utilització dels locals necessaris garantint el desenvolupament normal de les activitats docents.8.3 Els/les alumnes tenen dret a manifestar amb llibertat, individualment i col·lectiva, les seves opinions, sempre en el respecte als professors i companys. 6.\nArticle 9. Orientació escolar i professional.9.1 Els/les alumnes tenen dret a gaudir d´una orientació escolar i professional que asseguri la seva llibertat de decisió d´acord amb les seves aptituds, els seus coneixements i les seves capacitats. També tenen dret al coneixement del món del treball i la preparació professional que hauran d´adquirir per accedir-hi. Lacció tutorial és un instrument obligatori per garantir aquest dret. Aquesta orientació normalment vindrà canalitzada a través del tutor/a o d´activitats organitzades per l´Escola a tal efecte.9.2 Els/les alumnes tenen dret a què es mantingui en reserva sobre tota aquella informació que faci referència a les seves circumstàncies personals i/o familiars.Capítol 3 Deures dels alumnes.Article 10. Deures generals i concrets.10.1 Els drets dels/les alumnes obliguen als/les altres membres de la comunitat educativa, que hauran de respectar-los. Les accions que es produeixin dins làmbit del centre que suposin una transgressió dels drets dels/les alumnes podran ser denunciades per aquests/es o els/les seus/ves representants legals davant la directora del centre i, quan sescaigui, davant el Consell Escolar. Aquestes possibles sancions han de respectar la diversitat dopinions dels altres membres de la comunitat dalumnes.10.2 Els/les alumnes tenen el deure de respectar l´exercici dels drets i deures i de les llibertats dels membres de l´Escola i en particular l´exercici de les atribucions pròpies dels/les educadors/es, de la direcció del centre i el personal d´administració i serveis.10.3 L´estudi constitueix el deure bàsic dels/les alumnes que comporta l´aprofitament de les seves actituds personals i dels coneixements que s´imparteixen amb la finalitat d´assolir una bona preparació humana i acadèmica. Aquest deure general es concreta, entre altres, en les obligacions següents: a) Assistir a classe, participar de les activitats acordades en el calendari escolar i respectar els horaris establerts. b) Realitzar les tasques encomanades per els professors en l´exercici de les seves funcions docents. c) Respectar el dret a l´estudi dels/les seus/ves companys/es, i la participació d’aquests en les activitats formatives.10.4 El respecte a les normes de convivència dins el centre docent com a deure bàsic dels alumnes s’estén a les obligacions següents: 7.\na) Respectar la llibertat de consciència i les conviccions religioses, morals i ideològiques, com també la dignitat, la integritat i la intimidat de tots els membres de la comunitat educativa.b) Complir les decisions dels òrgans unipersonals i col·legiats del centre, sens perjudici que puguin impugnar-les quan considerin que lesionen els seus drets.c) No discriminar cap membre de la comunitat educativa per raó de naixement, raça, sexe o qualsevol altre circumstància personal o social.d) Participar i col·laborar activament en la vida de l´Escola amb la resta dels membres de la comunitat educativa, per tal d´afavorir el millor exercici de l´ensenyament, de l´orientació i de la convivència a l´Escola.e) Respectar, utilitzar i compartir els bens mobles i les instal·lacions utilitzades en qualsevol moment pels alumnes de l´Escola i dels llocs on es dugui a terme la formació pràctica com a part integrant de l’activitat escolar. e.1) En cap moment es permès cridar, córrer o bloquejar les escales o el passadissos. e.2) Els patis com a espai de lleure es podran utilitzar solament a les hores d´esbarjo dins lhorari lectiu. e.3) Qualsevol persona o grup de l´Escola que, per actuar de manera insolidària, trenqui, espatlli o embruti alguna part del material o de les instal·lacions, tindrà l´obligació de reparar el dany causat. En cas de no conèixer el responsable de la destrossa, el Consell Escolar decidirà qui ha de fer-se càrrec del seu pagament. Es pretén que aquest pagament s´efectuï en el rebut següent a quan es produeixen les destrosses. A part del restabliment material del desperfecte, el responsable o responsables seran sancionats segons el que s´estableix en aquest reglament. e.4) Cada curs, matèria o crèdit optatiu tindrà assignada una aula, els alumnes seran responsables de la seva conservació i bon estat. S´establiran els grups de manteniment necessaris que supervisats per els professors o el tutor del curs es faran càrrec de la neteja i ordre general de les aules. f) A cap dels espais ocupats per els alumnes de l´Escola no és permès fumar en aplicació de la normativa vigent al respecte. g) Durant la jornada lectiva, dins o fora del centre, no és permès portar aparells de telefonia mòbil, walkman o diskman o altres aparells de característiques similars. En el cas que un/a alumne/a rebi una trucada o missatge al seu mòbil en horari lectiu (dins o fora del centre), aquest 8.\nserà requisat per espai d´una setmana, restant a les dependències del centre sense que es pugui utilitzar.h) De la mateixa manera, i per a preservar el bon estat higiènic dels espais comuns, no es permetrà menjar xiclets, fruits secs o qualsevol productes amb closca en qualsevol moment o lloc. El consum d´altres aliments i begudes, només serà permès durant les estones de descans (no als canvis de classe) i sempre fora de les aules.i) Els/les alumnes tenen el deure de complir l´horari propi de l´Escola. Si un/a alumne/a arriba tard (més de 5 minuts), sesperarà a la biblioteca o a secretaria fins lhora següent i haurà d´esperar el canvi de classe per entrar a la classe. Si lincompliment de lhorari és reiteratiu (més de tres vegades), el/a pare/mare rebrà un avís del tutor/a ó bé del coordinador i haurà de recuperar el temps perdut fora de l´horari escolar. En aquestes estones se li encomanaran feines de les àrees a les que no ha assistit.j) Els/les alumnes dESO faran l´esbarjo dins l´edifici de l´Escola i no podran sortir al carrer dins el seu horari lectiu, a no ser que siguin acompanyats per un professor o responsable de l´Escola.k) Els alumnes responsables dels fulls de menjador, cal que els lliurin a secretaria abans de les 11 del matí.l) Els alumnes no accediran normalment a la sala de professors si no és per una visita concertada.m)Per tal que les entrades i sortides es desenvolupin de forma adequada, cal començar i acabar les classes amb puntualitat.n) La normativa pel que fa a les sortides de treball i/o convivències serà la següent: n.1.- LEscola considera necessària i positiva lassistència a totes les activitats realitzades fora del Centre, ja que també formen part del desenvolupament del currículum de les diferents àrees i alhora serveix per observar el grau dintegració dels alumnes en el grup classe i el seu comportament social fora lEscola. És possible que alguna sortida es faci en divendres (dia que alguns cursos tenen la tarda lliure). Les sortides de convivència tenen un tractament especial. L´objectiu és aprendre a conviure tots junts/es un temps més llarg de l´habitual i observar el grau d´independència del noi/a respecte a la seva família i afavorir la integració dels/les alumnes nous/ves al grup classe. n.2.- Les característiques daquest tipus dactivitats segueixen un tractament específic acordat per tots els membres de la 9.\nComunitat Educativa: Equip Directiu, professor/es, alumnes, pares/mares.n.3.- Aquest tractament es concreta en els punts següents: n.3.1.- Les sortides de treball han de contribuir al desenvolupament del currículum. n.3.2.- És necessària una bona coordinació entre els diferents cursos i etapes per tal de no repetir activitats concretes o si més no, objectius de treball. Cada sortida realitzada compta amb un qüestionari previ a la seva realització per poder analitzar i coordinar les activitats per tota l´atapa. Així mateix aquests qüestionaris tenen un apartat de valoració per poder-lo usar durant els següents cursos acadèmics i millorar-ne les activitats si s´escau. n.3.3.- Les sortides de lleure o convivències han de contribuir a millorar la socialització de cadascun dels individus i, per tant, són d’assitència obligatòria.n.4.- És necessària una bona coordinació professors/es i tutors/es de cada curs, Caps dEstudis i Direcció pel que fa a la tria del lloc, el calendari a escollir i els recursos necessaris. Aquestes decisions es prenen per claustre a l´inici de curs per tal de mantenir una coherència. Les convivències escolars tindran una durada de dues nits i tres dies. En el cas de 4t d´ESO i com a sortida de final d´etapa, la durada serà d´entre quatre i cinc nits i cinc o sis dies. Al primer cicle es combina una estada en platja i una estada en muntanya.n5.- L’assistència a les convivències i/o sortides d´un dia ha de complir el calendari complet. Només es podran anar a recollir durant els dies establerts, en cas que rebeu la comunicació per part de l’Escola, ja sigui perquè està malalt/a o per un comportament inadequat. No els podreu portar més tard ni recollir-los abans de la data prevista atenent a requeriments personals (exàmens, viatges, ...).n6.- Les pautes que determinen les característiques d’aquestes sortides són: n.6.1.- A nivell pedagògic: Tenint en compte el caràcter lúdic inherent a aquest tipus de sortides, els objectius pedagògics incidiran en els continguts dactituds, valors i normes. Per tal dafavorir el desenvolupament daquests continguts cal respectar els criteris següents: A) Complir el que sexposa en aquest RRI. 10.\nB) Respectar les normes de convivència propis del lloc que sestà visitant (país, museu,...). C) Respectar la propietat privada i pública. D) Respectar la integritat de les persones eludint actes de violència física o psíquica. E) Tenir cura envers la salut pròpia i/o daltri, a partir dels aliments, begudes i substàncies que perjudiquen el nostre organisme. F) Respectar la distribució, les agrupacions,... assignades per les diferents activitats: visites, dormitoris, acampades... G) Assistir i participar en les activitats acordades. Les sancions corresponents per l´incompliment dels criteris abans esmentats, cal discutir-les amb l´equip docent i lequip directiu. En el cas que l´equip docent consideri necessari el retorn de l´alumne/a per l´incompliment de qualsevol criteri abans esmentat, serà la família la responsable de la recollida del fill/a en la zona de convivències en el moment de rebre´n comunicació. Fins el moment de la recollida de l´alumne/a per part de la família, aquest deixarà de participar en les activitats previstes sota la vigilància d´un responsable. Aquest compromís quedarà escrit a l´hora d´autoritzar la sortida.n.6.2.- A nivell econòmic:Les sortides han destar a labast de totes les economies.A)Revisió anual de totes les sortides: lloc, transport, monitors...per analitzar-ne el cost i ser el màxim de coherents per tots els cursos i també coherents en l´augment de costos segons l´increment del cost de la vida.B) S´estableixen criteris del tipus de lloc de les sortides de convivències, sent sempre en cases de colònies i/o alberg.C) Es prioritza el transport més econòmic pel desplaçament: normalment en tren si el destí ho fa possible.D)Es regulen les activitats durant les sortides, no es programa cap activitat de lleure que impliqui cost econòmic per les famílies durant les tres sortides per curs. En les colònies d´estiu s´estableixen un màxim d´activitats monitoritzades per no incrementar-ne el cost de forma excessiva.Per tal dafavorir el preu de la sortida de convivències es podenorganitzar activitats de recollida de diners, tenint en compte elssegüents criteris:A) Coordinació de les diferents activitats per tal devitar que dos cursos competeixin i així millorar el rendiment econòmic.B) Els guanys que sobtinguin repercutiran en la col·lectivitat.C) Si es creu oportú, es podran demanar ajuts puntuals a lAMPA. 11.\nn.6.3.- A nivell de persones responsables de la sortida: A) A totes les sortides els alumnes aniran acompanyats pel tutor/a i un acompanyant atenent a la proporció dun responsable cada 20 alumnes. B) És preferible que els acompanyants no tinguin lligams familiars, ni amb els/les alumnes ni amb els/es professors/es del grup. C) En el cas que un alumne/a no assisteixi a una sortida, ja sigui d´un o més dies, té l´obligació de venir al centre per tal de realitzar altres activitats acadèmiques. Si algun alumne/a tampoc ve a l´Escola, perquè la família així ho decideix, ha de portar un justificant en el qual el pare/mare o representants legals comuniquin a l´Escola la seva decisió i a on aparegui el DNI de l´adult i on s´eximeixi a l´Escola o a qualsevol persona que la representi de tota responsabilitat civil o penal pel dia/es de la sortida. D)Els alumnes han de dur signat des de casa el full d´autorització per l´assistència a la sortida degudament complimentat en un termini de dos dies abans de la sortida. E) A començaments de curs i coincidint amb la primera sortida o concidint amb la reunió de pares/mares, els alumnes han de dur la fitxa mèdica degudament complimentada pels pares/mares per fer conèixer als responsables les possibles malalties, al·lèrgies, dietes, etc, que pateix el seu fill/a. Els pares/mares han d´assegurar-se que els responsables tindran els mecanismes per atendre correctament als alumnes. Per exemple: dosis prescrita, horari de la toma, aliments intolerants, telèfons de contacte... n.6.4.- A nivell de material: A) La secretària elaborarà els pressupostos a partir de les demandes dels professors responsables cada sortida. Aquests es trametran al Cap dEstudis i/o Director Pedagògic perquè els completi, i doni el vist-i-plau. B) Si en una sortida cal un material específic, shaurà de demanar amb dues setmanes dantelació.Article 13. Possibilitats de participació en la vida de lEscola.13.1 Els/les alumnes intervindran en la vida del centre a través del propi treball escolar i de la participació activa en el funcionament ordinari del propi grup classe. Aquesta participació pot adoptar formes molt variades: a) Intervenció directa en el Consell Escolar per tal de representar interessos, proposar iniciatives, contrastar papers, col·laborar en la presa de decisions, compartir responsabilitats, etc. 12.\nb) Organització de grups i associacions amb lobjectiu de canalitzar opinions, promoure activitats, proposar acords, assumir compromisos, avaluar realitzacions, etc. c) Intercanvi de punts de vista amb el/la tutor/a sobre la marxa del propi grup classe o nivell i sobre els esdeveniments de la societat. d) Expressió dinteressos i inquietuds als/les tutors/es i professors/es respectius, sobretot a través dels delegats de curs. e) Assumpció de responsabilitats en la dinàmica pròpia de laula: manteniment del material i instal·lacions, actuacions personals, procés daprenentatge, aspectes didàctics, etc.13.2 Els/les alumnes escollits com a Delegats/des de classe tenen lobligació de trametre als seus/ves companys/es les informacions rebudes i, també, estan obligats/des a ser portaveus de les opinions expressades per la classe.Capítol 4. Del règim disciplinari.Els membres de la comunitat educativa en general i els professors en particulartindran especial cura en la prevenció dels fets que puguin donar lloc a lesactuacions disciplinàries, mitjançant la relació i cooperació constant i directaamb els/les alumnes i els/les pares i mares o representants legals dels/lesalumnes afectats/des. L´anàlisi i classificació final del tipus de falta així com lasanció corresponent seran determinades per l´E.D. una vegada valorada lasituació individual de cada alumne.Això implica que el criteri sancionador el determina l’Equip Directiu i l’aplical’Equip Docent.La imposició de sancions per faltes comeses serà proporcional a les faltes i, enla mesura que sigui possible, contribuirà al manteniment i la millora del procéseducatiu dels alumnes. En qualsevol cas, es tindrà en compte ledat delalumne/a afectat/da, el nivell escolar en què es troba i les sevescircumstàncies personals, familiars i socials.Article 15. Tipus de faltes.Les faltes dels/les alumnes podran ser de tres tipus: conductes irregulars, lleusi greus.15.1 Faltes per conductes irregulars a) Entenem per conducta irregular aquelles accions puntuals que distorsionen la dinàmica habitual del grup-classe, del centre i les relacions entre els seus membres i/o que impliquin un no compliment de les funcions assumides i dels acords presos en el grup, no complir els càrrecs establerts dins l’aula, no respectar el torn de paraula, distrure i/o molestar la dinàmica de la sessió, embrutar les instal.lacions del centre o qualsevol altre espai on es desenvolupin activitats escolars,... 13.\nb) Qualsevol altra acció i/o conducta no contemplada en el punt anterior que sigui valorada com a tal.15.2 Es consideren faltes lleus: a) Reiteració de conductes irregulars (les quals s´hauran de valorar en cada cas concret). b) Les tres faltes de puntualitat reiterades i no justificades independentment de la matèria o activitat concreta a la qual sarribi tard a l’ESO trimestralment i al BTX per any acadèmic. b.1) Per justificar una absència o un retard caldrà fer-ho per escrit amb el vist-i-plau dels/les pares i mares pels/les alumnes, el dia abans o en el moment segons s´escaigui. La justificació serà mostrada al/la professor/a de la matèria i lliurada al/la tutor/a corresponent el qual ho notificarà a secretaria. En aquesta justificació el pare/mare o representants legals han de comunicar a l´Escola l´absència o retard i ha d´aparèixer el DNI de l´adult i s´ha d´eximir a l´Escola o a qualsevol persona que la representi de qualsevol responsabilitat civil o penal pel retard o absència (veure model escola accesible al web). b.2) Els/les professors/es controlaran la puntualitat i lassistència a les seves classes; faran anotar les irregularitats en el "full dassistència" del qual el tutor en farà una revisió setmanal. b.3) Les faltes dassistència no eximeixen del treball o lestudi programats. Això implica que l´alumne/a que ha comès una falta haurà de posar-se al dia respecte al treball fet a l´aula. c) El deteriorament que impliqui o no reposició o mal funcionament, causat intencionadament i involuntari, de les dependències del centre, del material daquest o dels objectes i pertinences daltres membres de la comunitat educativa o qualsevol altres espai on es desenvolupi una activitat escolar. d) Qualsevol acte dincorrecció, desconsideració (actes on hi ha actituds despectives o de violència verbal públics i/o privats) contra els altres membres de la comunitat educativa i de fora d’aquesta. e) La no presentació reiterada de les feines, deures assignats o material necessari per les diferents àrees. Aquesta manca de responsabilitat prèviament haurà estat comunicada per escrit als pares o representants legals cada tres faltes de deures, treball o material, sigui la matèria que sigui. Al Cicle Mitjà 2 i al Cicle Superior d’Educació Primària el control de deures es fa quinzenalment, excepte en casos puntuals on aquest control és setmanal. 14.\nf) Qualsevol altra acció i/o conducta no contemplada en els punts anteriors que sigui valorada com a tal.15.3 Són faltes greus:a) L´acumulació de tres o més faltes lleus durant un mateix curs acadèmic.b) Els actes dindisciplina, injúria o ofenses molt greus (els actes on hi ha comportaments vandàlics on sincita als/les companys/es a transgredir greument aquest Reglament de Règim Intern; la desobediència pública i/o privada ....) als/les membres de la nostra comunitat educativa, o fora d’ella o a la Institució.c) La suplantació de personalitat en actes de la vida docent i la falsificació o la sostracció de documents o material acadèmics.d) Causar deteriorament de forma intencionada o danys greus (que impliquen reposició o desperfecte total o parcial per ús indegut) en les dependències o locals del centre, del material o documents daquest o dels objectes i pertinences dels altres membres de la comunitat educativa.e) Causar deteriorament de forma intencionada o danys greus (que impliquen reposició o desperfecte total o parcial per ús indegut) en les dependències, instal.lacions i objectes i propietats públiques o privades externes al centre durant el desenvolupament de qualsevol tipus d’activitat organitzada pel mateix.f) Els actes dagressió física i/o verbal de caràcter greu públic i/o privat (on es produeixen lesions físiques i/o contra l´honor de qualsevol mena) i/o agressions verbals i amenaces que atemptin contra la integritat física i/o psicològica de membres de lEscola o de qualsevol persona.g) El consum i/o la incitació a accions o conductes perjudicials per a la salut i la integritat personal dels/les membres de la comunitat educativa. Aquest apartat inclou qualsevol acte o actitud dels alumnes que consumeixin, incitin o promoguin les substàncies que, en l´actualitat i segons el codi legal vigent, siguin prohibides als menors. En el cas d´alumnes majors d´edat, es continuarà considerant falta molt greu l´ús directe o indirecte d´aquestes substàncies.h) Fer ostentació i/o apologia pública i/o privada de missatges, imatges, símbols,... contraris a les normes, valors o lleis que regulen la convivència social en una societat democràtica.i) Qualsevol acte que alteri greument el desenvolupament normal de les activitats de lEscola.j) Cometre de manera reiterada i sistemàtica conductes contràries a les normes de convivència. 15.\nk) Qualsevol altra acció no contemplada en els punts anteriors que sigui valorada com a tal.En els apartats f, g i h, l’Escola es reserva el dret a intervenir en situacionsexternes al centre on es vegin implicats els nostres alumnes.Article 16. Sancions corresponents a cada tipus de falta16.1 Les sancions per conductes irregulars:a) Les conductes irregulars dels/les alumnes que no siguin constitutives defaltes podran ser corregides pels/les professors/es i tutors/es corresponentsmitjançant les mesures oportunes (esmenant desperfectes, conversant ambels/les alumnes, comunicant als/les pares i mares els fets irregulars, convocant-los a una entrevista, etc ).b) Les conductes irregulars dels/les alumnes podran ser corregides, tan si hanestat realitzades dins del recinte escolar o durant la realització d´activitatscomplementàries i extraescolars com si han estat dutes fora del recinte.16.2 Les sancions que podran imposar-se als/les alumnes per la comissió de faltes lleus pot ser qualsevol de les següents:a) Amonestació oral privada i/o pública individual i/o grupal.b) Compareixença davant la Cap d´Estudis i/o Directora.c) Privació del temps d´esbarjod) Comunicació per escrit signada pel Tutor/a de lalumne/a i/o Cap d´Estudisi/o director/a. Aquesta amonestació serà comunicada als/les pares, mares otutors/es.e) Realització de tasques educadores i/o activitats que contribueixin a lareparació dels danys materials causats, si sescau, o altres tasques que siguinútils al centre i educatives per a lalumne sancionat. Aquestes tasques haurande realitzar-se en horari no lectiu per un període que no podrà excedir duessetmanes. Aquests alumnes que per culpa o negligència causin danys a lesinstal·lacions de lEscola o al seu material o sostreguin qualsevol propietat del´Escola o dels membres de la comunitat educativa (companys/es,professors/es, personal no docent,...) estan obligats a reparar el dany o restituirel que hagin sostret. En tot cas, la responsabilitat civil correspon als/les pares imares o representants legals dels/les alumnes en els termes previstos a lalegislació vigent. En els casos d´alumnes majors d´edat la responsabilitat civilserà compartida entre l´alumne/a i la seva família.f) Suspensió al dret a participar en activitats extraescolars o complementariesdel centre per un període màxim d´un mes.g) Canvi de grup classe per un període màxim de quinze dies. 16.\nh) Suspensió del dret d´assistència a determinades classes per un període nosuperior a cinc dies lectius. Durant la impartició d´aquestes classes ha deromandre al centre efectuant els treballs acadèmics que se’ls encomanin.La imposició de les mesures correctores descrites en els apartats d), e), f), g) ih) hauran de ser comunicades , de forma que en quedi constància, al pares orepresentants legals de l´alumne/a en el cas que aquest sigui menor d´edat.16.3 Les sancions per faltes greus podran ser qualsevol de les següents:a) Realització de tasques educadores i/o activitats per a l´alumne/a, en horarino lectiu, i/o la reparació econòmica dels danys causats al material del centre obé al d´altres membres de la comunitat educativa. La realització d´aquestestasques es pot prolongar per un període superior a un mes. Aquests alumnesque per culpa o negligència causin danys a les instal·lacions de lEscola o alseu material o sostreguin qualsevol propietat de l´Escola o dels membres de lacomunitat educativa (companys/es, professors/es, personal no docent,...) estanobligats a reparar el dany o restituir el que hagin sostret. En tot cas, laresponsabilitat civil correspon als/les pares i mares o representants legalsdels/les alumnes en els termes previstos a la legislació vigent. En els casosd´alumnes majors d´edat la responsabilitat civil serà compartida entrel´alumne/a i la seva família.b) Suspensió del dret a participar en activitats extraescolars o complementàriesdel centre per un període que no podrà ser superior al que resti per a lafinalització del corresponent curs acadèmic ni inferior a una setmana.c) Privació del dret dassistència a lEscola o a determinades classes per unperíode dun a quinze dies lectius, sense que això comporti la pèrdua alavaluació contínua i sens perjudici que comporti la realització de determinatsdeures o treballs en domicili de lalumne.d) Suspensió del dret a participar en activitats extraescolars o complementàriesdel centre per un període màxim d´un mes.e) Canvi de grup o classe de lalumne/a per un període màxim d´una setmana.f) Inhabilitació per cursar estudis en el centre fins a lacabament delscorresponent curs escolar. A petició de lalumne/a o dels seus pares/mares, elConsell Escolar corresponent podrà acordar la readmissió de lalumne/a, prèviacomprovació dun canvi positiu en la seva actitud.g) Inhabilitació definitiva per a cursar estudis al centre en el qual va cometre lafalta.En qualsevol dels casos b), c), d), e), f) i g) s´hauran de fer trobades conjuntesescola-família per tal de concretar i portar el procediment legal especificat enels diferents DOGC. 17.\n16.4 Excepcionalment i en el supòsit que sen puguin deduir perjudicis greusper la comunitat educativa, com a mesura cautelar ha de ser coneguda iratificada pel Consell Escolar del centre en el termini màxim de cinc dies lectius,l´alumne/a pot ser inhabilitat per assistir al centre per un període d´entre sis iquinze dies.16.5 Qualsevol fet que pugui ser constitutiu de delicte o falta penal escomunicarà al ministeri Fiscal. Això no és obstacle perquè continuï la tramitacióde lexpedient fins a la seva resolució i imposició de la sanció, si sescau. Recommended\nNormativa general escola\nXerrada Antàrtida (Joan Riba)