Terrassa redueix les bonificacions als vehicles Eco (híbrids)\nUn cotxe Eco/J.M.O.\nEs mantenen congelats els preus públics i la majoria dels impostos municipals\nEl Ple Municipal de l’Ajuntament de Terrassa ha aprovat avui provisionalment la modificació de les ordenances fiscals de cara al 2022. De les ordenances provenen gairebé el 62% dels ingressos amb els quals es configura el pressupost municipal, ingressos que suposen prop de 120 milions d’euros. La proposta aprovada inicialment avui proposa unes ordenances fiscals que contenen i no augmenten la fiscalitat, és a dir, es mantenen els preus públics i la majoria dels impostos municipals, malgrat la modificació que suposarà el canvi en el mètode de càlcul de la plusvàlua, arrel de la recent sentència del Tribunal Constitucional al respecte.\nIBI, IAE, ICIO\nActualització del contingut de les bonificació per la generació energètica a partir de plaques fotovoltaiques als actuals requeriments del Codi Tècnic de l’Edificació i simplificació del contingut, suprimint els actuals topalls de percentatge de generació energètica sobre consum total per un còmput a partir d’una potència mínima instal·lada per sobre dels requeriments normatius. De la mateixa manera, es simplifica el càlcul del pressupost executiu de la instal·lació. S’incorporen les instal·lacions col·lectives i es simplifica la determinació de la bonificació en comunitats veïnals. En l’IAE es clarifica, a més, la bonificació actualment existent per instal·lació de sistemes d’aprofitament de l’energia solar mitjançant fotovoltaica i de plans de transport per als treballadors, definint millor els àmbits d’una i altra, i definint millor el contingut de la segona per adaptar-la a l’actual marc normatiu.\nModificació de la bonificació a vehicles Eco, per situar-la en el 25% anual, atenent a que els requisits d’emissió s’han anat retallant any rere any i el fet que el mercat de vehicles Eco estigui en expansió i comenci a ser el tipus de vehicles amb més sortida al mercat, i mantenir el 75% per als vehicles Zero.\nTaxa per l’administració de documents\nCreació de noves taxes per la concessió de les següents llicències:\n Llicència per a l’aprofitament de caràcter comercial de la via pública per part d’establiments amb local.\n Llicència de terrassa en calçada.\n Autoritzacions per la reserva d’estacionament.\n Emissió d’informes de protecció civil i de plans d’autoprotecció.\nSupressió de la taxa sobre l’emissió d’informes de disponibilitat i adequació de l’habitatge per a procediments de reagrupament i renovació del permís de residència, atesos els compromisos del Govern municipal i com a forma de no limitar l’accés a aquest dret fonamental.\nEstabliment d’una exempció en el pagament de les llicències urbanístiques per la constitució de comunitats energètiques, i actualització de l’actual exempció per la instal·lació de plaques solars, panells fotovoltaics i energia eòlica, per un redactat ajustat a l’actual marc normatiu i en el qual s’incorporin altres factors, com el de millora de la qualificació energètica dels edificis.\nTaxa per l’atorgament de llicències i autoritzacions i autotaxi\nAnul·lació de la tarifa 2 de l’article 7è, per l’ús i explotació de llicències i autoritzacions, la qual ha estat en suspens des de fa anys i es considera més adient no mantenir la suspensió i suprimir-la definitivament.\nTaxa per la retirada de vehicles de la via pública\nConversió de l’actual taxa en prestació patrimonial de caràcter públic no tributari atenent el què preveu l’article 20.6 de la Llei Reguladora de les Hisendes Locals,dins el procés d’adequació de les figures tributàries municipals a l’actual marc normatiu. No es modifica cap dels elements integrants de l’actual taxa, es produeix un simple canvi de figura jurídica, justificat mitjançant estudi econòmic-financer del servei.\nTaxa per l’aprofitament del sòl, vol i subsòl de la via pública\nIntroducció d’una tarifa per als aprofitaments de caràcter comercial amb filmacions i anuncis, anàloga a l’existent fins ara per al parc de Vallparadís, però per al conjunt de la ciutat.\nTaxa per l’ocupació de les zones d’estacionament amb horari limitat\nIntroducció de precisions de caràcter tècnic en el redactat, en quant a l’objecte tributari i en quant a la concreció d’aspectes que en l’actual redactat queden poc concretats. Es proposa a més, en consonància amb la modificació de la bonificació de l’Impost Serveis Generals i Govern Obert 3 21/10/2021 sobre Vehicles, reduir també la bonificació a vehicles Eco al 25% i els zero mantenir-los al 75% com la de l’IVTM. Alhora, s’actualitza el redactat de l’ordenança fiscal des d’una perspectiva de gènere.\nAdequació de les tarifes als preus unitaris de la darreres licitació del servei per part de la Diputació de Barcelona.\nTaxa per la legalització d’activitats i instal·lacions\nModificació de l’actual bonificació sobre sistemes d’eficiència energètica, la qual ha quedat obsoleta, equiparant-la a l’actual marc regulador de la resta de bonificacions per generació d’energia fotovoltaica, eòlica i millora de l’eficiència energètica dels edificis.\nTaxa sobre la gestió de residus\nSupressió de la bonificació de l’apartat 2.2 de l’article 5è de l’Ordenança, consistent en el retorn lineal aplicable a tots els residents de la ciutat del 70% de la quantitat que la Generalitat retorna a l’Ajuntament del cànon sobre deposició de residus. Aquesta bonificació es va establir com un incentiu a la recollida selectiva al conjunt de la ciutat però ha plantejat dos problemes, d’una banda que en ser de caràcter general s’aplica de la mateixa manera a les persones que tenen una gestió exemplar dels residus i a les persones que no fan cap tipus de separació, i de l’altra no ha jugat el paper d’incentiu pretès doncs fa anys que els percentatges de recollida selectiva s’han estancat i la bonificació ha acabat perdent la seva finalitat. Atès el dèficit del servei en quant a la cobertura del mateix per la taxa, es considera més eficient que aquest import reverteixi en el mateix.


Ref 152. > Acord de col·laboració amb CEPSA • •\nRef 251. > Clíniques Odontològiques dels Drs. Miravé • Sí • Sí\nRef 252. > Clínica Oftalmològica Visioncore • Sí • Sí\nRef 340. > Lloguer d'espais • •\nRef 354. > Fundació Junan Serveis Solidaris • •\nRef 996. > Test serològic i/o PCR amb preus especials per a col·legiats • •\nRef 997. > Empreses de desinfecció • Sí\nDescripció del servei: Presentant el carnet col•legial teniu un descompte del 15% en els itineraris fotogràfics.\nDescripció del servei: L’Arxiu Fotogràfic ofereix visites guiades per als gestors administratius. Informem a través del Col·legi de Gestors.\nDescripció del servei: El Capricho és una casa museu de màgia. En la col•lecció particular, iniciada l’any 1989 pel company i gestor administratiu, Sr. Aneas, es poden veure tota classe d’objectes màgics i documents relacionats amb aquest món. Visites guiades a hores convingudes amb espectacle de màgia. Activitat gratuïta (capacitat màxima per a 14 persones).\nDescripció del servei: Presentant el carnet professional, la llibreria La Central us ofereix un 5 % de descompte en la compra de tots els llibres.\nDescripció del servei: Us podeu beneficiar d’un 5% de descompte en el preu de tots els articles de la llibreria presentant el carnet col•legial.\nAcord de col·laboració amb CEPSA\nGràcies a l’acord amb CEPSA mitjançant la Intercol•legial, el Col•legi s’adhereix al conveni de col•laboració comercial, per tal d’aconseguir per als gestors, els seus treballadors i familiars, la targeta gratuïta CEPSA STAR DIRECT, que dóna dret a descomptes exclusius als seus titulars, en les benzineres del grup CEPSA a tot l’Estat Espanyol.\nDescarregar documentació: Informació: Conveni amb CEPSA\nEls Gestors gaudeixen de descompte en les activitats.\nDescripció del servei: Optichic, ofereix grans descomptes en productes d'òptica i audiòfons per a tu i tota la teva família.\nClíniques Odontològiques dels Drs. Miravé\nOfereixen tots els avantatges d'una Pòlissa Dental Familiar sense haver de pagar cap tipus de quota, a més d'una sèrie de propostes preferencials en la seva gamma de serveis i tractaments.\nClínica Oftalmològica Visioncore\nOfereix tot tipus de serveis oftalmològics i cirurgia refrectiva-làser, amb una avançada i moderna tecnologia, avalats per una llarga experiència de més de 20 anys i destacant-se com a pioners en la investigació científica ocular a escala internacional.\nGimnàs que ofereix tot tipus de serveis, sessions, seguiments i classes dirigides per fer benestar i salut, al C/ Bruc de Barcelona.\nT’ofereixen descomptes en pàrquings rotacionals i en abonaments.\nMoritz us ofereix descomptes en el lloguer dels seus espais i dels seus menús i Ain Business Center us permet contractar sales de reunions i oficines virtuals als seus centres de negocis de Barcelona.\nMelich Sport Club és un club esportiu familiar de lleure i de salut situat a Sant Just Desvern a la província de Barcelona. És un espai on podràs practicar esport en un entorn únic, envoltat de la naturalesa de Collserola i amb un gran equip de professionals.\nGràcies a l'acord de col·laboració amb el restaurant Cullera de Boix de Barcelona, els gestors administratius col·legiats i els seus treballadors podran beneficiar-se de descomptes interessants en els preus dels seus restaurants.\nFundació Junan Serveis Solidaris\nEl Col·legi de Gestors Administratius de Catalunya ha arribat a un acord amb la Fundació Junan Serveis Solidaris, que ofereix un servei de recollida, custodia i destrucció confidencial de documents per tot Catalunya tant en suport paper, suport magnètic, discs durs o d’altres materials.\nAra per ser col.legiat o empleat del COGAC tens condicions especials per entrenar al DIR.\nTest serològic i/o PCR amb preus especials per a col·legiats\nPreus especials amb dos laboratoris per als col·legiats que vulguin fer-se els tests de detecció del Coronavirus: test PCR (detecta material genètic del virus) i/o Serològic (detecta anticossos que es desenvolupen contra el virus).\nPer fer front a les mesures de seguretat davant la COVID-19, el Col·legi de Gestors té acords amb empreses de desinfecció, molt necessàries avui dia, per prevenir la propagació del virus a les instal·lacions.\nGràcies al conveni que manté el Col·legi amb cafès Tupinamba, gaudiu de descompte a la seva botiga online, en la compra de càpsules compostables.\nFruit de l’acord de col·laboració entre el Col·legi i Actiesport, tots els gestors administratius col·legiats i els seus treballadors podreu gaudir d’un descompte del 10% sobre la quota d’inscripció a l'Easter Camp.


24 | Abril | 2015 | AMPA IPSE BLOC ... un espai per a la comunicació i per a la participació.\nLa xifra contrasta amb el fet que el 80% demana més inversió en R+D+I. Els més joves i els homes són els més interessats en l’activitat científica.\nEl Sol gira al voltant de la Terra, i no al revés. I els ancestres dels humans van conviure amb els dinosaures abans que aquests s’extingissin. No es tracta d’un tomb inesperat en alguns dels axiomes del coneixement humà sinó que són algunes de les opinions recollides en la setena edició de l’Enquesta de percepció social de la ciència, elaborada per la Fundació Espanyola per a la Ciència i la Tecnologia (Fecyt), que es va presentar ahir.\nAl voltant de tres de cada deu persones enquestades subscriuen la tesi de l’òrbita solar al voltant de la Terra i la de la coetanitat amb els dinosaures. Amb fins i tot més estupor es comproven altres percepcions errònies sobre la realitat de l’entorn. Com que el 10% considera que el centre de la Terra no està gaire calent, o que el 16,3% qüestiona la teoria\nde l’evolució i descarta que l’ésser humà provingui d’espècies animals anteriors. L’enquesta no especifica si es tracta de generació espontània o d’algun altre tipus de consideració. No obstant, la mitjana de respostes encertades en el sondeig, realitzat a 6.355 persones de tot Espanya l’any passat , supera el 70%, milloren doncs els resultats obtinguts el 2006, quan el percentatge es va situar en el 58,5%.\nLa considerable xifra d’errors contrasta amb el notable interès que demostren els espanyols respecte a l’activitat científica, ja que el 79,8% creu que el Govern hauria d’invertir més en R+D+I, fins i tot tenint en compte el context de crisi i les retallades pressupostàries que imperen entre les administracions. El resultat revela que per la majoria dels enquestats la ciència seria la sisena prioritat en la qual invertir els pressupostos públics, després de la sanitat, l’educació, les pensions, les polítiques d’ocupació i les de vivenda.\nEls matisos arriben al reparar en els perfils demogràfics dels enquestats, ja que donen resultats que demostren que els joves d’entre 15 i 24 anys són els que mostren més interès pels avenços científics (24,5%), seguits pel grup d’entre 25 i 34 (18%) i el de 35 a 44 (17,7%). A partir d’aquesta franja d’edat, decreix notablement l’interès: 11,6% entre els enquestats de 45 a 54 anys, 10% en els de 55 a 64 anys i 6,6% en els de més edat.\nRespecte a sexes, la bretxa és «molt preocupant», segons va exposar la secretària d’Estat de R+D+I, Carmen Vela, en la presentació de l’enquesta, perquè el 20,4% d’interès que tenen els homes en la ciència és més del doble del 9,9% d’interès que demostren tenir les dones.\nENQUESTA DE PERCEPCIÓ DE LA CIÈNCIA – EL PERIÓDICO


I Marxa solidària contra el càncer de mama\nLa pluja que va caure a primera hora del matí no va deslluir la I Marxa solidària contra el càncer de mama organitzada per Llavaneres Contra el Càncer i la secció Esportiva d’El Casal de Llavaneres, amb la col·laboració de l’Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres.\nAmb motiu del Dia Internacional del Càncer de Mama, el diumenge 19 d’octubre, un centenar de persones varen prendre part d’aquesta marxa benèfica, popular i no competitiva que oferia dos itineraris als participants. Un per als més atrevits i iniciats, de 21 quilòmetres, que recorria les 3 viles: Llavaneres, Sant Vicenç de Montalt i Caldetes. La segona ruta, més curta, constava de 5 quilòmetres per diferents camins del municipi.\nA l’arribada, tots els participants varen veure compensat el seu esforç amb refrigeri.\nPublicat per Llavaneres Contra el Càncer a dimecres, d’octubre 22, 2008 Cap comentari:\nLlavaneres Contra el Càncer dóna 18.000 euros per ajudar els infants que pateixen la malaltia\nDimarts 7 d’octubre la sala de Plens de l’Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres va quedar petita per escoltar la conferència El càncer i el seu desenvolupament que, a càrrec del doctor llavanerenc Jaume Mora, Cap del Servei d'Oncologia de l'Hospital Sant Joan de Déu d'Esplugues, havia organitzat l'associació Llavaneres Contra el Càncer, la Regidoria de Sanitat i el Servei d'Oncologia de l'Hospital de Sant Joan de Déu de Barcelona.\nUn cop acabada la conferència, la presidenta de Llavaneres contra el Càncer, Salomé Royo, va lliurar al Dr. Mora el xec amb la recaptació del Festival Benèfic d'aquest 2008. El festival va celebrar la 35a edició al parc de Ca l'Alfaro el 26 de juliol i la recaptació va ser de 18.000 euros, força superior a la de l'any anterior. Cada any els beneficis es destinen a l'atenció de malalts i a la recerca sobre aquesta malaltia, a través d'una entitat diferent. En aquest cas, es va triar la Fundació Sant Joan de Déu, que atén els casos de càncer infantil.\nPublicat per Llavaneres Contra el Càncer a dilluns, d’octubre 20, 2008 Cap comentari:\nApartat de Correus 78\nLlavaneres Contra el Càncer és una associació de caràcter benèfic sense ànim de lucre que ha assolit el compromís permanent de lluitar contra el càncer en totes les seves modalitats conegudes des de la integritat i la dedicació de tots els membres que formen part d’aquesta entitat.\nUna de les activitats en les què treballa fermament Llavaneres Contra el Càncer és l’organització del festival benèfic, que es celebra l’últim dissabte de juliol. Sens dubte que aquest és un dels actes més multitudinaris que es fan al nostre poble, ja sigui pel nombre de persones que hi prenen part com els col·laboradors anònims, entitats i establiments que hi donen el seu incondicional suport.\nLa recaptació obtinguda dels sorteigs, la postulació, actes solidaris i el festival benèfic es lliuren a l’entitat, hospital o centre d’investigació que, previ assessorament, decideixi la Junta.\nLlavaneres Contra el Càncer també organitza conferències i xerrades-col·loqui de conscienciació d'aquesta malaltia en totes les seves manifestacions.\nLlavaneres Contra el Càncer dóna 18.000 euros per ...


Què és el «design thinking»? - Diari de Girona\nQuè és el «design thinking»?\njordi oliveras 25.01.2020 | 01:23\nInnovar és una obligació. Sense valor afegit, al final, una empresa es veu obligada a perdre clients o a abaixar els seus preus. El design thinking o pensament de disseny és un model estratègic de resolució de problemes dins i fora de l'empresa. És una metodologia de generació d'idees innovadores que centra la seva eficàcia a entendre i donar solució a les necessitats reals dels usuaris i implica els mateixos en aquest procés resolutiu de tal manera que s'augmenten les probabilitats que l'experiència final sigui positiva. Es tracta, en definitiva, d'equilibrar el desig del producte per part del client amb la viabilitat tècnica i econòmica del mateix. Prové de la forma en què treballen els dissenyadors de producte. Utilitzar-lo té diferents avantatges:\n1. Ens permet conèixer el nostre client i posar-lo al centre de la cadena de valor.\n2. No només permet definir correctament els problemes, sinó que els converteix en oportunitats.\n3. Pel fet de tenir en compte tots els factors que estan presents a l'ecosistema de desenvolupament, és a dir, la tecnologia, el mercat, la competència, els clients, els proveïdors, etc., es redueix el risc de la nova iniciativa.\n4. Permet treballar en equip i sumar molts punts de vista.\nAra bé, com es porta a terme el procés de design thinking a l'empresa? El mètode està compost per cinc etapes, sense estrictament un funcionament lineal, sinó iteratiu. És a dir, es pot desenvolupar saltant de fase en fase i tornant d'una a una altra, sempre que es portin a terme tots els passos. Quines són aquestes etapes?\n- Fase 1. L'empatia. En aquesta primera etapa s'observa el client per empatitzar amb ell. Aquest mètode és antropocèntric i parteix de la premissa que, per aconseguir solucions innovadores, cal saber primer què és el que vol i necessita l'usuari i quin és el seu entorn. Com més informació es recopili i més es comprengui el context a través d'entrevistes, focus group, shadowing o benchmark, més probabilitats hi haurà de tenir èxit. També es poden fer servir altres eines com el mapa d'empatia o el costumer journey map.\n- Fase 2. Definir. Després de la fase d'investigació, arriba el moment de garbellar totes aquestes dades i trobar els insights. És a dir, els fets que realment aportin valor i permetin arribar a perspectives creatives sobre com resoldre el problema. En aquesta fase es pot fer servir l'eina Point of View, que consisteix a resumir en una frase el que realment necessita l'usuari i per què ho necessita, o bé altres eines com un mapa mental o el diagrama d'Ishikawa.\n- Fase 3. Idear. Aquesta és la part reconeguda com la pluja d'idees, que en el cas del design thinking es tracta d'una pluja d'idees estructurada i basada únicament en la problemàtica a resoldre. S'ha de fomentar que tots els membres de l'equip participin d'aquesta sessió i exposin la seva opinió i punt de vista. S'ha de crear un ambient en el qual tots els membres se sentin capaços d'aportar i donar idees, sense ser jutjats per això. Tota idea és vàlida i no ha de qüestionar-se, sense importar el rang que ocupi la persona a la teva organització. També es pot arribar a utilitzar el mètode Scamper.\n- Fase 4. Prototipar. El design thinking a l'empresa entén que qualsevol idea ha de ser validada abans de prendre's com a correcta i, per això, la metodologia aposta pel disseny de prototips que permetin identificar els errors i refinar la proposta fins a optimitzar al màxim la solució final.\n- Fase 5. Avaluar. És la fase final de la metodologia. En aquest punt es lliura el prototip al client per comprovar si s'ha resolt el seu repte. És possible que no es resolgui el problema a la primera, així que s'hauran de repetir totes les fases introduint el feedback al client per poder oferir la solució que cobreixi la necessitat real de l'usuari. Empreses com Apple, Airbnb, Ikea o Zara ja fa temps que ho posen en pràctica. Segur que pots aplicar a la teva empresa alguna cosa d'aquesta metodologia.


viurealspirineus 13:39 27/09/17\nAquest serà el primer punt de recàrrega per a vehicles elèctrics de la Cerdanya\nEl batlle de la Seu, Albert Batalla, durant la inauguració del punt de recàrrega de PEUSA a la Seu. Foto: Ajuntament de la Seu\nEl proper dissabte 30 de setembre de 2017 a les 12h, PEUSA té previst inaugurar a Martinet el primer punt de recàrrega per a vehicles elèctrics de la Cerdanya. Amb aquesta iniciativa, la companyia pirinenca vol promoure l’ús del vehicle elèctric i contribuir a la millora ambiental del seu entorn. A la inauguració assistirà el Director General de PEUSA, Marcel Dorna, i l’Ajuntament de Montellà i Martinet. El nou punt de Martinet donarà continuïtat al projecte iniciat per PEUSA l’any passat amb la instal·lació del seu primer punt de recàrrega a La Seu d’Urgell, situat al Passeig Joan Brudieu de la capital urgellenca al costat de la seu de la companyia.\nLa inauguració coincideix amb el pas per Martinet, de la primera edició del Pyrénées Révéo Electric Tour, un Tour de vehicles elèctrics 100% que s’inicia el mateix dia 30 a Collioure (França) i que farà parada a la Seu d’Urgell de 12:30 a 15h. En aquest tour hi participen 30 vehicles elèctrics, entre ells TESLA, BMW i3, KIA, IONIQ HYUNDAI, NISSAN i ZOES. A Martinet, a la mateixa hora de la inauguració faran parada dos vehicles elèctrics: un TESLA i el vehicle elèctric de PEUSA.\nEl servei de recàrrega serà gratuït. Per a poder utilitzar-lo s’haurà de sol·licitar una targeta de client a les oficines de la comercialitzadora (Hidroelèctrica del Valira SL) de la Seu d’Urgell, situades al Passeig Joan Brudieu, ja sigui presencialment o a través de correu electrònic a [email protected] o telèfon (973350044).\nLes Entitats Culturals de Cerdanya manifesten el seu suport a la llibertat


Amb "STAT-ON" es vol oferir atenció sanitària a distància als malalts de Parkinson que viuen en entorns rurals — Associació d'Iniciatives Rurals de Catalunya\n/ Amb "STAT-ON" es vol oferir atenció sanitària a distància als malalts de Parkinson que viuen en entorns rurals\nAmb "STAT-ON" es vol oferir atenció sanitària a distància als malalts de Parkinson que viuen en entorns rurals https://www.desenvolupamentrural.cat/actualitat/noticies/amb-stat-on-es-vol-oferir-atencio-sanitaria-a-distancia-als-malalts-de-parkinson-que-viuen-en-entorns-rurals https://www.desenvolupamentrural.cat/actualitat/noticies/amb-stat-on-es-vol-oferir-atencio-sanitaria-a-distancia-als-malalts-de-parkinson-que-viuen-en-entorns-rurals/@@download/image/asset.png\nEn parlem amb Daniel Rodríguez, CTO de "Sense4Care" (STAT-ON), guanyadora del tercer de l’"SmartCatalonia Challenge" d’enguany en resposta al repte "Com oferir atenció sanitària no urgent a distància per a la població rural?".\nAmb STAT-ON es vol oferir atenció sanitària a distància als malalts de Parkinson que viuen en entorns rurals. Ens pots fer cinc cèntims del projecte?\nSTAT-ON és un anomenat "wearable", un dispositiu mèdic vestible que, mitjançant intel·ligència artificial, detecta i registra els símptomes motors del Parkinson. Aquesta tecnologia serveix als neuròlegs per a que puguin obtenir un mapa de la severitat i la distribució dels símptomes del Parkinson en ambients domèstics, i no només en 10 minuts en una consulta de pressa i corrent. D’aquesta forma, tenint una visió molt més objectiva i global, poden ajustar millor la teràpia, augmentant la qualitat de vida del pacient. Com que és un "wearable" i funciona amb "Bluetooth", no hi ha necessitat que el pacient vagi a la consulta. Es pot enviar el sensor, o es pot enviar la informació del sensor en remot, fent que sigui un sistema totalment aplicable en entorns rurals.\nA quina problemàtica es vol donar resposta?\nAvui dia el pacient visita al neuròleg només 1 o 2 vegades l’any. A més, donada la naturalesa de la malaltia, el pacient s’ha de medicar per poder anar a la consulta ja que si no té grans dificultats per arribar. Això implica que el pacient no mostri els símptomes quan està allà. També s’afegeix el problema que en 10 minuts ha d’explicar què ha passat els últims 6-8 mesos. El neuròleg, basant-se en aquesta informació esbiaixada i subjectiva, ha de proporcionar una teràpia que és molt complexa en Parkinson per controlar tots els símptomes que té.\nSi el neuròleg pot tenir una font objectiva que li proporcioni informació sobre la distribució i severitat dels símptomes, es pot ajustar molt millor la medicació.\nParlem d’un dispositiu mèdic ja reconegut a nivell científic que es vol testar en pacients d’àmbit rural. Quin seria el procediment a seguir?\nEl sensor ja s’ha provat en 40 hospitals a nivell Espanyol i s’està provant a Itàlia, França i països Nòrdics (Suècia, Noruega, Dinamarca i Finlàndia). No obstant, un dels objectius pel 2021 és provar el sensor en pacients que viuen en àrees remotes per validar que es pot fer servir en l’escenari COVID i aplicat al món rural. La idea és que 5 pacients que viuen en àrees remotes rebin un sensor i el duguin 1 setmana. Aquest informe el rebrà el neuròleg telemàticament, que farà una trucada per a fer el seguiment rutinari. Amb les 2 informacions (sensor i trucada) es farà l’aplicació de la teràpia i es citarà al pacient per la propera visita. La idea és fer el mateix procediment i amb el sensor i la trucada veure si ha millorat o no. A més en aquest punt es valorarà si les visites telemàtiques són productives i aporten una millora al pacient, a part d’evitar desplaçar-se a la ciutat amb totes les barreres implícites de la malaltia.\nEls resultats es publicaran a la reunió anual de la SEN i a un pòster al "Movement Disorders Conference", el congrés més important del món de Parkinson.\nAmb STAT-ON us apropeu al món rural. Què us ha motivat a fer el salt? És una oportunitat de futur?\nSabem que la incidència del Parkinson en ambients rurals és més alta. Això implica que s’ha de fer un seguiment més curós i sobretot implantar un pla d’actuació per a pacients que viuen lluny dels grans hospitals.\nPer una altra banda, l’objectiu d’STAT-ON és ser el que se’n diu un Gold-Standard, una referència mundial en l’avaluació del pacient. Volem canviar el paradigma de l’avaluació i això s’ha de portar a les condicions més complexes, que són pacients en àrees rurals, ja que és allà on es veurà que el sistema de monitorització remota funciona bé. Aquest sensor és únic al món i l’únic que ha demostrat objectivitat en el seguiment de la malaltia a través de publicacions científiques de primer nivell. És per això que estem davant d’un oportunitat única, però ens cal trobar els partners adequats per a poder tirar-ho endavant.\nFins ara es parlava de les “Smart Cities”. Podem dir que el concepte SMART ha arribat als territoris rurals?\nCrec que sí que podem dir que ha arribat, però encara falta molt. Quasi tot són pilots i en general, des del nostre punt de vista, hi ha pocs projectes d’implantació de sistemes smart. Això ens ho hem trobat a la universitat, on es finançava la recerca, però no existia cap pla per aportar el coneixement al mercat. Crec que encara s’han de superar barreres administratives i crear més projectes d’implantació d’aquesta tecnologia als territoris rurals.\nI si mirem al futur, podem parlar de territoris rurals intel·ligents?\nCrec que el nostre projecte és un bon exemple a seguir de com es va implantant una tecnologia que ha passat per una fase d’investigació, industrialització i certificació abans d’arribar al mercat. Una vegada s'hi arriba, és necessari trobar un bon model de negoci per a tots els interessats, tant usuaris com proveïdors de serveis. Si aquest exemple es va diversificant amb altres tecnologies i altres serveis i normalitzant de forma que no costi tant d'implantar, estic segur que en 5 anys podrem estar parlant perfectament de territoris rurals intel·ligents. Ara per ara, però, crec que encara falta molt per parlar sobre aquest concepte.\nMés informació premis "SmartCatalonia Challenge" 2020


El Boeing 777 és un avió comercial de fuselatge ample i de llarg abast fabricat per l'empresa estatunidenca Boeing. Està propulsat per dos motor de reacció de tipus turboventilador i té capacitat per més de 300 passatgers. Segons la versió té un abast de fins a 17.000 quilòmetres.\nEs va desenvolupar consultant vuit aerolínies importants, i es va dissenyar per reemplaçar altres avions de fuselatge ample i cobrir la diferència de capacitat entre el 767 i el 747. Va ser el primer avió de Boeing amb control per senyals elèctrics i el primer avió comercial dissenyat completament per ordinador.\nHelicòpter de rescat suís del model Airbus Helicopters EC-145.\nAviació per territori\nAviació del 2019\nIncidents i accidents d'aviació\nPlantilles d'articles seleccionats del portal de l'aviació\nPlantilles d'imatges del portal de l'aviació\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 nov 2019 a les 16:53.


Campoy en el seu dia va proposar el Pla de Grau, dins el terme de Malgrat per fer-hi la depuradora, però assegura que les explicacions donades per l’ACA del perquè aquesta opció no era factible, l’han convençut i que per tan ella confia amb els tècnics de Medi Ambient.\nCampoy doncs entén que la depuradora s’instal.li a cavall entre Pineda i Sta Susanna, al costat de la decantadora.\nAra bé Campoy no enten perque si la raó principal de desestimar l’opció de Malgrat va ser econòmica, ara l’ACA contempla fer una depuradora soterrada a Sta Susanna que, segons ella, triplica el preu. Per Campoy la instal.lació que es va visitar a Biarritz ja té suficients garanties. Campoy demana explicacions a l’ACA.\nCampoy també critica que després de 20 anys encara no es té la depuradora que és molt necessària per unes poblacions en continuo creixament i on la base econòmica és el turisme.\nDimarts l’aj de PLF va aprovar una moció per la que es demanava a l’ACA que es replanteixi la possibilitat d’instal.lar la depuradora a Malgrat, possibilitat que Campoy, ja no contempla.\nArticle anteriorAlt risc d’incendi aquests estiu a la comarca\nArticle següentLa llar d’infantsmunicipal de PLF, ja té nova directora.


I Premi Escola, agricultura i alimentació ecològica |\nI Premi Escola, agricultura i alimentació ecològica\nLa pregunta: Cal crear materials didàctics sobre l'hort per les escoles ?\nParaules clau: Hort escolar ecològic, Educació, didàctica, Premis, Escola, Agricultura ecològica\nActualment som dins el Decenni de les Nacions Unides de l’Educació per al Desenvolupament Sostenible (2005-2014) que planteja el desig d’integrar els principis, valors i pràctiques del desenvolupament sostenible en totes les facetes de l’educació i l’aprenentatge.\nEn aquest marc de referència, i en un treball de corresponsabilitat entre diferents administracions i entitats, neix el I premi Escola, Agricultura i Alimentació Ecològica adreçat als centres d’educació infantil, primària i secundària i també educació especial.\nAquest fet ens ha esperonat a crear el I Premi Escola, Agricultura i Alimentació Ecològica de Catalunya que vol ser un aparador que permeti:\nDonar a conèixer les iniciatives i la bona feina que fan els centres educatius del nostre territori.\n• Incentivar tant als docents com a l’alumnat a tirar endavant l’hort escolar dins l’escola.\n• Crear una base de dades col·laborativa amb activitats i projectes on l’hort i l’alimentació escolar ecològica en són els protagonistes.\n• Fer un reconeixement a la tasca educativa del professorat.\n• Convertir-se en un amplificador dels valors ecològics i de consum que van més enllà de l’aula.\n• Premiar les bones pràctiques o pràctiques preferents que fomentin una educaciócompartida entre família i l’escola, estimulant la regeneració del compromís familiar davant l’educació.\nAquests primers premis estan impulsats pel Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, el Departament d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya i el Departament de Territori i Sostenibilitat, conjuntament amb l’Associació Vida Sana i amb la col·laboració de l’editorial Graó.\nVeure les bases del concurs i treballs premiats en les diferents edicions en el següent enllaç


“Menú solidari per l’esclerosi múltiple” al Parc Científic de Barcelona - Parc Científic de Barcelona\n“Menú solidari per l’esclerosi múltiple” al Parc Científic de Barcelona\nA partir del segon dijous d’octubre 2018, els restaurant Fifteen i la Cafeteria del Parc Científic de Barcelona (PCB) oferiran el “Menú Solidari per l’Esclerosi Múltiple”, per recaptar fons per a la investigació d’aquesta malaltia neurològica, que afecta 8.500 persones a Catalunya i 48.000 a Espanya.\nDurant un any, Universitas donarà a Fundació GAEM el 5% del recaptat el segon dijous de cada mes amb la venda dels menús per ajudar a trobar una curació per a l’esclerosi múltiple. La suma dels fons recaptats els dotze dijous es destinarà íntegrament a accelerar els projectes de recerca impulsats des del programa Acceleradora GAEM.\nActualment, l’Acceleradora GAEM impulsa quatre projectes de recerca biomèdica, dos dels quals són tractaments que es troben en fase clínica de desenvolupament i un a fase preclínica. El quart es basa en l’ús de noves tecnologies de tractament de la imatge per a millorar el diagnòstic precoç i accelerar el descobriment de noves teràpies.\nUniversitas és una companyia d’origen familiar amb una sòlida experiència en restauració i un ferm compromís social. Els restaurants que regenta són presents principalment a l’entorn universitari i de parcs empresarials de Barcelona, i es caracteritzen per oferir espais versàtils, accessibles i agradables en els quals gaudir de forma distesa de la gastronomia.


Mato reforçarà el protocol per l'Ebola per millorar la protecció dels sanitaris\nEs podria abaixar el grau de temperatura prescrita (38,6 graus) per activar l'alerta sanitària en casos d'Ebola.\nRedacció 09/10/2014 - 23.15 Actualitzat 10/10/2014 - 07.46\nLa ministra de Sanitat, Ana Mato.\nSanitat ha anunciat que reforçarà els protocols sobre l'Ebola per donar més protecció al personal hospitalari, després que les declaracions del conseller de Salut madrileny, Javier Rodríguez, insinuant que la malalta podria haver mentit sobre la febre que tenia, han motivat nombroses crítiques. "Arran dels resultats ens va poder estar mentint, però això ho dic jo de collita pròpia", va indicar Rodríguez, que aquest dijous en els seus intents d'esmenar aquestes paraules amb noves declaracions als mitjans ha deixat perles com "Per aprendre a treure's o posar-se un vestit no fa falta fer un màster" o "no devia estar tan malament si va anar a la perruqueria".\nSegons Sanitat, els canvis en els protocols anirien en el sentit que els professionals sanitaris que estiguin en contacte directe amb pacients infectats poden ser considerats personal de risc i se'ls pot fer un seguiment més actiu per augmentar la seva protecció. Així, es podria abaixar la temperatura prescrita (38,6 graus) per activar l'alerta sanitària en casos d'Ebola.\nLa modificació dels protocols existents contra l'Ebola, que abordarà aquest divendres el Consell Interterritorial de Salut, serà plantejada també davant de la UE.\nMoreno ha assegurat que els protocols són internacionals i que s'han d'adaptar a les condicions de cada país. El Ministeri de Sanitat ha comunicat aquest canvi després de la reunió de la ministra Ana Mato amb els portaveus parlamentaris per abordar la crisi de l'Ebola.\nParal·lelament, al voltant de l'hospital Carlos III, s'han succeït les declaracions de personal sanitari i de responsables sindicals denunciant fallades de protocol, com ara que l'ambulància que va recollir Teresa Romero no anava preparat i no va ser desinfectat fins a12 hores després de traslladar la pacient al centre hospitalari, havent traslladat 7 pacients més.\nEl president del Consell General d'Infermeria, Máximo González Jurado, juntament amb els sindicats de CCOO, UGTm SATSE, i IU, així com organitzacions de consumidors com Facua, han convocat protestes per les declaracions del conseller de Salut madrileny, que ha dit que, si ha de dimitir, dimiteix: "Jo sóc metge, tinc la vida solucionada".\nMentrestant, els portaveus del sindicat CISF han posat en dubte que el metge que va explicar que Teresa Romero havia apuntat que podria haver-se tocat la cara amb els guants estigués autoritzat per fer-ho. "Teresa no estava en condicions de fer cap tipus de declaracions", ha recalcat la representant del CISF, Elena Moral.


Gran Trobada de Muixerangues a Torrent per a celebrar la Carta Pobla - El Meridiano de L'Horta\nGran Trobada de Muixerangues a Torrent per a celebrar la Carta Pobla\nLa capital de l’Horta Sud posa a disposició dels seus veïns i veïnes una àmplia agenda cultural amb activitats per a tots, coincidint amb la data en la qual cada any es celebra l’efemèride en què fou atorgada a la ciutat la Carta de Poblament, el 28 de novembre de 1238. Conscient que més enllà dels Premis biennals que s’atorguen, la ciutat està obligada a retre homenatge a moltes persones físiques i entitats que desenvolupen una important tasca social, educativa o cultural i que fan créixer Torrent com a poble de benestar. És per això que a partir del 19 de novembre s’enceta una programació d’actes dirigida a projectar eixa memòria que marca l’entrada de l’Ordre Hospitalària al segle XIII.\nEl regidor d’Activitats Lúdiques i Tradicionals, Alfred Costa, ha assenyalat que “des del consistori, mai no en seran prou els esforços per difondre siga quina siga la ferramenta, el coneixement i respecte pel nostre passat i els nostres costums com a poble. I esta vegada ho farem via Instagram i un còmic perquè siguen els més joves els qui vagen sumant-se a la realitat de la seua ciutat”. D’esta manera des del 19 de novembre fins al 10 de desembre són diferents les activitats programades referents a la cultura, història i patrimoni de Torrent. El dissabte 19 serà el torn de la Muixeranga la Torrentina que organitza la II Trobada Muixeranguera «Ciutat de Torrent» amb 12 colles i més de 400 castellers vinguts de tots els racons de la Comunitat Valenciana, convertint la capital de l’Horta Sud en capital de la Muixeranga al voltant de la Torre del segle XII que va ser testimoni de l’arribada d’aquells primer conqueridors.\nL’Ajuntament també ha organitzat dos eixides culturals amb una vinculació històrica amb l’ordre hospitalària, com són Sant Joan de l’Hospital i Montesa. El dijous 24 de novembre els interessats podran gaudir d’una visita guiada gratuïta a Sant Joan de l’Hospital amb places limitades i el dimecres 1 de desembre al castell de Montesa, amb referents semblants i paral·lels a la tradició hospitalària de Torrent, també amb reserva prèvia i places limitades.\nA més, el 28 de novembre coneixerem els guanyadors del concurs d’Instagram #sócdeTorrent, un concurs que va començar com una activitat d’estiu per a reivindicar el nom correcte de la ciutat i que s’ha convertit en una exitosa campanya viral amb la participació de personatges coneguts com Luis Piedrahita, Ferran Gadea, Falete, Daniel Diges i que es va multiplicar a les xarxes socials en intervindré de manera accidental l’actor i director de cinema, Santiago Segura, qui va reconéixer que «Torrent és una bonica ciutat valenciana i que Torrente sóc jo», en clara al·lusió al personatge de ficció que interpreta. Més de 400 torrentins i torrentines que han viatjat arreu del món amb el punter/palmito de la campanya i han pujat una foto a Instagram participen en el concurs, els guanyadors del qual es faran públics en la sala l’Espai de l’Edifici Metro el dilluns 28 de novembre.\nEl més joves en edat escolar són els destinataris del còmic que el 30 de novembre serà presentat en societat. S’han imprès a dos colors a voltant de 12.000 exemplars, dels quals 7.000 seran en valencià i 3.000 en castellà, dirigits fonamentalment a alumnes de Secundaria i Batxillerat. La primera part de «Una història de Torrent, contada en sis actes i un epíleg», aprofundirà en les èpoques de l’edat de bronze, ibèrica, romana i andalusí. Una obra amb textos de l’arqueolega Lourdes Roca i el dibuixant Enrique Dies.\nPer últim, el 10 de desembre, a la Sala Cívica del Mercat, es publicarà l’obra “Memòria viva de Torrent”, un apunt biogràfic i sentimental que viatja per la vida de cinc torrentins i 5 torrentines nascuts a la dècada dels anys vint del segle passat i que en paraules del regidor de Cultura Alfred Costa: “ens ajudaran una miqueta a entendre de quina pasta estem fets els torrentins fent una ullada a les vivències d’estos veïns i veïnes que amb tant de sacrifici van mantindre vives llengua, tradicions, costums arrelats durant segles”.\nTags: muixerangues torrent+


Qui ha de decidir sobre la sanció al CF Reus va mostrar el seu antiindependentisme a Twitter\nEl qui ha de decidir sobre la sanció al CF Reus va mostrar el seu antiindependentisme a Twitter\nImatge d'una de les piulades de Francisco Rico.\n«No hi ha mal que per bé no vingui. Gràcies al referèndum il·legal, alguns ja saben què és un col·legi. Ja només falta que sàpiguen què és el gel, el xampú, la democràcia i el respecte per la llei» va piular\nActualitzada 20/10/2017 a les 19:42\nEl president de la RFEF, Francisco Rubio, que ha obert un expedient al CF Reus per mostrar una senyera durant el partit contra l'Osasuna, va fer diverses piulades a Twitter durant l'1-O en referència a l'actuació policial. Rubio, declarat madridista, és l'únic jutge del Comitè de Competició de la RFEF, catedràtic de dret del treball i professor a una universitat d'Extremadura. Inclús dirigeix cursos de la FIFA i la UEFA.\nEn una d'aquestes piulades va escriure «No hi ha mal que per bé no vingui. Gràcies al referèndum il·legal, alguns ja saben què és un col·legi. Ja només falta que sàpiguen què és el gel, el xampú, la democràcia i el respecte per la llei».\nUn cop celebrat el referèndum va fer una nova piulada mostrant diverses imatges d'una tassa de vàter, una deixalleria, una calculadora trencada i una pissarra amb la suma «1+1=3». Les imatges eren una clara referència a l'opinió de Rubio sobre la votació de l'1-O.\nFrancisco Rubio també va mostrar la seva opinió sobre Puigdemont, comparant-lo amb Harry Potter i assegurant «que alguns personatges de ficció se'ns han escapat de les mans». Fins i tot va arribar a parodiar una cançó de Serrat «Niño deja de joder ya con la papereta».\nEl Reus no pagarà la multa que li puguin imposar per exhibir una senyera gegant a l'estadi


Consol Prados: Més sobre la Llei d'atenció a la dependència\nMés sobre la Llei d'atenció a la dependència\nHi ha debat sobre la Llei estatal de l'autonomia personal i atenció a la dependència.\nCal recordar on som i d'on venim (la memòria en política és brevíssima). Tenim aquesta llei des del 2006, i el seu total desplegament està previst fins el 2015. I tenim la nova Llei de Serveis Socials de Catalunya ara fa tot just un any, i enguany el Govern ha aprovat la Cartera de Serveis (les prestacions i serveis que garanteixen el dret). Aquests canvis legislatius representen una petita revolució en l'atenció social, un canvi de concepte en la manera d'atendre les persones usuàries i les famílies, en la cooperació necessària entre les administracions, en l'organització, en la necessitat de formar i cobrir nous llocs de treball, ... en el reconeixement d'un dret que és universal. Perquè no era reconegut com a dret abans d'aquest canvi legislatiu. Les persones amb situació de dependència no totes eren ateses per les administracions, ni estaven desplegats tots els serveis necessaris. Fem una mica de memòria.\nSi debatem ara com millorar l'aplicació de la llei, és perquè tenim llei, i tenim una bona llei, i és una llei ambiciosa.\nRecordo la falta de prioritat en política social dels governs anteriors de CIU i el PP, i recordo que CIU va votar en contra de la llei al Congrés dels diputats. Per tant, ara ni tan sols estaríem en el debat de la seva millora, perquè no en tindríem de llei.\nEl Llibre Blanc de la dependència, realitzat com a anàlisi previ, feia una previsió del nombre de persones susceptibles a acollir-se a les prestacions i serveis. I la realitat ha superat la previsió. És a dir, ha aflorat al voltant d'un 50% més de persones que no eren ateses per cap circuit, que no existien, que estaven silenciades en la seva dependència. Ara, aquestes persones han entrat en el sistema de benestar. I aquest és un dels motius de les llistes d'espera i la falta de recursos de la memòria econòmica, una realitat que ha superat la previsió. Raó de més que justifica l'expectativa creada. Ara ja no viuen en l'anonimat.\nEn què hem avançat? unes 30.000 persones que ja tenen el seu Pla d'Atenció; noves prestacions que com a mitjana és de 597€ al mes; prestacions i serveis que són compatibles (un ajut per cuidador no professional amb un servei d'atenció a domicili); la figura de l'Assistent Personal - que representa un canvi de paradigma en l'atenció a les persones amb gran discapacitat física-; els equips de valoració es desplacen a les llars de les persones per estudiar l'entorn i la persona; els/les cuidadors/es no professionals (de la família, més del 80% són dones amb una mitjana d'edat de 50 anys) reben una prestació i formació, i poden cotitzar a la seguretat social,...\nÉs cofoïsme? No. Cal millorar? Sí. Cal que el govern de l'Estat augmenti els recursos, cal millorar el finançament d'acord amb la realitat i cal avançar en eficàcia, millorar els processos per atendre bé les persones, i enfortir les administracions locals com a porta d'entrada dels ciutadans al sistema. S'han creat moltes expectatives? Sí, perquè les necessitats i la demanda és molt alta (ja ho era abans dels 2006 i per això es va començar a prendre mesures), i és molta la inversió per cobrir-la tota.\nL'austeritat dels propers pressupostos de les administracions, amb motiu de la crisi econòmica, espanta una mica. Com a qualsevol economia familiar quan vivim temps difícils. També hem de ser realistes. Però s'ha de continuar amb l'esflorç, en la negociació amb l'Estat i en la prioritat per les polítiques socials. No s'aturaran els canvis que hem començat.\nPublicado por Consol Prados Martínez los dimecres, d’octubre 22, 2008


Jo vaig fent......\nRe: Jo vaig fent......\nRafel el Dc 04 Nov 2009, 18:55\nJordivila1: Jo t' ho diré de que ens serveig, perque s' enfotin de nosaltres i ens donguin "por salvese la parte". Ens volen fer pedagogía, per dirnos que si ells remanesin les cireres aniríem tan bè. Només cal veure els llistats publicats del sous dels polítics de CAT., son els mes alts amb escreix.\nEns diuen, que el que es mor ja no te res, i que els familiars es troben uns bens i que per aixó cal pagar. No entenen aquell dit que la cigarra anava cantant tot l'estiu, sense pensar que arrivaría l´hiven, i que la formiga anava guardant menjar per quant aquest arrivés. a les hores la cigarra volía part del que la formiga havía obtingut, l' ISD.\nVolen fer pedagogía dient aquella fal.lacia de " REDISTRIBUIR LA RIQUESSA". Aixó no es serios, ja hi han impostos per transmisions (entre vius), IVA, (qui mes gasta mes paga), IRPF (progresiu). Peró señors, que una persona a la seva mort vullgui llegar als seus familiars DIRECTES, el fruit de lo aconseguit amb el seu esforç, i se l' hi arrebassi una part molt susbstancial es una INJUSTICIA es vullgui mirar desde qualsevol punt de vista. També ens diuen que gracies a impostos com l' ISD es poden fer escoles breçol, ambulatoris etc., obviant que les Autonomies que paguen un ISD molt reduit tenen tots aquestos serveis igual o millor, probablement s' admistren mes acuradament.\nEstic convençut que sería molt pitjor si ho maneguesin els d'aquí, en primer lloc perqué CAT ja no es una potencia tèxtil com havía estat i avui, en un mon globalitzat un petit païs tindria molt poc poder, afegeixo que l'actual Gover m' han fet perdre tota la confiança que tenia, no veieu l'espectacle de l'independentisme, que ciclicament es foten finestra avall uns i altres i altres als uns, i acaben cada un per el seu compte, amb disidencies i reagrupaments. Rafel\njordivila1 el Dc 04 Nov 2009, 15:28\nA pesar de que no escrigui donant masses detalls(perque se que el gabinet assessor de vàris polítics consulten aquesta Web i no vull fer publicitat del que ells em diuen), vaig fent actuacions, i no patiu que jo vaig prometre posar el meu granet de sorra per ensorrar aquesta catalunya que no volem ningú.\n..... I perque no fem un reférendum d'aquests que es fan per renunciar a la patría de catalunya, jo si es fes una lliure elecció, renunciaria per els mateixos drets a ser català per pertányer a la comunitat de Madrid, i a més parlaría castellà publicament, sense cap problema.\n¿de que em serveix ser català? ¿de que em serveix tenir mossos d'esquadra? ¿de queeeee?


El PSC té des d'ahir l'alcaldia dels Hostalets després d'una pugna per un vot - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl PSC té des d'ahir l'alcaldia dels Hostalets després d'una pugna per un vot\nERC no va poder mantenir la victòria provisional del 24M per una revisió judicial, però ahir, tot va ser cordialitat\nenric badia | els hostalets de pierola 05.07.2015 | 07:37\nDaniel Vendrell en el moment de rebre la vara d´alcalde de la presidenta de la mesa d´edat, Marta Casas enric badia\nUna votació a mà alçada, 6 vots a favor del socialista Daniel Vendrell i quatre per al republicà Jordi Calpe. Era el final a la disputa d'un vot que ERC va perdre en un sorteig a la Junta Electoral de zona. La derrota està assumida a les files d'ERC, però fa de mal pair. Ahir, però, Jordi Calpe es va aixecar de la seva cadira en sentir que el seu adversari era proclamat alcalde per la presidenta de la mesa d'edat. Una cordial i educada encaixada, per tancar un període molta tensió al municipi per la disputat d'un regidor.\nLes llistes electorals del PSC i ERC van quedar tan frec a frec que tot va dependre d'un vot que inicialment havia estat declarat nul i que donava la majoria a ERC. Finalment, però, el recurs del PSC va prosperar i el resultat de les eleccions entre PSC i ERC va ser d'empat a vots. Per decidir que s'enduia l'onzè regidor va caldre un sorteig i el paper va ser per als socialistes. Aquests, que ja havien tingut l'alcaldia en els darrers quantre anys amb un pacte amb els independents de Moviment Ciutaà Hostaletenc, ha reeditat el pacte i el sisè regidor li va donar la majoria suficient per governar.\nEl ple per a l'elecció del nou alcalde, els darrers plens de proclamació que se celebren a Catalunya, va tenir lloc ahir a les 7 de la tarda a la sala cultural de l'Ajuntament dels Hostalets de Pierola, amb l'assistència d'un centenar de persones. La disputa pel vot també ha despertat gran interès per la vidamunicipal a l'Ajuntament d'aquest municipi.


Aquí tens les prediccions d'aquest dissabte, 23 de novembre\nper Redacció 22/11/2019 18:00h\nEl dissabte promet ser agitat, i per això et veus obligat a posar més passió en les teves accions, invertint el teu temps en la teva parella sense esperar res a canvi, i intentant dinamitzar cada minut perquè les negociacions amoroses tinguin més substància.\nMantingues la calma amb els retards financers que s'han produït. Administra els diners que tinguis amb habilitat i netedat.\nEstà molt bé que tinguis una actitud esportiva, sempre que siguis conscient de quin ritme pots portar. Potser has de reduir-ho una mica, i d'aquesta manera alleujar la tensió.\nLa teva condició ardent encén mirades i provoca gestos passionals en qualsevol lloc pel qual caminis. El teu verb excita al teu entorn (per a la teva completa satisfacció) i jugues amb els cors com un malabarista.\nEt diverteix ser el centre de les mirades i atencions. Es desperta en tu l'interès per l'assessorament d'experts per a administrar els teus diners, i també, per què no, augmentar els teus estalvis.\nEl teu benestar està ple de centellejos, i haurien d'aprofitar al màxim aquesta situació favorable per a materialitzar les teves ambicions. Els entorns en els quals l'aigua circuli t'ajudaran a recarregar les teves bateries.\nTindràs sort amb les persones del sexe oposat. L'amor no s'oposarà a la teva energia sinó que pots confiar que tot el que et proposis en matèria afectiva sortirà molt bé durant aquesta jornada.\nPodries rebre oferiments de negocis o una invitació a participar d'un projecte creatiu o comercial per part d'una persona del teu grup pròxim.\nEt sents molt bé i per això pots disposar d'una o dues hores del dissabte per a realitzar una caminada o sortir a caminar amb bicicleta pel parc.\nTu, que sempre sents que algú o alguna cosa t'està frenant, alliberes les teves relacions, et sorprens amb la teva actitud. En l'amor estàs vivint un capítol poc agradable, però continues il·lusionat, esperant que l'altra persona canviï.\nL'atmosfera adquireix tons foscos en el teu àmbit econòmic. Ets conscient que hi ha tensions entre els teus companys de treball, i tens la sensació que no et pots fiar de ningú.\nT'asseus a analitzar la teva situació, i comprens que tens alguns hàbits que no són bons per a la teva situació. Que has de privar-te de pràctiques supèrflues i innecessàries.\nTrobaràs el balanç entre passar una bona estona amb els teus amics i un altre amb la teva parella. Però l'actitud amb tots dos serà la mateixa: la de voler passar-t'ho bé.\nÉs dissabte en el qual voldràs divertir-te: menjaràs, beuràs, gastaràs diners, faràs exercici i socialitzaràs molt. Gaudeix de gom a gom i no pensis en quants diners estàs gastant. En la teva ocupació podrien destinar-te a treballar un mes a l'estranger per a realitzar un projecte.\nSi et fan mal les cames, en comptes de prendre analgèsics sense solta ni volta hauries d'acudir al teu metge, potser és un problema de circulació.\nDesitges lliurar el teu amor d'una forma creativa, bella i que no deixi lloc a dubtes. No caiguis en el joc de les aparences, podries espatllar molt del que tenies ja guanyat. El teu cor podria acabar ferit si no li deixes parlar amb senzillesa i autenticitat.\nLa teva audàcia energitza la teva vida financera, estaràs ben inspirat i aconseguiràs un avanç en la teva independència econòmica.\nCuida la teva salut auditiva; no escoltis música amb auriculars molt alta, i modera el volum del teu televisor. No és necessari que el veí escolti la pel·lícula que estàs veient.\nAvui l'amor dels Balança ha decidit quedar-se en el teu signe, així que prepara't per a viure moments amb molt d'encant en companyia de les persones que mestresses. Va arribar el temps de collir els teus esforços i rebre tot l'amor que mereixes.\nEt dirigeixes cap a la prosperitat, i tens tot de la teva part per a viure satisfactòriament a escala material. Has d'estar preparat per a fer el següent pas cap a l'expansió econòmica i el desenvolupament en el teu entorn laboral.\nSi estaves a l'espera d'un diagnòstic, aquest serà positiu, aportarà solucions als teus problemes de salut.\nAquest dissabte en la tarda tindràs l'oportunitat de llançar-te en una aventura sexual. Pot ser que et vegis temptat a restablir una relació amb un amant amb qui no se t'ha permès vincular-te en el passat per qüestions socials o diferències que et són alienes.\nCura amb el balafiament i la despesa abusiva en sortides i plaers mundans. Estaràs temptat de tancar els ulls i alliberar la teva cartera i targeta de crèdit.\nVoldràs complaure a quanta persona et sol·liciti la teva companyia i això acabarà minant la teva vitalitat.\nEls arquers solters per la seva part estan en disposició per a trobar a una persona afí amb la qual iniciar una història d'amor. L'important aquí Sagitari és veure amb claredat si aquesta persona respon als teus ideals, tant emocionals com sexuals.\nEncara que les teves finances gaudien de bona salut, has hagut de fer front a una gran dificultat i això farà que avui et prenguis les coses d'una altra manera.\nLa salut dels nadius de Sagitari per a avui dissabte dependrà en gran manera de com actuïn aquests en relació amb l'alimentació.\nPots preparar-te per a un cap de setmana molt sensual. Estaràs amagat dins dels llençols del teu llit gaudint d'un moment únic.\nÉs probable que descobreixis qui o què era el que et drenava l'energia i tirava cap endarrere el teu treball. És probable que descobreixis qui o què era el que et drenava l'energia i tirava cap endarrere el teu treball.\nEl silenci atraurà com per art de màgia les respostes a moltes preguntes. Has de tenir en compte que la teva salut depèn en gran part del teu estat anímic.\nAvui l'Horòscop d'Aquari prediu un dia on les relacions seran molt passionals i intenses. El teu atractiu sexual et farà viure moments únics, tant si estàs en parella com si estàs solter.\nLa predicció d'avui en relació amb les finances porta a un dia on imperarà el sentit comú. Saps que, si et deixes portar pels teus impulsos, acabaràs gastant més de l'habitual, cosa que ara mateix no et convé.\nLa teva salut és a les teves mans Aquari, excepte en casos excepcionals, la prevenció i els bons hàbits t'allunyaran de la malaltia.\nUn amic de la teva adolescència que viu lluny vindrà de visita al lloc on resideixes i li convidaràs a quedar-se a la teva casa. Hauràs de manejar la situació amb cura perquè la teva parella no se senti marginada o es molestarà.\nAl matí prepararàs documentació per a realitzar alguns tràmits el dilluns. Més tard, convidaràs als teus amics a casa teva, així gaudiràs de la seva companyia i al mateix temps estalviaràs diners.\nDia propens a sofrir peu d'atleta. Per a evitar-ho, utilitza calçat obert i que no sigui sintètic. Si estàs per casa, el millor és anar descalç.


Talla en fusta, àlber\n“Les sentinelles del castell”. Durant anys l’arbre va créixer i ens va donar la seva ombra. Molta gent de l’entorn l’ha celebrat. Un cop completat el cicle vital, per què no donar-li una segona vida?\nEn aquesta escultura vull representar la fauna més peculiar present a la vinya Castell del Remei, els paons.


El govern continua endavant amb el procediment per comprar les urnes tot i la querella presentada per la fiscalia contra la consellera de Governació, Meritxell Borràs\nLa consellera ho ha confirmat a Catalunya Ràdio, l'endemà de l'anunci de la Fiscalia de querellar-se contra ella i contra el número 2 del departament, acusats de posar en marxa els preparatius d'un referèndum il·legal.\n17/05/2017 - 11.59\nLa consellera Meritxell Borràs\nMeritxell Borras ha anunciat a "El matí de Catalunya Ràdio", amb Mònica Terribas, que hi ha diverses empreses interessades en el subministrament i que els tràmits no s'aturen.\nLa consellera ha assegurat: "Hem obert un expedient per tirar endavant l'homologació del subministrament de les urnes. Després, lògicament, hi haurà d'haver un altre procediment per la compra de les urnes. I la voluntat del govern és fer aquest procediment".\nLa consellera ha insistit que la querella no s'aguanta per enlloc i ha subratllat que la Generalitat té competències per comprar urnes pròpies com ha fet Andalusia. i que no té cap sentit acusar-los de malversació de diners públics quan encara no s'ha gastat ni un euro, perquè ara només s'estan homologant empreses per al concurs públic.\nSi voleu escoltar tota l'entrevista amb Meritxell Borràs, cliqueu aquí.\nConsellera Borràs: "La querella no s'aguanta. Tenim dret a tenir urnes, és legal i les comprarem"


IBE: 10 anys de ciència per a descobrir la vida, desxifrar l'evolució i conservar la biodiversitat - El·lipse\nIBE: 10 anys de ciència per a descobrir la vida, desxifrar l’evolució i conservar la biodiversitat\nAmb motiu del 10è aniversari de l’IBE, un dels sis centres del PRBB, el seu director Tomàs Marquès-Bonet reflexiona sobre el què s’ha aconseguit i sobre el què el futur aportarà.\nEscrit per Tomàs Marquès-Bonet\nL'Institut de Biologia Evolutiva cobreix un ample ventall de temes. Crèdits: Tomàs Marquès-Bonet.\nExtracte del discurs de Tomás Marquès-Bonet, director de l’Institut de Biologia Evolutiva (IBE: CSIC-UPF), durant la celebració del desè aniversari de la institució.\nEstimats col·legues, benvolguts amics, companys. Aquí estem, 10 anys després.\nÉs un plaer celebrar el nostre 10è aniversari. Per a ser precisos: és un plaer que l’IBE existeixi i és un honor ser part d’ell.\nAbans de res, som científics\nSom petits. Només 23 grups de recerca, una mica més de 120 científics (joves i no tan joves) i més de 200 projectes de recerca desenvolupats en el nostre centre al llarg d’aquests anys. Encara així, la nostra organització es va dissenyar a imatge i semblança dels millors centres en el nostre intimidant veïnat (moltes gràcies per la inspiració als directors fundadors!).\nEstem distribuïts en 5 programes científics:\n• Biodiversitat animal i evolució (la ciència de descriure la variació de la vida)\n• Genòmica comparativa i computacional (la ciència d’aprendre de les diferències entre espècies).\n• Genòmica funcional i evolució (la ciència de l’aprenentatge sobre com funciona l’evolució).\n• Genètica de poblacions (la ciència de les semblances i diferències humanes).\n• Sistemes complexos (la ciència dels mecanismes que governen l’evolució).\nL’IBE està format per cinc programes de recerca\nDurant aquests 10 anys, hem fet ciència en circumstàncies extremadament difícils. Per a ser honestos: els últims 10 anys han estat, i continuen sent, una lluita contínua; una lluita permanent amb dues localitzacions diferents i dues institucions. Lluitant per un projecte, lluitant per un objectiu. Per tot això hem de sentir-nos especialment orgullosos dels nostres assoliments en els últims 10 anys.\n10 anys de molts i variats assoliments\nEls números no defineixen la ciència. La dictadura dels números no ha de governar la recerca, però també és cert que les agències de finançament encara depenen d’aquests números, i tot i que la nostra ciència n’està per damunt, estic extremadament orgullós de compartir les xifres que defineixen la nostra producció científica. I clarament destaquen per la seva excel·lència en la majoria dels estàndards.\nHem aconseguit 4 beques de l’European Research Council (ERC) (amb només 23 investigadors principals!), 5 investigadors ICREA, un gran èxit atraient joves científics, tant nacionals com internacionals, molts premis i una participació molt clara en les principals revistes científiques, amb més de 3 articles a l’any en revistes de biologia evolutiva del més alt nivell.\nEn 10 anys hem publicat 35 articles a Nature, Science i Cell, 7 d’ells dirigits pels nostres investigadors. Sóc plenament conscient que les principals revistes no representen una millor ciència exclusivament, i de fet algunes àrees són més atractives que d’altres des d’una perspectiva editorial, però és important mostrar que dins de l’IBE treballem molt dur a tots els nivells per a estar presents i ser influents, fins i tot en aquestes àrees altament competitives. Vull reconèixer a aquests grups per inspirar-nos a la majoria de nosaltres a l’IBE.\nEl director de l’IBE, Tomàs Marquès-Bonet, explica els assoliments del centre en els darrers anys.\nPerò el nostre esforç i impacte han d’anar més enllà de les publicacions. De fet, hem estat molt actius en la descripció de nous tàxons (més de 150 noves espècies, subespècies i gèneres!), ja que encara hi ha moltes espècies per caracteritzar i descriure. També destacaria especialment el compromís que tenim amb la conservació i els nostres esforços per a preservar la biodiversitat. Com ja sabeu, estem enmig d’una sisena extinció massiva. La salut planetària influeix en la nostra salut com a espècie i, per tant, em sento especialment orgullós dels esforços que està realitzant la Universitat Pompeu Fabra (UPF) per a promoure el Benestar Planetari. Juntament amb altres socis – l’Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal) i el Laboratori Europeu de Biologia Molecular – Barcelona (EMBL) en el Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona (PRBB), així com el Zoològic de Barcelona, el BIST i molts altres-, estem en una posició privilegiada per a liderar un dels molts esforços globals per a revertir patrons que aviat no podran ser mitigats. El nostre Institut, l’IBE, té un paper important en aquesta missió global i ambiciosa: estudiar, preservar i restaurar la Biodiversitat.\nI hi ha més, molt més. Realment crec que en els últims 10 anys hem aconseguit moltes coses:\nhem crescut científicament, de 15 grups inicials a 23 grups en l’actualitat;\nhem obtingut finançament de les agències més prestigioses;\nhem conreat bones pràctiques científiques i socials;\nhem construït llaços constantment amb la societat.\nI finalment, però no menys important, hem estat molt actius en temes sensibles com el la igualtat de gènere i la diversitat (gràcies a Elena Casacuberta i Iñaki Ruiz-Trillo!).\nUn passeig pels 10 anys de història de l’IBE\nPer tot això, hauríem d’estar molt orgullosos. I sé positivament que compartim aquest orgull amb les nostres institucions mares, la UPF i el CSIC, que comparteixen el nostre compromís amb la ciència excel·lent i apassionada.\nNo ha estat fàcil – i seguirà sense ser-ho – però avui celebrem que, malgrat les dificultats, nosaltres renovem el nostre compromís amb la ciència. Treballant, una vegada més, per aconseguir el nostre propi edifici, amb l’esperança que puguem investigar junts en un sol espai i créixer per a fer una ciència encara millor.\nD’aquí 10 anys, quan estiguem en la nostra nova seu i sota el comandament d’un nou director, ella o ell podrà agrair als nostres fundadors el seu suport i alè. I podrem agrair a una nova generació de científics les seves contribucions a aquest ambiciós i vital projecte planetari que anomenem ciència. Mentrestant, no obstant això, permeteu-me donar-li les gràcies a tots els que formen part de l’IBE avui, per tot el camí fet junts en els darrers 10 anys. I permeteu-me també donar-los les gràcies, sobretot, per tota aquesta ciència que queda per fer i que, estic segur, farem junts.\nTomàs Marquès-Bonet és Investigador ICREA i cap del grup de recerca en "Genòmica Comparada" a l'Institut de Biologia Evolutiva (IBE), un institut conjunt del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) i la Universitat Pompeu Fabra (UPF). Va iniciar el seu propi laboratori el 2010 amb un ERC Starting Grant i va ser seleccionat com a investigador ICREA el 2011. El 2013 va ser seleccionat com a EMBO Young Investigator i des del 2017 és investigador jove d'HHMI International. El seu grup té com a objectiu estudiar les característiques genòmiques específiques de l’home, incloent l’evolució de l’epigenètica en humans o l’impacte de la variació genètica en els trets fenotípics. @UPF/IBE/CNAG-CRG (@tmarquesbonet)


El Barça continua imparable i amb un líder, Messi, que marca un gol cada 37 minuts - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEl Barça continua imparable i amb un líder, Messi, que marca un gol cada 37 minuts\nLeo Messi va tornar a sortir aclamat d'un camp rival, aquest cop d'El Sardinero. L'argentí va tornar a fer un recital de joc i de gols que el converteixen en el "pichichi" provisional de la Lliga. El rendiment de Messi de cara a gol ha augmentat notablement d'un any per l'altre. La Lliga passada, després de quatre jornades, havia marcat tres gols. En aquesta ja n'ha fet cinc. La temporada anterior va necessitar 301 minuts per aconseguir-los; en canvi, ara els ha fet en només 185 minuts. El ritme, doncs, és radicalment diferent. L'any passat feia un gol cada 100 minuts. Ara en marca un cada 37 minuts.\n23/09/2009 - 17.24\nMessi era difícil d'aturar, a Santander. No parava. Va marcar dos gols, dues obres d'art, però en podien haver estat més. Va ser dels jugadors més actius dins d'un Barça llançat a l'atac sense embuts. Aliat amb els seus socis habituals, Xavi i Alves, Messi va fer el que va voler en cada moment.\nDesprés de posar la pilota al cap d'Ibrahimovic per a l'1 a 0, va fer la seva exhibició particular. Un primer gol al més pur estil Maradona, per començar, i el segon, després d'un dels seus típics eslàloms, des del límit de l'àrea i per tota l'esquadra. La màgia de Messi continua i va a més.\nMessi és el "pichichi" provisional, mentre no es completa la quarta jornada de Lliga. Totes les aficions s'acaben rendint als seus peus.\nSuperioritat total (1-4)\nEl Barça i Tito Vilanova arriben a un acord\nLaporta vol renovar aquest any Iniesta, Márquez i Puyol\nQuè passa a l'Argentina?


La Universitat acull un encontre de formació en rescats i assistència en accidents de trànsit\nLa Universitat de València acull dos encontres nacionals relacionats amb els rescats i l’assistència en els accidents de trànsit. Es tracta del XIII Encontre Nacional d’Excarceració i el I de Trauma. Se celebren del 2 al 4 de maig en el Campus dels Tarongers i en aquests participa estudiantat de les branques de salut, professorat i professionals. En la sessió de hui participa la vicerectora de Professorat, Maria Vicenta Mestre.\nTota la informació sobre els congressos de Trauma i d'Excarceració es pot trobar fent clic ací.\nHoraris Encontre Nacional Trauma\nArxivat en: Convenis , Tarongers , Activitats de participació universitària


Vila-real consolida la difusió de la música clàssica amb una nova edició del seu festival, que es reinventa per la pandèmia - Ajuntament de Vila-real\nVila-real consolida la difusió de la música clàssica amb una nova edició del seu festival, que es reinventa per la pandèmia\nVila-real consolida la difusió de la música clàssica entre el gran públic, amb una nova edició del Festival de Música Clàssica de Vila-real, que s'ha presentat hui al saló noble del Gran Casino. La regidora de Cultura, Rosario Royo, ha destacat la importància d'aquest cicle per acostar a la ciutadania la música clàssica en diferents formats com ara classes magistrals, conferències, orquestres, grups de cambra, així com el gènere estrela, l'òpera gurmet. Royo ha assenyalat que el festival, organitzat per Crea Escena, amb el suport de l'Ajuntament de Vila-real, la Fundació José Soriano Ramos, la Fundació Caixa Rural Vila-real i, des d'enguany, també de la Diputació de Castelló, "va en la línia del nostre objectiu de ciutat educadora i és un projecte que volem que continue creixent".\nPer la seua part, Héctor Chabrera, membre de Crea Escena, ha avançat que el festival porta enguany com a lema Inspira, ja que "en aquesta edició ens hem hagut de reinventar per a superar les dificultats causades per la pandèmia, i a més volem que el festival done un moment de respir tant al públic com als músics". Chabrera ha ressaltat com a novetats la consolidació de la presència de la música de cambra, així com la incorporació de la música simfònica. A més, a causa de la situació sanitària, s'ha optat per substituir l'habitual òpera taller de l'estiu per classes magistrals de cant líric i de cant per a musicals.\nLa programació compta amb una conferència sobre Giacomo Puccini a càrrec de Pol Avinyó, historiador musical del Gran Teatre del Liceu de Barcelona, aquest pròxim dissabte 19 de juny, a les 19.00 hores al Teatre Tagoba. El dissabte 26 de juny serà el torn de l'òpera gurmet, amb La Bohème, de Puccini, a les 19.30 hores, a la sala d'actes de la Fundació Caixa Rural Vila-real. Tots dos esdeveniments són amb entrada lliure fins a completar aforament.\nLa programació es reprendrà a partir de setembre, sempre que l'evolució de la pandèmia ho permeta, tal com ha apuntat Chabrera. El 26 de setembre s'ha programat el concert de música sacra Stabat Mater, de Rossini, mentre que a l'octubre la novetat serà el concert simfònic de la Jove Orquestra de Castelló, el dia 10, a l'Auditori Municipal Músic Rafael Beltrán Moner. El 16 d'octubre serà el torn de l'òpera gurmet Lucia di Lammermoor, a la sala d'actes de la Fundació Caixa Rural Vila-real. El 7 de novembre arribarà una altra de les novetats, l'òpera gurmet familiar Operámida, a l'Auditori Municipal, en la qual els més xicotets prendran el protagonisme que arriba de la mà de Pablo López.\nDel 3 al 6 de desembre es realitzarà la segona de les classes magistrals, a càrrec de la gran soprano internacional Isabel Rey i la gran mestra repertorista madrilenya Celsa Tamayo. Héctor Chabrera, que ha agraït la col·laboració de l'Ajuntament i la resta d'institucions, ha subratllat que el festival conclourà el 26 de desembre, amb el tradicional concert de Sant Esteve. L'església Arxiprestal acollirà el concert ajornat el 2020, Harmoniemesse, de Joseph Haydn.


El blog de Jordi Cabré: Independència i realitat\nIndependència i realitat\nL’Hèctor Bofill ja sap (o hauria de saber) la complicitat que hi mantinc, que jo elevo a la categoria d’amistat, i per tant segur que no l’ofendrà que imiti el títol d’un llibre escrit per ell, de gran repercussió i interès. Però arran del seu últim article en aquesta secció, titulat Els termes clars i on afirma que si aquest país no avança cap a la plena sobirania és per culpa que 48 diputats no han expressat la voluntat de constituir un Estat propi, em permeto reflexionar-hi amb una conclusió precisament molt propera al títol que he agafat prestat. I és que aquest és el nucli de la qüestió: com aconseguir la plena sobirania (objectiu que comparteixo) sense tenir un peu, com a mínim, en la realitat. L’Hèctor afirma, com deia, que només amb la verbalització ideològica ja es faria un gran pas. Possiblement té raó, si és que quan ell parla de “centredreta regionalista” es refereix a CDC (menyspreu conceptual, per cert, que és una curiosa manera d’invitar a fer res). Verbalitzar és bonic, és important, fins i tot és útil. De fet, penso que una major sobiranització de CDC seria tan rendible a nivell electoral com desitjable en termes d’actualització ideològica. Però la pregunta és si realment és en la manca d’aquest gest, com afirma Bofill, on hem de buscar la culpa de l’estancament actual. I la resposta és que no. Que ni de bon tros. Que és una sobirana mentida.\nL'afirmació apareix efectuada, malauradament, en un context prou il·lustratiu sobre la seva inconsistència. En pocs dies el govern de la Generalitat s’ha empassat el decret de la tercera hora de castellà, amb aplaudiments del conseller Maragall inclosos, i el Consell Consultiu ha demostrat com els vots d’ERC i PSC van laminar nombroses competències estatutàries mitjançant la famosa llei de dependència (que ni tan sols es recorrerà). Aquesta és la realitat dura, duríssima. A l’hora d’avaluar el paper històric que fins avui ha jugat CiU en l’assoliment (més immediat o menys) de la sobirania, i en la qual anàlisi jo també puc ser molt crític, caldrà que parlem de diverses coses: per començar, el model d’immersió lingüística que ara es posa en perill fou una fita de valor estructural per a la cohesió ciutadana necessària en tot procés de reconstrucció nacional. Seguim ambla televisió i la ràdio, des d’on es va poder forjar una realitat mediàtica autòctona, i les emissions de les quals foren boicotejades físicament pel partit polític (PSC-PSOE) que en aquell moment governava Espanya i era l’alternativa a Catalunya. Sí: aquesta, i no una altra, era l’alternativa. No cal estendre’s pel que fa a serveis (carreteres, hospitals, etcètera) establerts, malgrat les mancances, amb la voluntat de fer que els catalans sentissin la Generalitat com una administració útil i no com una administració prescindible i simbòlica. El mateix pel que fa a l’esforç d’internacionalització del país i sobretot (sobretot!) al prestigi de les institucions, començant per la presidència. Sumem-hi la negociació amb Madrid sense perdre el perfil polític propi, amb resultats palpables (insuficients, és clar) en termes de finançament i de competències (de forma destacada, el desplegament de la policia pròpia). Tot això és realitat constatable, tangible, perdurable. Coses que es poden tocar, i que no s’han aconseguit parlant d’independència. De fet, ERC mai no hauria pogut començar a parlar d’independència si abans no hi hagués hagut aquest tipus de feina (més silenciosa) al darrere.Tot això, que en efecte és insuficient, es va fer en contra de la sobirania? Tot això és menyspreable, només perquè aquí no es verbalitza segons què? Ens fem a la idea de la fragilitat política i sociològica sobre la qual sobreviu un nacionalisme com el català? Ni tan sols ara, ens en sabem adonar?\nHom pot dedicar-se a subratllar el que encara manca, dir no a l’Estatut, dibuixar horitzons lluminosos sense cap full de ruta.Però després ve la construcció, l’avenç real, la perseverança, el sumar i (sobretot) el no dividir. I ara mira’t, Hèctor, aquest país i cap on està anant. I preguntem-nos tots dos què deu ha passat. Preguntem-nos, també, de qui és la culpa. I en acabat, posem-nos a treballar d’una vegada.\nPublicat al diari AVUI. 2-07-2007\nPer Jordi Cabré el 7/02/2007\ncultura i vida (69)


Razon by guest590056a 900 views\nClient News Corp Pub by conception Kommun... 799 views\n1. Republicanisme 28 de setembre de 2009 Casal Lluís Companys Esquerra Sant Andreu Carlos Rodriguez\n2. Republicanisme

DEFINICIÓ ACADÉMICA:

Republicanisme: Doctrina dels partidaris de la República com a forma de govern.

República: Forma de govern representativa, en la qual el càrrec de cap d’estat no és hereditari ni vitalici, sinó resultat d’una elecció popular, directa o indirecta .

DEFINICIÓ POLÍTICA:

Entenem per República la comunitat política de ciutadans sobirans fonamentada en el dret i el bé comú. Republica s’ha oposat historicament a monarquia.

“ Res publica vol dir “cosa del poble”, entenent que poble no es qualsevol conglomerat d’homes reunits de qualsevol manera, sinó una reunió de gent associada per l’acord d’observar la justícia i amb una comunió d’interesos”

Ciceró, De republica, III.32

Principi fonamental de la República serà la llibertat, entesa com la no dependència de la voluntat arbitraria d’un home o d’alguns homes i exigeix respecte rigurós del govern de la llei, la igualtat dels drets civils i polítics.

“ Un poble lliure obeeix però no serveix; ré caps, però no amos; obeeix les lleis, però tan sols les lleis, i és gràcies a les lleis que no esdevé servidor dels homes”

J.-J. Rousseau, “Lettres écrites de la montagne”

\n3. 1. Naixement a les ciutats-estat de la Grècia antiga i la República de Roma

Sorgiment dels valors de ciutadania, llibertat i virtut, en paral·lel als primers qüestionaments de les monarquies com a sistema de govern a la Grècia antiga.

Aristótil, La política , així com Plutarc, Vite.

“ Cuanto más grande os pareciere vuestra patria, más debéis pensar en que hubo hombres magnánimos y osados que, conociendo y entendiendo lo bueno y teniendo vergüenza de lo malo, por su esfuerzo y virtud la ganaron y adquirieron. Y cuantas veces las cosas no sucedían como deseaban, no por eso quisieron defraudar a la ciudad de su virtud, antes le ofrecieron el mejor premio y tributo que podían pagar, cual fue sus cuerpos en común, y cobraron en particular por ellos gloria y honra eterna, que siempre será nueva y muy honrosa sepultura”

Discurs de Pericles, recollit per Tucídides, lib. II

Peró va ser amb la Républica de Roma on es va aconseguir el zenit, convertint la República en un mite en el que la glòria militar es combinava amb la llibertat i la virtut:

Llibertat : entesa com la immunitat contra el poder arbitrari dels tirans i dret dels ciutadans a vetllar pels seus interessos a través de la seva participació en el govern.

Virtut : significava patriotisme i esperit públic, una disposició heroica per anteposar el be comú als interessos propis o familiars.

 Ciceró , De re publica i al De officiis , Sal·lusti , Opere , i Titus Livi , Històries.

\n4. 2. Eclipsament i resorgiment a les ciutat-estat del nord d’Itàlia

La caiguda de l’Imperi Romà i la tradició monàrquica cristiana van eclipsar la teoria republicana durant l’Edat Mitjana .

Això durà fins que els humanistes florentins van aplicar el mite de la República de Roma a les seves circumstancies per proclamar de nou que el màxim ideal polític era la llibertat cívica d’una república autogovernada.

El republicanisme del Renaixement va ser derrotat en totes les repúbliques italianes davant dels governs principescs i el domini estranger.

 D’aquesta època destaquen les aportacions de Maquiavel , Discorsi sopra la prima deca di Tito Livio i El Princep , Guicciardini i Donato Giannotti , Della repubblica fiorentina i Della repubblica de Viniziani, per als que, era fonamental la necessitat d’una república estable, impossible sense la virtut patriòtica.

 Serà un bon govern “aquell que impideix, per mitjà de la divisió poders, la formació de poders arbitraris que escapin al govern de la llei, tant si es tracta del poder arbitrari d’un de sol, com de poc o de molts”.

 Maquiavel

\n5. 3 . Ressorgiment del pensament republicà a l’Anglaterra del segle XVII. La recuperació dels valors per la Il·lustració.

En les repúbliques del segle XVII, sobretot als Països Baixos, resorgeix la voluntat moderna de pau, benestar, llibertat i tolerància contra l’expansionisme, la voluntat de dominació i la raó d’estat de les monarquies absolutes.

La Il·lustració suposarà una recuperació de la tradició republicana , que atreurà a escriptors il·lustrats com Voltaire , Diderot , Rousseau o D’Alembert .

Durant la Guerra Civil anglesa, Harrington va composar una utopia republicana, The Commonwealth of Oceana (1656), on es mostrava la fe en el poder dels mecanismes institucionals per assegurar la llibertat. Aquest text va fonamentar el resorgiment del republicanisme durant el segle XVIII.

Del republicanisme anglès també cal destacar a H. Neville , Platus Redivivus, or a Adialogue Concerning Government ; A.Sidney , Discourse concerning Government ; i J.Milton , en Defence of the People of England i, també, The Readie and Easie way to Establish a Free Commonwealth.

 “ no es sabio confiar en el espíritu del pueblo, sino en leyes y órdenes; por ello la confianza no debe recaer en el espíritu del pueblo, sino en el diseño de esos órdenes ”

J.Harrington. Commonwealth of Oceana

\n6. 4. Canvi d’escala, el republicanisme dels revolucionaris americans: de la ciutat-estat a l’autogovern de la nació.

Es parteix del supòsit tradicional de que el govern república era factible només en estats petits, però la presencia d’un vocabulari adaptat per part dels republicans anglesos va fer que els republicans americans veiessin la república com la solució al seus problemes de construcció nacional.

Aquest canvi d’escala va modificar la ideologia republicana en els transcurs de les Revolucions Americana i Francesa. Els republicans ja no pensaven en termes de ciutat-estat i aspiraven al autogovern de les nacions. El principi de la participació política directa (rotació dels càrrecs públics) es substituït per la representació de la voluntat popular. Al continent americà cal destacar a T. Paine i a James Madison , juntament amb Alexander Hamilton i John Jay , i els seus The Federalist Papers

 Per entendre el pensament polític republicà del segle XVIII a Europa, resulten indispensables l’Esperit de les lleis de Montesquieu o el Contract Social , Discours sur les sciences et les arts, Economia politique, Discours sur l’origine de l’inégalité de Jean Jacques Rousseau , i ja a finals del segles XVIII, E.Kant l’obra “La pau perpetua” on el filosof prussià sosté la constitució republicana com a pressupòsit per a la pau perpètua.

“ En una república digna d’aquest nom ningú no ha de ser tan pobre

que es vegi obligat a vendre’s, ni ningú tan ric que pugui comprar

Per mitjà de favors l’obediència d’altres ciutdans”

J-J. Rousseau

\n7. 5. Segle XIX, republicanisme com ideal de lluita contra les monarquies tradicionals.

Fins el segle XIX les repúbliques es percebien com comptades excepcions del funcionament normal dels governs monàrquics, només possibles en circumstàncies especials i amb tendència a durar poc temps. Però l'èxit a Amèrica va mostrar la possibilitat que les repúbliques esdevinguessin un desafiament universal als reis.

Alhora al lluita contra les monarquies tradicionals va fer que el discurs república s'anés buidant, alhora que es fonamentava el discurs liberal fent-lo predominant.

En la defensa de la nova Constitució dels Estats Units, inspirada en la teoria republicana del govern mixt, Madison va senyalar que era utòpic pretendre la unitat dels ciutadans. La forma d’impedir la lluita entre faccions era construir institucions de manera que els interessos rivals pugessin frenar-se uns i altres.

“ NOSOTROS, el Pueblo de los Estados Unidos, a fin de formar una Unión más perfecta, establecer Justicia, asegurar la tranquilidad interior, proveer para la defensa común, promover el bienestar general y asegurar para nosotros y para nuestra posteridad los beneficios de la Libertad, establecemos sancionamos esta Constituión”

\n8. 6. Segle XX, desaparició del debat polític; recuperació dels ideals polítics de la mà d’Arendt.

Al començament del segle XX va desaparèixer pràcticament el debat polític, en part degut a que ja gairebé no quedaven reis al estil antic contra qui lluitar.

Així com també perquè l’antiga idea de la república lliure, on la participació en els assumptes públics s’anteposava a la vida privada dels ciutadans, no cridava l’atenció dels liberals que mantenien concepcions més negatives i individualistes de la llibertat.

Superats els totalitarismes, a les darreres dècades del segle XX, va ressorgir el debat sobre els ideals republicans clàssics de la mà d’Hannah Arendt . Particularment, el seu concepte de la llibertat com una qüestió d’activitat pública més que privada. Acompanyat d’un renovat èmfasi en la importància de la cultura política per aconseguir una vida publica lliure.

Avançat el segle XX, sorgirà altres veus, com Philip Pettit , Quentin Skinner , Jürgen Habermas o Cass R.Sunstein , per formular el que coneixem com Republicanisme civic, i que ja el nostre segle desenvoluparan veus com Maurizio Viroli.

“ El resorgiment republicà serveix, sobretot, com resposta a les interpretacions segons les quals els resultats

guvernamentals son una mena de pacte entre grups d’interés.”

Cass R. Sunstein

“ Si volem garantir la nostra llibertat individual, hem de dedicarnos amb més tenacitat al servei públic; després, i en estreta relació amb l’anterior; la forma en que operen i en que haurien d’operer les societats democrátiques”

Quentin Skinner

\n9. Liberalisme / Comunitarisme\n10. 1. Liberalisme / Comunitarisme\n11. 2. Liberalisme / Comunitarisme\n12. 3. Liberalisme / Comunitarisme\n13. 4. Liberalisme / Comunitarisme\n14. 5. Liberalisme / Comunitarisme\n15. Republicanisme cívic

La llibertat republicana significa no tenir amo, per no ser depenent, sense que importi si l’amo es bó. Ja que només la possibilitat de que no ho sigui provoca por, i la por comporta ànim de servitut i això fa que no poguem ser lliures. Per aixó el republicanisme proclama que la llei es l’eina principal de la comunitat lliure; o com deia Ciceró : “som servents de la llei per no ser servents dels homes”.

El republicanisme cívic es fonamenta en 3 conceptes centrals:

Virtut civil , virtut no com concepte moral sino com concepte polític i que pertany a l’interés públic. Aquesta virtut civil pot ser educada (cultura política), d’aquí la importancia de l’ensenyament i al formació en l’ambit de creació de la ciutadania.

Caritat , compresa com la cura del bé públic.

Patriotisme , entesa com ho feia Rousseau “només té patria qui viu en una nació lliure”. Patriotisme significa doncs la defensa de la llibrtat i de la llei. La patria no es un espai natural, sino un espai amb lleis on es realitza el bé comú.

D’altra banda, el republicanisme no creu en el consens, sino en la disenció, així, com més diversa és una societat, millor és aquella societat.

Republicanisme i política es diferencien en que democràcia és el “govern del poble”, i republicanisme és el “govern de la llei”. El poble no té raó pel valor dels seu número sino per la força de la llei i de la bé comú. Els ciutadans no son una part d’una comunitat etnocultural que s’autogoverna sinó que ser ciutadá significa exercir drets civils i polítics que es deriven de pertanyer a una res publica, primant la comunitat política per sobre de la comunitat cultural o ètnica.


Marcòlic: BONES VACANCES\nLa Col·lecció Marcòlic marxa de vacances durant uns dies.\nUs volem dir tres cosetes abans de marxar:\n1. sempre estarem operatius per vosaltres a través del facebook i del mail marcolic@editorialalpina.com\n2. us recomanem que agafeu un bon llibre per la maleta de les vacances i si és de Marcòlic encara millor! Per riure, M'HA POSAT A CENT QUE NO PORTIS CALCES de la Marina Martori i per llegir una bona novel·la romàntica i històrica LES CENDRES DEL SILENCI de Lambert Botey i Berta Ventura.\n3. i us proposem una coseta: Com ja sabeu, publicarem en breu un recull dels articles del Santi Montagud. El tema és que el recull encara no té títol... Des d'aquí obrim un petit concurs per si ens voleu ajudar:\nQUIN TÍTOL POSARÍEU AL LLIBRE DEL MONTAGUD? Proposeu-ne els que vulgueu i si per casualitat l'acabem triant, us en regalarem el primer exemplar!\ni ara si, marxem de vacances!


950 atletes de totes les edats participen en la 8a Cursa Solidària amb Sant Joan de Déu — Portal de la Ciutat d'Esplugues de Llobregat\n950 atletes de totes les edats participen en la 8a Cursa Solidària amb Sant Joan de Déu\nEls beneficis de la Cursa, 7.208 euros, s'han donat al programa Hospital Amic, que treballa per fer més agradable l’hospitalització dels infants\nDiumenge es va celebrar al 8a edició de la Cursa Solidària d'Esplugues amb l'Hospital Sant Joan de Déu. Hi van participar uns 950 atletes de totes les edats i es van recaptar 7.208 euros pel projecte Hospital Amic, per fer més positiva l'estada dels nens i nenes i la de la seva família a l’Hospital. El mateix diumenge, l'alcaldessa d'Esplugues, Pilar Díaz, va fer lliurament als responsables del centre d'un xec simbòlic amb aquest valor.\nEn la classificació masculina de la Cursa Popular (adults), Carlos Lancharro Arroyo, de Corresolidaris, va ser el primer en creuar la línia d'arribada amb un temps de 17'24'', seguit de Bernat Colomer Navarro (17'30'') i Jose David Ruiz Ruiz (17'36''). En la classificació femenina, la primera en arribar va ser Eva Gutiérrez Álvarez amb un temps de 20'32'', seguida de Nuria Langreo Cerdán (23'07'') i d'Alicia Ávila Rodríguez (23'32'').\nPel que fa a la Cursa Mini, dels nascuts entre 2008 i 2011 i amb un circuit que enguany passava dels 850 m habituals a uns 970 m a causa de les obres del c. Francesc Llunell, el primer nen en arribar va ser Víctor Bagan Blanco amb un temps de 3'38'' i la primera nena en creuar el punt d'arribada va ser Isabel Vilar Antón amb un temps de 3'47''. En la Cursa Promoció, dels nascuts entre 2002 i 2007 i amb un circuit de 1.200m, el primer noi va ser Alex Manzanares Portillo en 3'54'' i la primera noia Irene Rubio Miralles amb 4'05''. Podeu consultar les classificacions de les tres curses al web de la Cursa Solidària.\nPodeu veure el vídeo resum de la cursa: