L'alcalde de Badalona renuncia al càrrec després de ser detingut per conduir amb símptomes d'haver begut\nÁlex Pastor, que va ser suspès de militància pel PSC, va causar ferides a dos Mossos d'Esquadra\nÁlex Pastor amb la vara d'alcalde Marc Rovira\nBarcelonaÁlex Pastor ja no és alcalde de Badalona. Després d'haver estat detingut aquest dimarts a la nit per conduir per l'Eixample de Barcelona amb símptomes d'haver consumit alcohol, aquest dimecres al matí el tinent d'alcalde del PSC de Badalona ha llegit una carta del mateix alcalde que ha fet arribar a través del seu advocat en la qual Pastor, que ha passat la nit a comissaria, anuncia que renuncia al càrrec.\nEls fets que han desencadenat la seva renúncia van passar dimarts a la nit, abans de les onze. Els Mossos d'Esquadra van veure que el vehicle que conduïa Pastor circulava fent esses pel carrer Consell de Cent de Barcelona, i va pujar al carril bici i el van aturar. Quan van indicar-li que havien de fer-li una prova d'alcoholèmia ell s'hi va negar i va insistir que era l'alcalde de Badalona. "Saps qui soc? Soc l'alcalde de Badalona i no ets ningú per dir-me això", va respondre Pastor als agents, segons recull l'atestat dels mateixos Mossos. Segons fonts policials, Pastor es va arribar a enfrontar als agents, els va dir "Sou uns fills de puta, no em podeu fer això" i va donar una puntada de peu a un policia. Finalment va quedar detingut per agressió a l'autoritat i un segon agent dels Mossos d'Esquadra va patir també lesions durant la reducció. El conseller d'Interior, Miquel Buch, ha dit aquest dimecres a El matí de Catalunya Ràdio que "sigui aquest ciutadà o un altre se li aplicarà la llei".\nEl jutjat d'instrucció 15 de Barcelona ha deixat en llibertat provisional Pastor, que s'ha acollit al seu dret a no declarar. La causa està oberta per un delicte contra la seguretat vial i un delicte d'atemptat contra els agents de l'autoritat, ja que dos Mossos d'Esquadra van patir lesions i estan de baixa pels fets.\nLa reacció del PSC davant d'aquests fets, que a més es produeixen en ple confinament, va ser immediata. "Davant els fets coneguts que afecten l’alcalde de Badalona, Álex Pastor, el Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC-PSOE) el suspèn de militància i li demana la renúncia a tots els seus càrrecs públics", va dir el partit en un comunicat emès aquest dimecres de matinada. Pastor havia estat recentment de baixa laboral, durant tot un mes, i s'havia reincorporat aquest 17 de febrer.\n"És conegut per tothom que tenia problemes de dependència": les reaccions a la detenció de l'alcalde de Badalona\nEl líder del PP a Badalona, Xavier García Albiol, també es va afanyar a reaccionar i ja ha anunciat a través de Twitter que presentarà una moció de censura.\nEsta información me ha llegado por varias fuentes. El alcalde de #Badalona ha sido detenido conduciendo borracho e intentando agredir a la policía. Si es así mañana como partido mas votado inicio conversaciones para presentar moción de censura https://t.co/Ixj9J1Cb1L vía @el_pais\n— Xavier García Albiol (@Albiol_XG) 21 de abril de 2020\nL'exalcaldessa Dolors Sabater ha reiterat la proposta de Guanyem Badalona en Comú d'impulsar un govern de concentració i s'ha declarat disposada a liderar el projecte.\n— Dolors Sabater Puig (@mariadolorsa) 21 de abril de 2020\nL'exregidor del seu grup José Téllez ha donat suport a la proposta i ha tuitejat: "El PSC de Badalona ho sabia. Fa mesos. I es van dedicar a insultar-nos i a matxacar-nos als que assenyalàvem que aquest personatge no podia ser alcalde".\nPactes polèmics per arribar a l'alcaldia\nPastor, de 40 anys, és alcalde de Badalona des del juny del 2018, en substitució de Dolors Sabater, de Guanyem Badalona en Comú. El regidor del PSC va arribar a l'alcaldia després que prosperés al ple municipal la moció de censura contra l'exalcaldessa Dolors Sabater, de Guanyem Badalona en Comú. En el ple del 2018 hi van votar a favor els tres regidors del PSC, juntament amb el de Ciutadans i els 10 del PP: tots ells van sumar els catorze vots necessaris per culminar el relleu al capdavant del consistori badaloní. Llavors, García Albiol va dir que hi havia votat a favor per "treure la CUP del govern".\nAmb la vara d'alcalde a les mans, Pastor es va presentar a les eleccions municipals del 2019 com a candidat del PSC. A les urnes, qui va treure més regidors (11) va ser el PP amb Xavier García Albiol al capdavant (es va quedar a tres de la majoria absoluta) però, després de tenses negociacions, Pastor va acabar sent alcalde (el PSC va aconseguir 6 regidors) després que la coalició entre Guanyem Badalona i ERC retirés la candidatura de Dolors Sabater, que havia aconseguit 7 regidors a les urnes. D'aquesta manera, el pacte d'esquerres per impedir que el PP recuperés l'alcaldia de la ciutat va permetre a Pastor ser alcalde fins ara, que, després dels fets de dimarts a la nit, ha presentat la dimissió.\nalcoholèmia Badalona Àlex Pastor


Col·lecció: Narrativa, núm. 88\n(Valdealgorfa, Baix Aragó, 1956) viu a Jesús (Baix Ebre), des dels 9 anys. Professor de català per a adults, fotògraf i escriptor, les obres del qual reflecteixen la bellesa i els valors naturals i paisatgístics de les Terres de l’Ebre. En l’actualitat és, de fet, l’autor que recull més obres al voltant de l’encís captivador d’aquestes magnífiques terres ebrenques.\nEl 1988 guanyà el primer accèssit del Premi Enric Bayerri de contes (Jesús) per Obra literària, Jesús-Catalònia (1984- 1989). És autor de Les fonts del Port (1999), Contalles del Port (2000), A peu pel massís del Port (2000), Endevineu els ocells (2002), Caminades pel massís del Port (2002), Paisatges de l’Ebre: el Delta i el Port (2004), El massís del Port, de font en font (2006), Guia de les Terres de l’Ebre (Premi Jordi Cartanyà de Turisme, 2007), El massís del Port: el plaer de l’aventura (2007), Port endins (2009), Terres de l’Ebre: vida i colors (2010), Baix Ebre, 17 itineraris a peu (2011), El mas de la Franqueta (2012) i El massís del Port: bellesa insòlita (2013).\nUna gran part de les narracions incloses a Diari de natura van ser guardonades amb el premi de narrativa Joan Cid i Mulet 2013.\nAguaita.cat - 07/04/2016\nDiario de Teruel - 22/03/2016\nRàdio Flix - 02/03/2016


La Comissió de Sostenibilitat de Secundària estrena logotip – Escola Frederic Mistral – Tècnic Eulàlia\n01 Juny — 2021\nLa Comissió de Sostenibilitat de Secundària estrena logotip\n#CreantEscolaCultura i valorsSecundàriaSostenibilitat\nAquest ha estat un any en què la Comissió de Sostenibilitat de Secundària de l’escola ha agafat embranzida i s’està consolidant.\nDesprés de tota la feina realitzada en els diferents nivells al llarg d’aquest curs i que us explicàvem aquí, van fer una petita aturada tècnica i van demanar la col·laboració de tots els companys i companyes de Secundària per triar el seu nou logotip.\nPer cursos, els i les voluntàries van proposar el seu i van posar en marxa el procés participatiu perquè entre tothom s’escollís el logotip que els representarà a partir d’ara. Continuaran sent Agència GREENS però volen un símbol que els identifiqui com a representants del centre de Sarrià.\nPer fer-ho ben sostenible es van preparar unes butlletes tan petites com fos possible i que s’han reciclat una vegada fet l’escrutini i es va fer servir una sola urna segellada que va voltar per les diferents aules perquè l’alumnat pogués votar a les hores de tutoria.\nEl recompte va ser a càrrec de l’alumnat voluntari de 1r de Secundària i, finalment, aquest ha estat el logotip escollit:


Diada de la Primavera 2016. L’hora de l’avaluació - Santako.com\nDiada de la Primavera 2016. L’hora de l’avaluació\nTedi Roca 19 abril 2016 Diada de la Primavera 2016. L’hora de l’avaluació2016-04-19T11:58:37+02:00 No Comment\nJa ha passat més d’una setmana de la Diada de la Primavera i ha arribat el moment de, ja acabat el brogit de la preparació i la gran festa, la reflexió i el balanç. Així, representants de les diferents entitats participants i organitzadores es van reunir amb l’equip tècnic del Projecte ICI a Gramepark per valorar com ha anat aquesta segona edició de la Diada de la Primavera i què es pot fer per a que la tercera sigui encara millor.\nLa principal de les conclusions ha estat constatar que la segona edició de la Diada de la Primavera ha estat un èxit. Les diferents entitats i persones individuals del barri s’han involucrat, tornant a demostrar la gran força dels seus habitants. Així, la Diada d’enguany ha comptat amb 27 activitats, un 28% més que l’any passat, repartides en tres dies. Els veïns del barri, a més, s’han implicat plenament en la festa, amb més de 2.000 assistents a les diferents activitats que van omplir el Parc dels Pins del Motocross i el seu escenari.\nPel que fa al costat organitzatiu, han participat 20 entitats de la Serra d’en Mena, així com 14 serveis i equipaments municipals, 5 centres educatius i 2 centres de salut. Però, sobretot, on s’ha de posar l’accent és en els 100 voluntaris els quals van ser decisius, amb el seu esforç i dedicació, en aconseguir que la Diada de la Primavera 2016 fos un èxit.\nA l’hora de fer anàlisi, es va lloar el canvi d’espai a la part baixa del Parc dels Pins del Motocross, la qual cosa va permetre aprofitar l’escenari . També es va considerar que, de cara a l’any vinent, es pot apostar per una gimcana més gran, amb més activitats i oberta a la participació d’altres entitats de la ciutat, obrir la Diada de la Primavera més enllà de la Serra d’en Mena. També es va proposar imprimir un horari que es pugui repartir als assistents i que, de pas, ajudi a la puntualitat de les diferents activitats.\nEn tot cas, però, la conclusió més important d’aquesta Diada de la Primavera 2016 ha estat una nova demostració de la consolidació del procés comunitari a la Serra d’en Mena, on s’ha tornat a veure el poder de la unió i la col·laboració. Moltíssimes gràcies a tots per haver-ho fet possible. Fins l’any vinent!\nLa entrada Diada de la Primavera 2016. L’hora de l’avaluació aparece primero en Sóc Serra d’en Mena.\nhttps://www.santako.com/diada-de-la-primavera-2016-lhora-de-lavaluacio/https://i0.wp.com/www.santako.com/wp-content/uploads/2016/04/Diada-Primavera-2016-Avaluacio-1.jpg?fit=1024%2C768&ssl=1https://i0.wp.com/www.santako.com/wp-content/uploads/2016/04/Diada-Primavera-2016-Avaluacio-1.jpg?resize=150%2C150&ssl=1 2016-04-19T11:58:37+02:00 Tedi RocaGeneralJa ha passat més d'una setmana de la Diada de la Primavera i ha arribat el moment de, ja acabat el brogit de la preparació i la gran festa, la reflexió i el balanç. Així, representants de les diferents entitats participants i organitzadores es van reunir amb l'equip tècnic...Tedi RocaTedi Rocatedi.roca@gmail.comAdministratorSantako.com\n« Más de 1.500 voluntarios, políticos y artistas regalan rosas contra la soledad en la vejez\nL’Associació de Veïns Pirineus Fondo Alto celebra el St. Jordi amb un sopar »


marca pertanyent a una cadena de distribució\nLes primeres marques blanquesModifica\nLes marques blanques van començar amb productes d'alimentació de compra freqüent: llet, pastes alimentàries, arròs, llegums, galetes… I van seguir amb altres articles d'ús freqüent a la llar, tant de neteja com d'higiene corporal. Les marques blanques apareixen i es consoliden per a articles de compra amb poca implicació emocional per part del comprador o usuari final.\nDisputa amb les marques de fabricantModifica\nSuport dels mitjans de comunicació a les marques de fabricantModifica\nGrans superfícies especialitzadesModifica\n↑ Danone encarga a un tercero la fabricación de sus postres más exclusivos Arxivat 2010-06-24 a Wayback Machine. (finanzas.com, 22/07/2009)\n↑ Las televisiones apoyan a las marcas para evitar la caída de sus ingresos por publicidad[Enllaç no actiu] (Marketing & Televisión a CeroPretensiones, Blogger)\nEstudi sobre l'impacte econòmic de les marques blanques realitzat per CCOO Arxivat 2011-11-27 a Wayback Machine.\nFormulari per buscar les Empreses Alimentàries Inscrites (RGSA) Arxivat 2011-08-30 a Wayback Machine.\nper buscar les Equivalències de les marques blanques, ordenat per supermercats d'Espanya[Enllaç no actiu]\nRelacions entre algunes marques i marques blanquesModifica\nLite-On fa les gravadores de Sony[Enllaç no actiu]\nBenq i Philips usen tecnologia molt semblant en les seves gravadores de DVD[Enllaç no actiu]\nVitelcom, la intrusa marca blanca de Telefónica Mòbils Arxivat 2008-04-16 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Marca_blanca&oldid=29615586»\nDarrera modificació: 7 març 2022 a les 19:57\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 març 2022 a les 19:57.


Jaume Bartumeu alerta del risc d'una crisi institucional si conti\nJaume Bartumeu alerta del risc d'una crisi institucional si continuen sense abordar-se qüestions clau com les pensions\nNoticies » Política 06 de desembre, 2021\nEl president de Progressistes-SDP i excap de Govern, Jaume Bartumeu, creu que acabarem en una crisi institucional si no s'ataquen certs aspectes polítics que a dia d'avui no presenten un full de ruta clar. Ho ha dit al seu pas per "Els matins de la Nacional" .\nHa assegurat que la situació a la qual està sotmesa el país no és bona des d'abans de la pandèmia de la Covid-19 i que hi ha qüestions pendents que s'aborden equivocadament i s'estan enquistant. D'aquí que poden acabar en una crisi institucional.\nS'ha referit a quatre qüestions específiques: la relació entre Govern i comuns, el sistema de pensions que necessita un veritable pacte d'Estat més enllà de les fotografies, la negociació per l'acord amb la Unió Europea i el gran deute que arrossega l'Estat des de fa 10 anys. Ara, diu, "és un moment d'emergència nacional i potser que aparquem les picabaralles, es miri de fer un projecte transversal per redreçar el país i, quan el tinguem encarrilat una altra vegada, ja ens tornarem a plantejar una confrontació política clàssica".\nBartumeu considera, per tant, que per iniciar el procés de recuperació econòmica cal deixar els programes electorals al marge. D'aquí que hagi posat d'exemple el projecte H23, assenyalant que si el redreçament de l'economia ha de passar per ell ens equivocarem.\nReclama "un procés més enllà de les rodes de premsa per definir un model de país que agafi un espectre prou ampli de la ciutadania, sectors socials i econòmics". "Andorra no pot ser una destinació 'low cost' perquè omplim carrers, però no calaixos".\nAmb aquesta manifestació, Bartumeu ha volgut evidenciar que ens trobem en un moment de fractura social la qual consolida l'existència de les dues Andorres.\nEntrevista completa a Jaume Bartumeu a 'Els matins de la Nacional':\nBartumeu critica la gestió de l'oficina Covid i creu que "no vacunar-se és un acte incívic"


Artola i Peris a ritme de blues - El Pont Cooperativa de Lletres\nPer Manel Alonso, Diari Gran del Soberanisme\nArtur Álvarez, A ritme de blues. Barcelona: Audiovisuals de Sarrià, 2015\nEl blues ha estat un gènere que tradicionalment al País Valencià s’ha conreat poc, per no dir gens, vull dir entre els músics valencians que canten en valencià.\nPot haver aparegut, en algun moment determinat, en el seu repertori com una nota de color, com ara en Carles Pastor, Doctor Dropo, Bajoqueta Rock; o com una pinzellada dins d’alguna cançó. No sé si és perquè aquest és un país atrapat pel tòpic de l’alegria, mentre que el blues, com ja he dit, és aparentment sinònim de tristesa.\n1 comentari a “Artola i Peris a ritme de blues”\n15 octubre 2015 a les 23:41


La “batalla”, de moment, s’ha perdut, però i la “guerra”?, Des de la trinxera en Levante-EMV\nLa “batalla”, de moment, s’ha perdut, però i la “guerra”?\nSentint anit a la Vicepresidenta amenaçar (des que s'alçaren amb el poder polític no hi ha dia que no amenacen a alguna institució o algun col·lectiu) a aquells dirigents de CCAA (evidentment, no del PP) que sinó fan els “ajusts” (cal dir “retalls”) deuran donar explicacions als seus ciutadans del perquè no ho fan, vaig comprendre que aquells que creguem que ens estan “furtant la cartera” amb l'excusa de la crisi, tenim la batalla perduda (no sé si la guerra també).\nPer què clar, ja donen per descomptat no sols que els “ajusts” (cal dir “retalls”) són necessaris i imprescindibles sinó que, i és el més greu, els ciutadans “demanden” els “ajusts” (cal dir “retalls”) com si foren masoquistes. Ja no donen explicacions, ni en el Parlament ni en el carrer, simplement es limiten a amenaçar!\nI començarem a perdre quan deixarem que s'apoderaren del llenguatge, perquè oblidarem que el llenguatge crea ideologia.


GALETES DE CIVADA I XOCOLATA | CAP PLAT AMB BLAT\nIngredients per a 24 galetes grosses\n180 gr. de mantega temperatura ambient\n1 culleradeta d'extracte de vainilla sense gluten\n250 gr. de farina Mix C Dolci de Schar\n1 culleradeta de canyella en pols sense gluten\nun quart de culleradeta de sal\n200 gr. de flocs de civada sense gluten o 200 gr de farina de civada sense gluten (amb els flocs queden com veus a l'imatge, més rústiques. I si les fas amb farina de civada queden més fines)\nPreparem la safata del forn amb paper i preescalfem el forn a 180 º.\nSi disposem de Thermomix posem la mantega el sucre morè i el sucre blanc dins del got i barregem 10 segons a velocitat 3. Si no tenim Thermomix ho podem barrejar amb varetes elèctriques, pastadora o a mà.\nAboquem la llet i la vainilla i programem 10 segons a velocitat 3.\nTamisem la farina, la canyella, el bicarbonat i la sal i ho introduïm dins el got. Barregem 20 segons a velocitat 5.\nAfegim els flocs de civada i barregem 10 segons a velocitat 6.\nPer fer la forma de galetes podem utilitzar la cullera per fer les les boles de gelat i així ens quedaran totes de la mateixa mida, i sinó agafem porcions de massa i fem una bola. Hem de tenir en compte que dins del forn s'aplanaran i creixeran uns dos centímetres més cadascuna.\nPosem les boles de massa a la safata del forn, deixant espai entre elles per evitar que se'ns ajuntin quan creixin dins del forn.\nFornegem uns 15 minuts. Les traiem del forn i deixem refredar sobre una reixeta. No les hem de manipular en calent perquè es trenquen.\nUn cop son fredes podem desfer xocolata sense gluten al bany maria i quan estigui desfeta afegim una mica de mantega i barregem bé fins que quedi ben integrat. Untem la meitat de la galeta en xocolata i la deixem refredar sobre una reixeta. Posem a la nevera perquè solidifiqui el xocolata. Un cop fredes es poden guardar a temperatura ambient si no fa molta calor.


Custom Cakes – Albert Iglesias\nCustom Cakes neix de la unió de dos creadors, dos fabricants de somnis … Albert Iglésias, mestre pastisser i assessor gastronòmic, apassionat del seu treball, sap fusionar experiència i creativitat. Esther Voltà, il·lustradora i pintora, creadora d’un món màgic, un món misteriós i oblidat, ple de colors on tot torna a ser possible, un món de conte protagonitzat per ninetes de grans ulls.\nCustom Cakes, pastisseria il·lustrada i personalitzada. Projectes a mida per a tot tipus d’esdeveniments i celebracions. Creacions d’autor d’alta qualitat amb una gran dosi de creativitat. Dirigides tant a particulars com a empreses.\nPàgina de facebook: Custom Cakes


Festes de Bétera – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nFestes de Bétera, inicio, NotíciesBy c.sorli 29 de octubre de 2021\nVídeo d’actes del 9 d’octubre\nedusi, Festes de Bétera, inicio, Notícies, Oci i CulturaBy c.sorli 10 de octubre de 2021\nBétera va celebrar el passat divendres diferents actes per a commemorar el 9 d’octubre. Ací teniu un vídeo amb tots els detalls:\nUna Festa de la Milagrosa passada per aigua\nFestes de Bétera, inicio, NotíciesBy c.sorli 4 de octubre de 2021\nAhir diumenge, 03 d’octubre, va ser l’últim dia de celebracions de la festivitat de la Milagrosa. A les 20.00 hores, era l’horari previst de trasllat de la verge de l’església de la Puríssima, on va ser duta el passat dimecres, cap al col·legi de nou. No obstant, la processó es va retardar a causa de…\nLa Verge Milagrosa eixirà aquest dimecres en processó\nFestes de Bétera, inicio, NotíciesBy c.sorli 29 de setembre de 2021\nHui dimecres, 29 de setembre, la Verge Milagrosa tornarà a eixir en processó després de no fer-ho el passat 2020 a causa de la pandèmia de la Covid-19. D’aquesta manera, a les 20.00 hores, està previst que isca del Col·legi “Nuestra Señora del Carmen” cap a l’església de la Puríssima Concepció. Així mateix, durant els…


La regidoria de Relacions Cíviques programa una oferta formativa per a les entitats de la ciutat\nDivendres 23 Octubre, 2020\ngidoria de Relacions Cíviques de l'Ajuntament de Reus ha programat una nova oferta formativa dirigida a totes les entitats de la ciutat, amb un total de 8 sessions gratuïtes.\nMontserrat Caelles, regidora de Relacions Cíviques, explica que "es tracta d'una proposta col·laborativa, transversal i participada, elaborada conjuntament amb les pròpies entitats de la ciutat". De fet, s'ha treballat un qüestionari a partir del qual les entitats han pogut manifestar les seves necessitats i suggeriments sobre els temes del seu interès, dies, horaris i formats preferents.\nA la consulta hi han participat un total de 126 entitats, que correspon a un 29% del Registre Municipal d'Entitats Ciutadanes.\nAmb el nou programa de formació, la regidoria de Relacions Cíviques ha preparat un total de 8 sessions, de les quals 6 són en línia, i 2 seran presencials. Aquestes últimes s'adrecen a les entitats socials i de noves capacitats, fruit de la coordinació amb la regidoria de Benestar Social. La programació està supeditada a l'evolució de la pandèmia i de les mesures sanitàries recomanades en cada moment.\nEls temes previstos per tractar abasten molts àmbits, des de la gestió de l’entitat, a tràmits administratius, de comunicació, captació de fons, gestió emocional... Totes les sessions seran impartides per professionals experts en les diferents matèries. Com a una altra novetat de la programació, en dues de les activitats previstes, concretament la de xarxes socials i la de captació de fons, l’entitat que ho desitgi podrà concertar amb la docent, una assessorament personalitzat posterior.\nSegons manifesta Caelles "aquest nou cicle de formació pretén continuar donant eines i suport a les entitats de la ciutat per reforçar el seu dia a dia i ajudar-les a afrontar les noves relacions amb l’administració i fer front a la nova situació que estem vivint, intentant que, malgrat tot, puguin continuar exercint com a motors essencials de la nostra ciutat".\nCartell Formació per a les Entitats Tardor 2020\nPrograma Formació per a les Entitats Tardor 2020


A partir demà divendres es podran consultar les llistes baremades de la llar d’infants municipal | Ràdio Palafolls\nHome Societat A partir demà divendres es podran consultar les llistes baremades de la llar d’infants municipal\nMarc Ferri , maig 19, 2011\t / 414 0\nDesprés d’acabar el termini de preinscripcions el passat divendres 13 de maig, demà es penjaran al taulell d’anuncis de l’Ajuntament les llistes baremades del proper curs.\nSegons la direcció de la llar, aquests dies s’han formalitzat 10 preinscripcions al curs de nadons de nens nascuts el 2011, 42 preinscripcions a P1 de nens nascuts el 2010 i 20 preinscripcions a P2 de nens nascuts el 2009.\nEn total doncs s’han formalitzat 72 preinscripcions pel curs vinent. Això és una xifra lleugerament inferior que a les passades inscripcions, quan van demanar plaça 76 infants.\nEls criteris de puntuació que s’han tingut en compte per confeccionar aquestes llistes són per estar empadronat a Palafolls, l’acreditació de ser beneficiari de la prestació econòmica de la renda mínima d’inserció o tenir germans/es matriculats/des en el centre .\nEntre el 23 i el 25 de maig s’obrirà el període de reclamacions i l’1 de juny es coneixerà la llista definitiva d’alumnes acceptats. Finalment al juny els pares podran formalitzar definitivament la matrícula.\nPalafolls commemora el dia El Dia Internacional d’Acció per la Salut de les Dones.


Aida Alemany, del Joventut Atlètica d'Arbeca, tercera en la categoria dels 3.000 metres obstacles del 101è Campionat de Catalunya absolut d'atletisme - Notícies de les Borges Blanques i les Garrigues - Ràdio Les Borges 107.1 FM\nAida Alemany, del Joventut Atlètica d'Arbeca, tercera en la categoria dels 3.000 metres obstacles del 101è Campionat de Catalunya absolut d'atletisme\nLa seva germana, Andrea Alemany, va quedar en quarta posició de Catalunya en la categoria dels 1.500 metres obstacles i ambdues participaran, al juliol, en el Campionat d'Espanya Sub20\nL'atleta Aida Alemany, del Joventut Atlètica d'Arbeca, ha aconseguit la tercera posició en la categoria dels 3.000 metres obstacles en el 101è Campionat de Catalunya absolut d'atletisme que es va celebrar el passat diumenge, 6 de juny, a Igualada. Segons han informat des del club, "Alemany es va quedar a només set segons d'aconseguir la mínima del Campionat d'Europa, esperem que tingui sort i ho aconsegueixi a la pròxima".\nD'altra banda, la seva germana, Andrea Alemany, va quedar en quarta posició de Catalunya en la categoria dels 1.500 metres obstacles, amb un temps de 4 minuts i 45 segons.\nAmbdues germanes correran, el primer cap de setmana de juliol, en el Campionat d'Espanya Sub20 que es farà a Monzón (Huesca).\nLa prova va repetir el mateix escenari que l'edició passada, que va ser la primera competició esportiva després de la represa de l'activitat. El campionat, que va acollir els 600 millors atletes de Catalunya, es va dur a terme amb algunes restriccions com aforament limitat i només amb un acompanyant per a cada atleta.\nLes germanes Alemany durant el campionat del passat diumenge (foto: Joventut Atlètica Arbeca).


Vila-real fomenta l'ús de productes locals i agroecològics en la jornada Consum Local, Consum de Temporada\n10:14 am - Sunday, 31 May 2020\nLa sessió, programada per al matí del dissabte 27 a la Casa dels Mundina, forma part de l’agenda del 14é Mes de la Sostenibilitat, i comptarà amb les ponències de diferents experts en la matèria i activitats per als més menuts.\nLa programació del Mes de la Sostenibilitat a Vila-real continua avançant amb noves activitats en agenda, entre elles, una de les més noves en aquesta 14a edició, com és la jornada Consum Local, Consum de Temporada, que se celebrarà el proper dissabte 27 d’octubre, a 10.00 a 14.00 hores, a la Casa dels Mundina.\nL’objectiu d’aquesta sessió, tal com ha explicat el regidor d’Agricultura, Medi Ambient i Canvi Climàtic, Josep Pasqual Sancho, és promoure el consum de productes locals, de temporada i agroecològics, a través de les xarrades que oferiran diferents experts, que parlaran sobre el benefici d’aquesta pràctica. Així mateix, els ponents tractaran l’impacte positiu que des del municipalisme es pot generar amb la compra pública alimentària orientada a afavorir els canals curts de distribució. A més, s’abordarà el procés cap als menjadors escolars sostenibles i saludables.\nLa jornada començarà a les 10.00 hores, amb la conferència inaugural titulada Suma’t al canvi: consumeix local, consumeix de temporada, consumeix agroecològic, a càrrec de la catedràtica d’Enginyeria Agrònoma de la Universitat Politècnica de València (UPV) i presidenta de la Societat Espanyola d’Agricultura Ecològica (SEAE), Lola Raigón. Li seguirà la xarrada de l’especialista en polítiques alimentàries de la UPV, Lidia García-García, titulada Oportunitats del municipalisme en el foment de l’economia local. La compra pública alimentària orientada a afavorir els canals curts de distribució.\nTot seguit s’oferirà un esmorzar saludable i sostenible, a càrrec de Biomenuvalencia i a les 12.00 hores hi haurà una nova conferència, titulada El poder transformador dels menjadors escolars: panoràmica actual dels menjadors escolars al País Valencià, a càrrec de la coordinadora de la delegació de València de Justícia Alimentària, Marta Ribó Herrero.\nFinalitzarà la jornada una taula redona sota el títol Caminant cap a uns menjadors escolars més sostenibles i saludables, que comptarà amb Felix Segarra, gerent de l’empresa Cuinatur; Sheila Llop, dietista i nutricionista; Paco Usó, gerent de Supernaranjas, i amb un representant de l’AMPA.\nEls més menuts també disposaran durant tot el matí en el mateix recinte de tallers infantils, com el taller de l’arc de Sant Martí dels aliments (a partir de les 10.00 hores) a càrrec de Cúrcuma Agroecología, i el de cuina titulat Mini xefs saludables (a partir de les 12.00 hores), a càrrec de Biomenuvalencia. Els interessats a participar en la jornada i en els tallers infantils poden apuntar-se prèviament, sense cap cost, enviant un correu a valencia@justiciaalimentaria.org o telefonant a 683 456 025\nPrevious articleAlmassora enalteix el paper de la dona en l’esport en la XV Gala de l’Esport Local\nNext articleDesmantellada a València una organització dedicada a la distribució de productes cárnics en mal estat


Tots som regidors 2012/2013 | Participació i voluntariat\nInici / Participació / Processos de Participació / Tots som regidors / Tots som regidors 2012/2013\nEl projecte s'ha desenvolupat el curs 2012/2013 amb la participació de 6 grups de 4rt d'ESO de 5 centres de Vilafranca. En total hi han participat uns 185 alumnes de 4rt d'ESO de Vilafranca del Penedès dels centres Institut Eugeni d'Ors, Institut Alt Penedès, Col.legi El Carme-Sant Elies, Col.legi Sant Josep i Col.legi Sant Ramon.\nEls joves regidors han treballat un procés de debat i aprovació d'una ordenança municipal de civisme i convivència. Al llarg del curs l'alumnat es va dividir en 3 grups polítics i, partint d'una ordenança de Civisme i Convivència, han fet propostes d'esmenes de cadascun dels articles. En un primer moment les han debatut amb el centre del mateix grup polític i, en un segon moment, amb els altres grups polítics.


Petita història d'una guineu i un ratolí : :: Socpetit.cat\nPetita història d'una guineu i un ratolí\nAquest curt nominat als Òscar i presentat per l'Escola Superior de Matèries Artístiques (ESMA), farà que aprengueu una lliçó valuosa i, a la vegada, bonica.\nAquest curt va més aviat de com actes bons poden arribar a canviar certes coses. Podria dir-se que la guineu i el ratolí, personatges d'aquest curt, són enemics per naturalesa; no obstant això existeix alguna cosa superior que els iguala i uneix les seves destinacions.\nLa bonica historia fa reflexionar sobre les persones que coneixem, els moments que passem tots al llarg de la vida i les situacions de dificultat. A més, de l'ajuda inesperada que podem rebre qualsevol de nosaltres.


Emprenedors i grans empreses es troben al South Summit 2016\nLa 5a edició del congrés reuneix a Madrid més de 6.000 emprenedors, 3.000 corporacions i 650 inversors\nper Redacció VIA Empresa 03 d’octubre de 2016 16:21\nAquest dimecres comença el South Summit 2016, la cinquena edició de la trobada d'emprenedoria que reuneix els quatre actors fonamentals de l'ecosistema emprenedor: startups, inversors, corporacions i institucions. L'espai municipal La N@ve acull fins al divendres speakers com Niklas Zennström, fundador de Skype i de la firma d'inversió Atomico, així com Allen Blue, cofundador de Linkedin. Ells són els encarregats d'obrir un esdeveniment en el qual també participaran Jim McKelvey, de Square i Launchcode, Robin Chase, cofundadora i CEO de Zipcar, i Nolan Bushnell, fundador i CEO d'Atari.\nLes noves tecnologies disruptives seran les protagonistes de South Summit 2016. Amb un programa batejat The Disruptor's Playground, s'analitzarà l'impacte d'aquestes tecnologies en vuit de les principals indústries: Fintech, Industry & NRG, Media & Entertainment i Food a la primera jornada; Fashion, Travel, EdTech, Health & Wellness, el dia 6 d'octubre.\nA més, visitaran La N@ve més de 150 fons d'inversió i de capital risc, business angels i inversors procedents de tot el món, entre els quals destaca Atomico, un dels fons més grans d'Europa amb més d'un bilió de dòlars en cartera, o la plataforma de comerç electrònic japonesa Rakuten. També tornarà als escenaris de South Summit Dave McClure, fundador de 500 Startups, fons i incubadora de startups amb una cartera de més de 250 milions de dòlars. Un altre que repeteix és Accel Partners, que participarà en una conferència moderada per Kauffman Fellows al costat de fons com SoftTech VC, Aleph VC i Index Ventures.\nMés de 12.500 assistents, 6.300 emprenedors, 3.100 corporacions, 275 speakers i 650 inversors es van donar cita en la passada edició, xifres que s'esperen superar a l'edició d'enguany, una trobada organitzada per Spain Startup, Fundació IE-IE Business School i Comunica a, en col·laboració amb Endesa, BStartup de Banc Sabadell, Google for Entrepreneurs i Orange.


És una de les ciutats de més de 100.000 habitants amb una incidència més alta del coronavirus\nper Eric Mendo 05/10/2020 09:39h\nLa segona onada del coronavirus està actualment en el seu punt més àlgid, gairebé igualat amb el cim més alt de la primera onada, tot i que la situació és ben diferent de la del mes de març i l'abril, quan només es detectaven els casos més greus de la malaltia, un cop els malalts arribaven a l'hospital. Malgrat aquest factor, algunes zones d'Espanya comencen a tenir una afectació massa gran que també s'està traslladant als seus sistemes de salut, i els governs autonòmics —i també el govern central— ja estan prenent mesures cada cop més restrictives per mirar de pal·liar la situació.\nAquest últim és el cas d'Ourense, una de les quatre capitals gallegues i una de les zones amb més incidència a tota la comunitat. El seu alcalde, Gonzalo Pérez, ha alertat que la ciutat està «a la vora del precipici» i que el confinament obligatori que imposa el Ministeri de Sanitat és cada vegada més a prop. Cal recordar que el Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut va aprovar la setmana passada unes directrius que s'apliquen a totes les ciutats de més de 100.000 habitants de tot l'Estat, i que Ourense, amb una mica més de 105.000 habitants, és una de les tres ciutats gallegues que es poden veure afectades per aquestes restriccions.\nAquestes restriccions de Sanitat, que inclouen limitació d'aforaments, limitació en el nombre de persones que poden reunir-se i altres mesures per frenar l'expansió del virus, s'apliquen a les ciutats amb una incidència acumulada de més de 500 casos per cada 100.000 habitants en les últimes dues setmanes, i Ourense té actualment 459 casos actius del virus. Per l'alcalde, aquesta situació és «terriblement preocupant» i deixa la ciutat a «la vora del confinament».\nGalícia, una de les zones d'Espanya amb la situació més controlada\nDe fet, Galícia no ha volgut esperar al fet que la situació segueixi empitjorant, ja que l'àrea sanitària d'Ourense és la més afectada pel coronavirus a la regió, i des de dissabte ja va imposar limitacions i restriccions a la zona, com la prohibició de reunions de persones que no visquin juntes.\nJulio García Comesaña, conseller de Sanidade de Galícia, ha assegurat que, malgrat les dades, cap de les tres ciutats gallegues de més de 100.000 habitants —Ourense, Vigo i La Corunya— compleix els paràmetres establerts per Sanitat per decretar un confinament perimetral, com sí que ha succeït a Madrid, però ha reconegut que, encara lluny, Ourense és la ciutat que està més a prop d'arribar-hi.\nEl conseller ha demanat «prudència» en una entrevista a Radio Galega i reclama «no ser massa optimistes» amb la situació sanitària a Galícia, que malgrat que les dades d'Ourense segueix sent una de les zones d'Espanya amb la pandèmia més controlada. Part d'aquest control s'explica per la rapidesa d'actuació en zones que han tingut rebrots més grans, i el conseller ha reivindicat aquestes actuacions i els «bons resultats» que s'han obtingut.\nUn dels exemples més clars és el de la comarca de A Mariña, a Lugo, que va patir un semiconfinament perimetral al mes de juliol, o la ciutat de La Corunya, que també va patir una forta incidència al començament d'aquesta segona onada de la Covid-19.\nEl conseller ha enviat un dard enverinat al Ministeri, assegurant que Galícia ha actuat a les zones on ha actuat «d'acord amb no només els paràmetres del Ministeri, perquè segons aquests paràmetres no faríem res». De fet, cal recordar que la comunitat gallega va ser una de les que va votar en contra en el Consell Interterritorial on es van aprovar aquests paràmetres, reclamant «una proposta tècnica» i criticant que «el consens no és l'única eina» d'aquest òrgan.\nEl que la Covid-19 no deixa veure: Mor una dona de càncer en només tres mesos\nProva de foc: Una discoteca catalana oferirà un concert sense distància de seguretat


L'espanyolis-me suspèn en "mates" - Diari de Girona\nL'espanyolis-me suspèn en "mates"\njosep c. vergés 03.04.2016 | 00:00\nUn de cada quatre alumnes catalans suspèn en mates i a Nova York un de cada dos. Precisament un professor emèrit de política (!) de Nova York, Andrew Hacker, argumenta a El mite de les mates que les matemàtiques no serveixen per a la vida moderna on tenim l'electrònica a un dit nostre. Però la realitat és més dura que una pantalla, no només per als alumnes suspesos, sinó també per als polítics suspesos, no un, ni dos sinó la majoria absoluta en mates.\nL'espanyolisme, després de les autonòmiques catalanes de la tardor amb clara majoria independentista, no parava de ?menystenir que només havia obtingut un 48% dels vots. L'euroequilibrista Cameron només té el 37% dels vots i el negacionsta Rajoy ha governat només amb el 45% dels vots i, després de la desfeta general de desembre, ara desgoverna només amb el 29% dels vots.\nTant que reia l'espanyolisme quan Catalunya tardava cent dies en formar govern! Quin govern hi ha a Madrid a misses dites dels 100 dies? Estem a punt de cantar el rèquiem d'unes noves eleccions. L'espanyolisme bipolar de PP i PSOE, que reprodueix fidelment el mateix espanyolisme podrit del segle XIX, s'ha dividit en quatre amb els nous espanyolistes de Falangito Rivera i dels grups de Podem. Si sabessin mates, veurien que tenen tres combinacions per fer majoria: PP+PSOE+C's, PSOE+C's+Podemos, PSOE+Podemos+ independentistes, i encara més possibilitats en minoria. El que queda matemàticament clar és que PSOE forma la constant que surt a totes les combinacions. Per què no és capaç de pactar? Perquè ha d'escollir entre el rabiós anticatalanisme de PP i C's o un pacte proreferèndum.\nLa incapacitat matemàtica de l'espanyolisme per pactar fa que ens acostem a repetir eleccions el juny on viurem el descontentament electoral amb els polítics que no saben mates. A Catalunya ben bé que s'han posat d'acord tot i les diferències. Posats a escollir entre quatre que no volen sumar i partits catalans que saben pactar, els catalans votaran partits no centralistes. Artur Mas té una gran oportunitat de fer el que no va fer abans, guanyar les generals com Alex Salmond al Parlament de Londres, que ha escombrat després de dimitir de conseller en cap d'Escòcia. L'expresident s'ha quedat sense paper a Catalunya però pot fer una gran tasca a Madrid. No és només Catalunya la que té respostes al suspens espanyolista. Al País Valencià o a Galícia, per citar-ne dos, els partits no centralistes pugen amb força. Que no creguin els quatre espanyolistes que el juny serà un intercanvi de cromos. Poden trobar-se que tots quatre tenen encara menys poder amb una perifèria més determinant. Si ara pactar amb la perifèria és una de tres opcions, després de juny podria ser l'única opció. Artur Mas pot jugar un gran paper, com dic, a Madrid.\nLa ingovernabilitat és el resultat de no saber mates. L'espanyolisme no vol un referèndum perquè tem perdre'l. Anglesos i canadencs saben més mates i guanyen a Escòcia i Quebec. L'espanyolisme també és incapaç de pactar un govern a Madrid perquè no vol deixar votar els catalans, ni a Catalunya ni a Madrid. El PSOE prefereix pactar amb el neofalangisme que amb els catalans. Els catalans no som cap meravella en mates, però l'espanyolisme suspèn en tot.


Encuentra aquí información de Poesia catalana del segle XIV i XV para tu escuela ¡Entra ya! | Rincón del Vago\nPoesia catalana del segle XIV i XV\nLiteratura catalana de la Edad Media # Poetes catalans. Món cavalleresc. Ausiàs March\nEnviado por: Mise\nPoesia del segle XIV i XV\nPrimers poetes: Ausiàs March (segle XV), Jordi de Sant Jordi (segle XV) …\nLa poesia del segle XIV i XV omple l'espai entre la poesia dels trobadors fins Ausiàs March.\nSegle XIII\tSegle XIV\tSegle XV\n-Poesia trobadoresca Igual estructura però no provençal Poesia catalana\n(Povençal)\t(En mica en mica van introduïnt catalanismes)\n-Prosa catalana Igual estructura. Humanise Prosa humanística en llatí\n(R. Llull)\t(Prosa humanística)\nL'any 1323, a Tolossa, es crea el Consistori de la Gaia Ciència. Es crea per a premiar obres poètiques que segueixin tradició trobadoresca. (És un anacronisme, ja que aquesta mentalitat al segle XIV no existeix).\nEs posa tan de moda que a Catalunya també es celebra un certamen: al 1393, Joan I el Caçador ho premia (ell és qui ho celebra).\nA l'època apareix un altre estil de vida: el “Dolce Still Novo” (segle XIII i segle XIV a Itàlia). On primer apareix aquest nou moviment és a la Divina Comèdia, de Dant. El representant de la poesia amorosa és Petrarca, amb una mentalitat nova. Apareixen, doncs, els sonets (primerament a Itàlia). Garcilaso de la Vega escriu sonets per la influència d'un amic seu, que és qui ho va portar d'Itàlia, Joan Boscà.\nLa poesia amorosa es caracteritza per tenir una nova visió de la dona. La divinitzen, és la “donna angelicata”. L'amor, en aquest cas, sempre és platònic. Mai es poden assolir, estan allunyats de la realitat.\nPoetes catalans del segle XIV i XV.\n(Encara en la tradició trobadoresca)\n-Pere March i Joan Marc ( pare i oncle d' Ausiàs Marc)\n-Gilabert de Pròixida\n-Andreu Febrer (primer traductor de la Divina Comèdia de Dant al català, però no la va entendre bé i la va traduir malament).\n-Jordi de Sant Jordi (abans d'Ausiàs, serà el millor)\nNeix a Gandia (1937) en una família de la petita noblesa valenciana.\nVa participar en algunes expedicions militars d'Alfons el Magnànim a Itàlia. En aquestes, coincideix amb Jordi de Sant Jordi, Andreu Febrer i Joanto Martorell.\n1425 Deixa la vida militar i es dedicarà a administrar les seves possessions.\nEs casa amb Isabel Martorell a través d'uns tractes matrimonials. Al poc, ella mor sense descendència, i la família Martorell entra en una disputa econòmica.\nMés tard, es casà amb Joana Escorna, pertanyent a una família rica de València. Ella mor sense descendència.\nAusiàs March treballava de falconer reial, és a dir, entrenava els falcons que necessitava el rei per a caçar.\nAusiàs morí a València al 1459. La seva fortuna és heretada per un nebot seu i a quatre fills il·legítims.\nObra (Escriu poesia)\nÉs el primer representant de la poesia catalana. Al començament manifestava una estructura trobadoresca, però en general, no.\n-Plena de seny\n-Llir entre cards\n-Mon darrer bé (ell ja se sent gran)\n-Oh, foll amor! (una relació que no és honesta)\nAquestes obres són la senyal que amaga el nom de la seva estimada.\nTambé compon cants, Un exemple:\n-Cants morals (feixucs de llegir)\n-Cants de mort (dedicats a la seva segona esposa)\n-Cant esperitual (s'adreça a Déu en segona persona: tu)\nCaracterístiques/ideologia: (segle XV) Renaixement\nAbandona l'estil trobadoresc però no s'adapta als nous estils.\nLa seva obra conté molts apsectes filosòfics.\nTé una visió moderna de la dona. Per exemple, ell diu que la dona no és com la visió trobadoresca ni la de la reinaxença. Diu que és un ésser de carn i ossos, que peca i fa pecar. Encara no té la intelectualitat que tenien els homes.\nPatiment és un autor que pateix quan no està enamorat i pateix quan s'enamora.\nLa seva poesia ja és catalana (no provençal).\nMètrica: 8 versos cobles octaves.\nLlenguatge català, sense rigurositat formal.\nLa seva rima és considerada fàcil.\nS'inspira en el cavaller i pertany a la clase de cavalleria.\nPrimerament, qualsevol qui montés a cavall era cavaller. Més tard canvia.\nLa seva funció és protegir els seus interessos.\nHi arribarà un moment en que es converteixen en una classe militar. Això passa quan arribà el Feudalisme.\nFeudalisme: Estructura jeràrquica. Un senyor té terres i les dóna a un home de classe inferior (un vasall). Quan les terres s'han de traslladar, els vasalls ho fan amb les terres també.\nMés tard, només seran cavallers els fills de cavallers (llinatge).\nSer cavaller significava tindre una sèrie de privilegis: no pagar impostos, no podia ser acusat per un camperol, ja que aquest no té paraula. Només podia ser acusat per un altre cavaller.\nEl pitjor càstig per a un cavaller era treure-li la condició de cavaller.\nArribarà un moment en que perden la classe militar, ja que apareix l'estratègia militar (els arquers*)\nEls cavallers són nobles, pertanyents a la cavalleria, però ja no són essencials per a la batalla. Així que es dedicaran a fer torneigs de cavaller i justes, és a dir, a les “representacions”.\n*Qualsevol que tingui bona vista i força podia ser arquer. Ja no feia falta ser noble.\nJustes i torneigs\nEntorn a aquest tema, apareix la literatura cavalleresca. El primer que apareix és el roman.\nEl roman és una narració en vers que fa referència als herois de l'antiguitat.\nApareix a França.\nInspirats en llegendes cèltiques (rei Artús).\nLes llegendes es recolliran en cicles.\n1r.-Amors passionals i tràgics de Tristany e Isolda.\n2n.-Les aventures de Lancelot i els seus amors amb Ginebra.\n3r.-La Queste du Graal (La recerca del grial).\nEls més famosos són el segon i el tercer.\nEnric Plantagenet (Rei d'Anglaterra) es casà amb Lionor d'Aquitània (Hereva rica francesa).\nA partir d'aquest matrimoni, Enric té més terres que el propi rei de França.\nLa Lionor d'Aquitània viu en un ambient molt culte. El seu pare era un desl primers trobadors . Aquesta cultura la traspassà als seus fills.\nChrétien de Troyes (Primer roman en vers. Més tard en prosa) Lancelot: Ell escriu a aquells personatges que pertanyien a la taula rodona del Rei Artús. Això serà el nucli de la Matèria de Bretanya Llibres de cavalleria.\nUther Pendragó, pare d'un fill il·legítim ( Artús) i d'una filla, Fater Morgana (germanastra d'Artús).\nTaula rodona 50 cadires.\nLa infidelitat de Lancelot amb Ginebra desemboca en una guerra que destrueix Camelot.\nPerceval Fill de Lancelot ( no de Ginebra). Aquest noi participa en la Queste du Graal.\nÚltim llibre de cavalleries El Quixot. (segle XVI).\nElements que caracteritzen…\nLlibres de cavalleries (A), i novel·la clàsica (B)\n1.A.-Iniciats en vers al segle XII i en prosa al segle XIII.\n1.B.-Escrites al segle XV en prosa.\n2.A.-Origen en llegendes cèltiques.\n2.B.-Incorpora trets de la tradició clàssica i de l'Humanisme.\n3.A.-Pressència d'elements meravellosos.\n3.B.-Abscència d'elements meravellosos.\n4.A.-Geografia llunyana, exòtica o desconeguda.\n4.B.-Paisatges coneguts i localitzables.\n5.A.-Situació en temps remots o imprecissos.\n5.B.-Temps històric o temps proper a l'acció.\n6.A.-Herois amb qualitats sobrehumanes.\n6.B.-Herois forts o valents, però dins de la mesura humana.\n7.A.-Ambients de fantasia.\n7.B.-Ambients versemblants (creíbles).\nAlfonso Daniel Rodríguez Castelao con 3 paginas.\nAutores del Modernismo con 11 paginas.\nBarroco literario con 9 paginas.\nBarroco literario con 4 paginas.\nBarroco literario español con 3 paginas.


✅Quan vas a comprar? Aquesta és la millor hora per anar al supermercat\nAlguns establiments ofereixen descomptes especials durant un temps limitat\nper Coral Méndez dimecres, 19 de febrer 2020 - 18:02h\nHi ha una hora perfecta per anar al supermercat | Pixabay\nCada persona té les seves tècniques escollides per anar al supermercat. Alguns prefereixen matinar i acabar aviat amb les seves obligacions; altres aposten pel migdia, sabent que durant aquestes hores trobaran poca gent i acabaran més ràpidament. Però, si parlem d’estalviar, quina és l’hora ideal per anar al supermercat?\nPrimer, cal tenir en compte que cada cadena de supermercats és diferent, així com els seus productes. Però una cosa tenen en comú: tots tenen data de caducitat i això serà decisiu pels seus preus finals, com també l’hora on podràs beneficiar-te dels seus descomptes. Els clients acostumem a comprar productes que no tinguin una caducitat pròxima, ja que preferim ser previsors i no arriscar-nos. Això els supermercats ho saben bé, i han ideat la seva pròpia tècnica per cridar més la nostra atenció.\nDiverses ofertes dependent del producte i el supermercat\nLa carn i el peix, per exemple, han de ser retirats el dia abans de la seva data de caducitat. Altres articles, com els ous i els iogurts, poden estar posats a la venda fins a tres dies abans de la data final. D’aquesta manera, la majoria de supermercats aprofiten les seves últimes hores cara al públic per aplicar una oferta i així no perdre els seus productes.\nPer això, l’hora més recomanada per anar a fer la compra és a les últimes hores, preferiblement sobre les vuit de la tarda. Tot i això, es recomana anar una mica abans per no molestar el personal que estarà a punt de tancar, a més del fet que a última hora s’acumularan les cues per l’augment d’ofertes.\nMercadona, l'única excepció d'aquesta estratègia\nD’altra banda, dependent del teu supermercat de confiança les ofertes poden canviar, ja que cada companyia ha estudiat bé els seus clients i els productes escollits. En el cas de Lidl, ofereix un 30% de descompte en productes de pròxima caducitat. D'igual manera, DIA ofereix un 50% de descompte en productes frescos.\nUna excepció és Mercadona, qui ja va adoptar la seva pròpia estratègia pels productes que caduquen pròximament. Gerard Costa, professor de Màrqueting de ESADE, la va definir com «estratègia de preus dinàmics als seus productes frescos». Resumidament, consisteix en que el responsable de cada tenda té la possibilitat de rebaixar el preu dels productes fescos independentment del moment del dia, i valorant en cada moment l’oferta a la demanda.\nAllau de crítiques a Lidl per un canvi en un dels productes més demandats\nLidl, molt criticat: el canvi en un dels productes estrella que no agrada als clients\nMercadona Alimentació Lidl DIA Supermercat


Epson CLO | rifé informàtica\nEmissió de llum en Color (CLO: Color Light Output)\nDescobreix la importància de la emissió de llum en color (CLO) i, com mesurar la lluminositat del teu projector. L’emissió de llum en color juntament amb l’emissió de llum blanca és, en realitat, un indicador clau de la qualitat de la imatge.\nEl color importa…i molt. Tant és així que en una aula o durant una presentació comercial, pot ser crític perque l’audiència es mantingui atenta a l’explicació. Més encara, la fidelitat d’una presentació, des del punt de vista cromàtic, el color original del que es mostra pot augmentar la credibilitat i confiança en el que s’explica. Per tot això, resulta imprescindible, al comprar un protector, un bon mesurament de la lluminositat en color, no només en blanc.\nEn comptes de mesurar només la llum blanca, Epson mesura l’emissió de llum en color (CLO). Un valor de CLO elevat farà brillar tot lo que si projecti. De fet, el projectors Epson emeten colores fins a tres vegades més brillants que els dotats de tecnologia DLP d’1 chip.\nVeure vídeo explicatiu:\n9 de cada 10 persones opinen que el projector Epson és més lluminós i ofereix colors més vius\nNo només ho afirma Epson. En una enquesta a segues, realitzat amb un projector Epson davant de 5 marques diferents de DLP d’1 chip amb valors similars de lumens de llum blanca, el 95% dels enquestats van corroborar que el projector Epson obté colors més vius i, segons un 98%, que ofereix la imatge més lluminosa en general.\nDescarregar resultats de l’estudi en PDF\nVeure el vídeo de l’estudi


«Cal reinventar-nos i fer una profunda reflexió per definir una estratègia d'actuació conjunta» - Empordà\n«Cal reinventar-nos i fer una profunda reflexió per definir una estratègia d'actuació conjunta»\nEntrevista a Isabel Vera, propietària de la perruqueria i estètica Sensacion, a la Jonquera\nEMPORDA.INFO 25.11.2020 | 10:09\nIsabel Vera CCAE\nIsabel Vera va néixer fa 50 anys a Sant Climent Sescebes, però des dels 12 anys viu a la Jonquera, on s'hi va traslladar a viure amb la seva família. Fa 25 anys que treballa en el sector de la perruqueria, i des de fa aproximadament 15 és la propietària i responsable de la perruqueria i estètica Sensacion, a la Jonquera.\n- Com els ha afectat la pandèmia de la Covid-19?\n- Els professionals del sector hem viscut un any especialment difícil. Primer, amb el tancament total dels nostres negocis durant dos mesos al març, i ara a la segona onada amb el tancament total de les estètiques. Ha estat un cop molt dur que ha fet que molts companys redueixin personal o hagin de baixar persianes definitivament.\n- Quines actuacions han hagut de fer per poder mantenir l'activitat en marxa?\n- Una de les primeres va ser negociar les despeses fixes com el lloguer. Reduir al màxim els costos s'ha fet imprescindible per sobreviure. Hem demanat subvencions i ajudes, però la reducció d'aforament als locals ha portat com a conseqüència la reducció de jornada laboral dels empleats, amb la conseqüent pèrdua de poder adquisitiu.\n- Com ha reaccionat la seva clientela?\n- És francesa en un percentatge molt alt, i les restriccions de mobilitat han fet que la xifra de negoci de molts companys de la comarca, no només de perruqueries i estètiques, sinó també restauradors, hotelers i botiguers, entre d'altres, hagi caigut en més d'un 70%.\n- Com veu el futur del seu negoci?\n- El present i el futur comercial de tota la demarcació és incert. Sense ser pessimista, aquesta pandèmia està acabant amb un model de comerç instaurat a l'Empordà des de fa molts anys, i ara ens cal reinventar-nos i fer una profunda reflexió amb administracions, associacions de comerciants, gremis d'hoteleria i petits comerços, per definir una estratègia d'actuació conjunta.\n- Està d'acord amb les mesures que s'han aplicat des del Govern central i des de la Generalitat?\n- La restricció de mobilitat per a la ciutadania és comprensible, per tal de fer front a la Covid-19. Però algunes de les mesures econòmiques que s'han pres no ho són tant. Les ajudes han arribat tard, quan ho han fet, i si hi ha un gran retret a fer és la manca de coordinació entre el Govern central i la Generalitat a l'hora de donar les consignes necessàries, tant al comerç com a la població.\n- Què creu que s'hauria pogut fer diferent?\n- Hem perdut una ocasió valuosa per crear taules de diàleg entre administracions i experts professionals del sector sanitari, econòmic i empresarial que marquessin directrius clares, i que tinguessin un únic discurs coherent per fer front a la situació actual.\n- Vostè ha decidit participar a la campanya L'Empordà als aparadors. Què l'ha motivat a fer-ho?\n- Qualsevol iniciativa que es digui a terme per promocionar el comerç empordanès compta amb el nostre suport.\n- Com valora que es porti a terme una iniciativa d'aquest tipus en un moment tan complicat?\n- El fet que hi hagi un grup de gent que tingui idees i posi fil a l'agulla, malgrat el moment que vivim, només es pot valorar de forma positiva.


2. Taula de relacions\nLa Taxonomía de Bloom y la Taxonomia Revisada de Bloom són les eines clau pels docents. Aquesta va ser creada per Benjamín Bloom l’any 1950, i Lorin Anderson i Krathwohl li van fer algunes modificacions l’any 2000. Des de llavors han sorgit alguns canvis fins al dia d’avui.\nAquesta atén als nous comportaments, accions i oportunitats d’aprenentatge que apareixen a mesura que les TIC avancen. Tant la Taxonomia Original com la revisada es centren en el domini cognitiu. Compleixen una funció però no s’apliquen a les activitats realitzades a l’aula. Els docents construeixen els coneixements dels seus alumnes enlloc d’imposar-los. Els infants aprendran a partir de les seves necessitats i de les seves inquietuds. Els alumnes experimentaran, observaran, aplicaran, crearan i innovaran. Aquests aprendran a partir de la comprensió, la motivació i l’esforç. Bloom representa en diferents nivells el procés d’aprenentatge. Aquest es podrà iniciar en qualsevol dels nivells. Aquesta taxonomia per l’era digital no s’enfoca en les eines ni en les TIC, ja que aquestes són els mitjans. Fomenta l’aprenentatge constructivista ja que els infants han d’aprendre a partir dels seus interessos. És molt important el procés d’aprenentatge que fan els nens a l’hora d’aprendre ja que d’aquesta manera podran integrar els coneixements correctament a causa de la motivació. Les habilitats del pensament són fonamentals ja que una vegada els alumnes les adquireixen, les recordaran per sempre. Aquestes són :\nRecordar: Recuperar, rememorar o reconèixer coneixement que està en la memòria. Recordem quan s’usa la memòria per produir definicions, fets o per cita o recuperar material.\nComprendre: Construïr un significat a partir de diferents tipus de funcions, ja siguin escrites com gràfiques.\nAplicar: Utilitzar un procediment durant el desenvolupament d’una representació. Aplicar es relaciona i es refereix a situacions on el material estudiat s’usa en el desenvolupament de productes com per ex. Models, presentacions, revistes i simulacions.\nAnalitzar: Descomposar en parts materials o conceptuals i determinar com aquestes es relacionen o s’interrelacionen entre si o amb una estructura complerta o amb un propòsit determinat. Les accions mentals d’aquest procés inclouen diferenciar, organitzar i atribuir, així com la capacitat per establir diferències entre components.\nAvaluar: Fer judicis en base a criteris i estàndards utilitzant la comprovació i la crítica.\nCrear: Ajuntar els elements per donar un tot coherent i funcional, generar, planejar o produir per reorganitzar elements en un nou patró o estructura.\nScratch: l’Scracht permet crear animacions en el que diferents personatges evolucionen per la pantalla, parlen, etc.\nAmb Scratch podriem fer animacions que poden ser compartides a través del seu espai web...\nUna altra activitat vinculada amb el verb animar podria ser la realització de vídeos d’animació amb plastilina.\nAplicar → editar\nMovie Maker: Windows Movie Maker és un programa que permet editar i crear vídeos.\nAmb Movie Maker podriem el·laborar vídeos compostos per fotografies, vídeos, música, etc.\nEls alumnes podrien crear documentals explicant un tema que dominessin.\nUna altra activitat seria l’el·laboració d’un audiovisual explicant un conte o una història real o inventada.\nAplicar → compartir\nTwitter: és un servei de microblogging que permet enviar i llegir missatges de text, anomenats tuïts, d'una longitud màxima de 140 caràcters als seus usuaris per mitjà del mateix web de Twitter.Aquestes actualitzacions es mostren en la pàgina de perfil de l'usuari, i són també enviades de forma immediata a altres usuaris que han triat l'opció de rebre-les. L'usuari original pot restringir el seguiment d'aquests missatges només per part dels membres del seu cercle d'amics, o permetre el seu accés a tots els usuaris, que és l'opció per defecte. Els usuaris poden rebre les actualitzacions des de la pàgina del Twitter, mitjançant missatges, RSS i correu electrònic. La xarxa permet compartir informació de tota mena. Les piulades del Twitter s’anomenen tuïts, i aquests serveixen per publicar pensaments, reflexions, etc.\nEl Twitter és una xarxa social la qual permet als alumnes expressar-se i parlar de temes treballats a classe. Aquests poden tenir seguidors i poder fer retuits a publicacions d’altres companys que els agradin. La icona "#" anomenada hashtag, fa la funció d’etiquetar i té com a objectiu escriure sobre un tema i el qual serà pogut veure per tots aquells que segueixin aquest tema. Per exemple, la classe d’una escola podria crear diferents hashtags els quals només coneguessin aquells alumnes determinats. Els alumnes podrien crear hashtags sobre temes que els interessessin o que els haguessin treballat a classe, els quals s’enriquirien a base de nous coneixements amb les aprotacions de tots aquests.\nEvaluar → publicar\nBloc: Un bloc és un espai dins d'una pàgina web que diàriament recopila cronològicament texts i articles d'un o variïs autors. L'autor sempre tindrà la llibertat de deixar publicat el que ell trobi necessari ja siguin opinions, reflexions, fotografies, vídeos, enllaços, etc.\nUn bloc forma part de la blocosfera ja que aquesta és un conjunt de blocs i la interacció d'aquests.\nEls alumnes podrien crear un dossier d'aprenentatge en format de bloc amb el qual els permetés descriure i ampliar, de forma continuada i al llarg del semestre, els aprenentatges més significatius d'aquest mòdul. D’aquesta manera obtindrien un recull de conceptes els quals els ajudarien a repassar i recordar els continguts. Els alumnes també podrien veure i aprendre dels blocs dels seus companys, també es podrien comentar escrivint consells o aportacions sobre el seu bloc. Aquesta també és una bona manera d’aprendre.\nComprendre → Categoritzar\nCmaptools : és un programa que funciona en sistemes operatius Windows, Linux i Mac. Aquest permet crear mapes conceptuals i establir relacions entre els objectes. Als diferents conceptes se’ls pot afegir textos, vídeos i audiovisuals. Els mapes poden ser exportats en diferents formats.\nCmapTools és una bona eina per saber si els alumnes han comprès el temari. Aquest està al núvol, és a dir a Internet, i a més a més de poder-ho fer individualment, també el podrien crear amb dues o més persones a la vegada des d’ordinadors diferents ja que es pot compartir amb més d’una persona i treballar conjuntament. Com que aquesta és una eina molt bona de crear mapes conceptuals es podria fer una activitat a l’escola on alumnes en grups de tres o per parelles on haguessin de crear un mapa conceptual amb el temari d’una matèria.\nComprendre → Subscriure\nGoogle Reader: és una eina que ofereix Google per organitzar i accedir ràpidament a les actualitzacions de les nostres pàgines preferides.\nPer poder accedir a Google Reader hem de disposar d'un compte de Gmail, un cop tenim aquest compte ja hi podrem entrar. Es un sistema el qual permet estalviar temps ja que enlloc d’haver de buscar cada vegada les pàgines web preferides aquestes quan s’actualitzen ja estan a la vista.\nÉs una molt bona eina perquè els alumnes puguin visitar regularment aquelles notícies de les seves pàgines web preferides ja siguin d’esport, de política, socials, etc. Quan aquestes pàgines web s’actualitzin, és a dir, hi hagi noves notícies, els alumnes les podran veure directament, enlloc d’haver-les de buscar. Per fer-ho hem d'anar a les pàgines i buscar pel codi RSS (una icona taronja). El Google Reader permet fomentar als alumnes una manera d’estar al dia, i de conèixer millor el món que ens envolta.\nAplicar → Cargar\nCrear → Transmetre\nPrezi: és una nova eina per fer presentacions. És molt diferent al Power Point tant en l'estètica, en el funcionament com la filosofia de treball. El Prezi no és un programa que s'ha de descarregar, és un programa en línia on l'únic que has de fer és registrar-te per poder crear una presentació.\nA diferència del Powerpoint, que treballa amb diapositives, el Prezi treballa en un sol paper, com si fos un pòster, i amb una eina de temps marquem l'ordre. Permet improvisar mentre fem la presentació, no ho hem de tenir tot tan estructurat.\nEL Prezi és una molt bona eina per a que els alumnes facin exposicions orals. Aquest, té un gran ventall d’opcions i d’oportunitats ja que permet fer presentacions tant formals com més informals, originals, atractives, etc. Té moltes aplicacions i pots afegir tant vídeos com fotografies. El Prezi permet fer presentacions les quals permetin improvitzar l’orador, i així fer una exposició més espontània amb la qual l’alumne es senti segur tenint aquest suport.\nAmb aquestes, fomentariem el saber parlar bé en públic, i sobretot fariem perdre la vergonya i saber-se expressar bé oralment.\nEvaluar → Col·laborar\nGoogle Drive: és un servei que guarda archius en línia. Aquest permet crear documents, carpetes, presentacions, etc. A més a més aquests es poden compartir amb altres companys de forma immediata i, aquests, poden modificar el document.\nEl Google Drive és una bona eina per fer un treball en grup a distància ja que els participants podran compartir el document del treball i el·laborar-lo al mateix temps amb altres companys. És una molt bona manera de fomentar la cooperació ja que els alumnes poden crear treballs a distància i conjuntament.\nRecordar → Ressaltar\nPearltrees: és una eina molt visual per recollir informació. Es recull en forma d'esquema d'arbre, amb les seves determinades branques, les quals acaben amb perles, on hi ha l'adreça web determinada. Tot i que el format és diferent la idea és la mateixa que el Delicious i el Mister Wong. A més a més, el pearltrees està vinculat amb el Twitter.\nAquesta és una molt bona eina pels alumnes ja que els ajudaria a tenir seleccionades totes les pàgines Webs amb les que estiguessin interessats. També seria una manera de dominar i tenir una visió general de totes les pagines Web.


Xavier Franch, director del Camp d'Aprenentatge del Montsec. Sota les estrelles - Publicacions Editorial Graó\nArtículo Xavier Franch, director del Camp d'Aprenentatge del Montsec. Sota les estrelles\nFa cinc anys que és al capdavant d'aquesta institució, que, com ell mateix diu: «És un espai singular on, com a tots els camps d'aprenentatge, oferim experiències docents a alumnat no universitari. Cadascú té una temàtica pròpia. Nosaltres, al Montsec, hi oferim l'astronomia del Montsec».\nDidáctica general y metodología general, Didáctica de las ciencias y del conocimiento del medio, Didáctica de la educación para la ciudadanía (transversales), Secuencias formativas y didácticas, Didáctica de las ciencias experimentales/ciencias naturales, Educación para la sostenibilidad, Investigación del medio Educación medioambiental


Reobren a Brians 2 una infermeria per a presos de tot el país amb símptomes lleus - Regió7\nReobren a Brians 2 una infermeria per a presos de tot el país amb símptomes lleus\nEls departaments de Justícia i Salut reobren la segona planta de la infermeria de Brians 2 (Sant Esteve Sesrovires) per acollir presos positius de covid-19 del conjunt dels centres penitenciaris de Catalunya. Es tracta d'una planta que ja va fer aquesta funció durant l'estat d'alarma, en el punt àlgid de la pandèmia a Catalunya. L'equipament suma 22 llits per a interns amb símptomes lleus. Així, el Govern duplica els llits disponibles per a persones privades de llibertat i encomanades de coronavirus. La unitat covid-19 de Brians 2 atendrà interns que no requereixen suport respiratori. També hi ingressaran els que ja hagin superat la malaltia però encara no hagin completat la quarantena, per limitar les possibilitats de contagi a la resta de la població penitenciària.\nAquesta decisió permetrà alliberar places al Pavelló Hospitalari Penitenciari de Terrassa (PHPT), i destinar-les a interns que requereixen una atenció sanitària més intensa. Actualment, aquest hospital només té ocupats dos dels 22 llits que té disponibles per a pacients amb coronavirus.\nEls professionals sanitaris i penitenciaris destinats a la unitat covid-19 de Brians 2 han rebut formació específica i disposaran dels mateixos equips de protecció individual complerts que s'utilitzen als hospitals: bates i guants d'un sol ús, mascaretes FPP2, mascaretes quirúrgiques i ulleres. La neteja de les cel·les anirà a càrrec d'una empresa especialitzada contractada especialment.


ExpoJove se centrarà enguany en l'alimentació saludable i sostenible – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nExpoJove se centrarà enguany en…\nLa fira ExpoJove, que es celebrarà del 26 de desembre al 4 de gener a Fira València, girarà al voltant de l’alimentació saludable i sostenible, davall l’eslògan ‘Nyam!’, amb motiu de la Capitalitat Mundial de l’Alimentació de la FAO, que enguany disfruta la ciutat de València.\nLa fira d’enguany estarà dividida en sis àrees temàtiques: ‘La gran cuina’ serà l’escenari principal on tots els dies a les 14 hores trobarem al grup Pop Corn’s de Maduixa Teatre, a diverses Falles amb els seus playbacks i la clausura, a les 19 h, a càrrec del Mag Yunke i el seu espectacle de grans il·lusions ‘Conjuro’. A més, hi haurà altres cinc espais en referència als espais d’on provenen els aliments, que seran La Granja, La Muntanya, El Bosc, L’Horta i L’Albufera i la Mar.\nL’horari d’Expojove serà d’11 a 20 hores, a excepció del 31 de desembre que estarà oberta de 10 a 14 h i l’1 de gener que obrirà de 16 a 21 h. Es podran gaudir de vora 15 espectacles diaris i de 15 tallers diferents repartits en un pavelló de 12.000 metres quadrats.\nLa distribució en quatre pavellons serà la mateixa que l’any passat, on es comptarà amb la fira d’atraccions, les zones d’esport i també el pavelló de marques, entitats i institucions. Enguany, tal com ha recordat Fuset, “s’ha fet un especial esforç en què els llocs de menjar que són habituals en la fira paren especial atenció a la temàtica i tinguen entre la seua oferta productes sostenibles i saludables”.\nEl pressupost de la fira ExpoJove d’enguany és d’aproximadament 420.000 euros, segons ha informat l’Ajuntament en un comunicat.


El blog d'Albert Baranguer: Estat d'excepció a Girona\nEstat d'excepció a Girona\nAvui, a Girona, policies espanyols, encaputxats i sense identificar-se, han segrestat alcaldes i periodistes en una acció de terrorisme d'estat.\nTerrorisme d'estat. Perquè el terrorisme pretén, exactament, provocar por amb finalitats polítiques.\nI ho han aconseguit? no ho sé, jo el que cada vegada tinc més clar, i la repressió continuada de l'estat espanyol contra els republicans catalans m'ho confirma és que amb l'estat espanyol no hi ha cap pacte possible.\nAvui em deien que hi ha desànim, que manca una direcció clara, que la gent vol fer alguna cosa, però no sap què, ni a qui seguir.\nJo no trobo gens clara l'estratègia d'encomanar res un judici que, primer de tot, sabem que serà un muntatge i acabarà amb condemnes. Encara entenc menys l'estratègia de confiar en tribunals internacionals quan sabem que, pel cap baix trigaran vuit anys a dictar una sentència que donem per segur que serà condemnatòria de l'estat espanyol, però que és quelcom que encara està per veure; però que en tot cas sabem segur que l'estat espanyol, simplement, ignorarà.\nA l'estat espanyol, que en aquests moments està ocupant policialment Catalunya només podem fer que derrotar-lo. O l'expulsem de Catalunya, o ens anorrea com a país. No hi ha una altre. El que hem de pensar és com derrotar l'estat. El podem derrotar. De fet, els dies 1 i 3 d'octubre i 21 de desembre de 2017 el vam derrotar.\nPodem tornar a fer-ho. Una vaga general de veritat, d'una setmana, de quinze dies, d'un mes... seria una bona forma de començar a tornar els cops. El boicot sistemàtic a les empreses de l'Ibex-35 (en particular les que van marxar de Catalunya amb el 155) amb, si de cas, la notable excepció de Grífols. Talls de carreteres i, simultàniament, aixecament de peatges... Coi, si és que tenim el manual! Llegiu, o torneu a llegir "De la dictadura a la democràcia"!\nPodem guanyar i tenim l'obligació de fer-ho. Ens cal adonar-nos que els que estan en territori enemic són ells. No nosaltres. Els ocupants són ells. Els que seran expulsats són ells. Que hi haurà represió, segur! que només perdem si abaixem els braços, també.\nL'1 d'octubre de 2017 va donar un mandat democràtic. Aquell mandat no es va fer efectiu des del Parlament però no ha prescrit.\nBen al contrari. Segurament s'està reforçant, com semblen indicar les enquestes i estudis que parlen d'un creixement lent i sostingut de l'independentisme a la societat catalana. La demoscòpia i la demografia ens diuen que avui, amb molta probabilitat, ja som més del famós 50% + 1 que se'ns reclama.\nSense fer les trampes al solitari típiques dels unionistes, ningú dubta que en un referèndum d'autodeterminació sense porres i amb la mateixa pregunta que l'1 d'octubre, el Sí guanyaria clarament.\nJustament per això mai es farà aquest referèndum acordat (o sense porres). Justament per això -perquè ja tenim mandat democràtic, i perquè està reforçant-se a cada dia que passa- el que hem de fer és aprodondir la via unilateral i plantar cara, enfrontar-nos, derrotar i expulsar l'ocupant de Catalunya.\nAvui, denunciem la repressió i l'estat d'excepció a Girona i plantem cara als carrers, que són i seran sempre nostres. Que sàpiguen que no ens fan por.\nJa es poden anar ofegant en la seva ràbia i el seu odi. Han perdut. Els foragitarem.\nPublicat per Albert Baranguer Codina a 22:31\nVeus de l'exili. Marta Rovira\nVeus de l'exili. Anna Gabriel.\nAcusem l'estat ocupant


LO CARRANQUER: 'Els Esperitats' de la festa major del #SantíssimMisteri de #Cervera\n'Els Esperitats' de la festa major del #SantíssimMisteri de #Cervera\nReproduïm el capítol "Els esperitats", escrit pel monjo de Montserrat Antoni Ramon Arrufat (1900-1972), del llibre 'Històries de Cervera, II', de diversos autors, editat per la Biblioteca de Cervera i la Segarra, sèrie Nova, núm. 11, a Cervera, l'any 1990, i que ens explica alguns aspectes pocs coneguts de la Festa Major del Santíssim Misteri de principis del segle passat.\nTot l'aparell extern de la festa major del Santíssim Misteri era per impressionar la mentalitat infantil. Recordo que, un cop passats Nadal i els Reis, ja frisava per ésser al febrer, per la qual cosa trobava llargs i interminables els dies freds del mes de gener, fins al punt que em semblava s'havien entortolligat en els pèls esbullats de les barbes abundants dels Sants Barbuts, que s'escauen al mig del mes. El primer indici de què arribaria aviat, era l'aparició en la ciutat dels cèlebres "esperitats", que es presentaven per colles provinents de totes les contrades de Catalunya. Eren una mena de gent estranya, de mirada desviada, de pas insegur, i que nosaltres crèiem posseïts del dimoni. S'estatjaven en una casa d'enfront de la porta nord de l'església parroquial, vora la del campaner Noet, i allí esperaven per ésser "conjurats" el dia de la festa, després de la processó. Entre la quitxalla corrien les més inversemblants versions respecte de tals individus; així, afirmàvem seriosament que si hom els presentava dues tasses d'aigua, l'una beneita i l'altra no, endevinaven quina era la beneita, i també que a les fosques distingien clarament els objectes. Tals habilitats les atribuíem a l'esperit demoníac del qual els crèiem víctimes.\nLa vigília, al migdia, s'anunciava la festa amb un gran repic de campanes, amb música de banda pels carrers i amb la gran "tronada" a la plaça Major, tres coses ben escaients per excitar la sensibilitat de la mainada. Al vespre, després d'un altre bon campaneig, tenia lloc la gran funció de l'església; jo no hi entenia res, però, vaja, no podia mancar a aquelles Matines que els capellans al cor darrera del presbiteri i els músics al de dalt del fons, desgranaven més be o més malament, durant algunes hores. Nosaltres entràvem i sortíem del temple segons el grau de cansanci o d'avorriment que sentíem; si sonaven els violins, aguantàvem un xic més, però sí l'honorable cos de beneficiats engegava la salmòdia cançonera amb veus desiguals, aviat passàvem la porta.\nEl dia 6.\nDia de la festa. Diana a trenc d'alba, que deixondia els dormilecs i enardia els desperts. Misses a la parròquia, a l'altar del "Santíssim Misteri", fins a l'hora de l'ofici solemne, dins el marc superb del temple, d'un gòtic puríssim, amb voltes elegants, amb columnes vestides amb tapissos de vellut vermell fosc, que donaven al conjunt un to distingit ensems que festiu. Ah, però, a la tarda, qui hauria mancat a la processó per fred que fes? Tots els homes compareixien amb atxes, manllevades a les cereries, i els nois amb ciris o brandons. La processó sortia per la porta principal amb la relíquia sota tàlem, precedint els pendons portats per la gent més distingida; les autoritats presidien al darrera i una banda anava al mig marcant el pas. Cobrellits i tapissos ornaven tots els balcons des d'on la contemplaven els que no hi prenien part.\nPerò, el plat fort venia després de la processó. Sabeu aquells "esperitats" dels quals us he parlat? Quan la desfilada havia acabat a l'interior del temple i el senyor rector havia beneït al poble amb la relíquia, ells es col·locaven darrera l'altar major i es procedia tot seguit a llur conjuració. Us he de confessar que, durant els meus primers anys de minyonia, mai no vaig poder assistir a una escena com aquella. M'inspirava terror i em calia guillar. Recordo que un any vaig voler fer el cor fort i que em vaig situar a la barana de l'altar major mateix per veure-ho millor. Un dels "esperitats" sortia del darrera i s'agenollava pacíficament al primer graó; llavors els senyors Anguera i Costella i el meu pare subjectaven el pacient amb llurs braços forçuts. El senyor rector agafava la Santa Relíquia i la posava damunt el cap de l'"esperitat"; però, xiquets de Déu!, aquest, talment com si l'haguessin tocat amb un ferro roent, engegava els crits més aguts, com un llop que lladrés, alhora que es contorsionava com una serp ferida. Els tres homes, de bons bíceps, prou maldaven per contenir-lo, però eren gairebé impotents. En veure aquest espectacle gens encoratjador, em vaig mig espantar i, escapolint-me per entre la gent que s'ho mirava, vaig arribar a la porta, mentre els crits encara ressonaven per les voltes.\nEls "esperitats" se solien mantenir pacífics mentre no tenien cap contacte amb la Relíquia; però així que aquesta era posada damunt llurs testes, allò era l'infern desfermat, que es manifestava ple de fúria. Fins en els darrers anys, quan ja podia aguantar l'espectacle, em causava certa repugnància. Molta d'aquesta pobra gent havia guarit i després assistien cada any a la festa en acció de gràcies, alguns fins anaven a la processó descalços com a prometença.\nImatge extreta de http://lascosasquenuncaexistieron.com/2012/03/24/casos-de-posesion-demoniaca/\nPublicat per Carles Sala Tamarit a les 19:23\nSecció: Cervera Història i Fets, Festa Major del Santíssim Misteri, Sant Antoni Traginers i Tres Tombs\n21 de gener de 2013 a les 14:54


Saber més respecte al cognom Bowlden és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Bowlden sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Bowlden.\nEl cognom Bowlden en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Bowlden, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Bowlden és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Bowlden\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Bowlden en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Bowlden, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Bowlden que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Bowlden, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Bowlden. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Bowlden és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Bowlden del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Bowlden en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Bowlden poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Bowlden és un cognom més freqüent, i en quins països Bowlden és un cognom insòlit o inexistent.


Crònica de la V Plaça del Llibre d’Alacant - La Veu dels Llibres\nAutors al Micro Obert de l'Associació d'escriptors en llengua catalana\nAlacant, a més de dur un bell nom, promontori blanc, conservat al llarg dels segles en les distintes llengües dels seus pobladors –Akra Leuke, Lucentum, Al-Laqant...–, és una ciutat agraciada per la sort d’haver crescut entre muntanyes a la vora de la mar i fondre-s’hi amb una naturalitat mediterrània envejable. El port, la platja del Postiguet, el Cocó, la Goteta, l’Albufereta, el cap de l’Horta, Baver i Aigua Amarga, formen la seua línia de costa. La talaia del Raval Roig, el castell de Santa Bàrbera, la Serra Grossa, la de Sant Julià o la del Tossal, emmarquen la vila que s’escampa als seus peus fins a la mar, a qui deu tot el seu progrés al llarg de la Història. Com haureu pogut observar, tots els noms emblemàtics de la ciutat són noms en valencià, la llengua parlada a molts barris i partides com ara el Moralet, el Verdegàs, la Santa Faç, l’Alcoraia, el Palamó o el Bacarot...\nFa poc més d’un any la ciutat patia un dels atacs contra la llengua més durs dels últims temps. Des de la dreta municipal es pretenia excloure Alacant de la seua consideració com a territori històric valencianoparlant. No ho van aconseguir, però. Ben segur que una iniciativa semblant haguera estat impensable en ciutats com són Castelló, València o la veïna Elx. El fantasma del territori vençut planeja sobre Alacant recurrentment. Poc hi ajuda estar dirigida durant tants anys per una classe política que ignora l’essència netament valenciana de la ciutat, viva en tradicions, festes, gastronomia, en la persistència de la llengua... Tanmateix, la humiliant iniciativa no va prosperar i, em sembla, el tir es va descarregar als seus propis peus, esperonant la ciutadania i desenes d’entitats a unir-se en defensa de la nostra valencianitat.\nLlargues cues de públic el diumenge 25 d'abril\nPer això mateix, la Plaça del Llibre és un esdeveniment tan important a Alacant, on les línies d’immersió lingüística a les escoles i instituts han estat des dels anys 80 un èxit col·lectiu, propiciant nous lectors, parlants habituals, o no, i, especialment, un respecte cap a la nostra llengua que va en augment, com demostra la gran afluència que, malgrat l’oratge canviant d’abril, ha tingut la present edició de la Plaça del Llibre.\nLa V Plaça del Llibre d’Alacant, primera que es celebra enguany al País Valencià, del 23 al 25 d’abril, s’ha fet de nou a la Plaça del Port –l’Ajuntament no ha cedit cap espai, i l’Autoritat Portuària estatal és qui l’ha facilitat. És un passeig ample, ventós, amb prou visibilitat. Tot i que l’Esplanada o la Plaça de l’Ajuntament, al cor de la ciutat, podrien haver resultat més adients, l’espai portuari s’ha omplert de gent durant els tres dies que ha durat la Plaça. El seguiment de les mesures sanitàries ha estat estricte, amb perimetratge del recinte i control en tot moment de l’entrada. Allí podíem trobar les casetes de la Universitat d’Alacant, de la Institució Alfons el Magnànim, de l’Institut d’Estudis Catalans i de la Federació Escola Valenciana, així com l’espai de tallers i jocs i, per segon any, la gran carpa del Gremi de Llibreters Independents de les comarques d’Alacant, gestionada amb gran professionalitat per la llibreria 80 Mundos d’Alacant, on es podien trobar les novetats per a grans i menuts de més de seixanta editorials.\nLa carpa del Gremi de Llibreters\nInaugurada divendres vesprada per Teresa Val, de la Fundació Full, el programa de la V Plaça del Llibre d’Alacant s’ha centrat en la literatura infantil i juvenil. Escola Valenciana, Alacant pel Valencià i la Fundació Sambori van preparar per als més menuts tallers virtuals, a les escoles, i presencials al port, aquests amb grups reduïts. Amb gran èxit entre els més menuts, el Servei de Llengües de la Universitat d’Alacant va organitzar el Bibliocirc, un taller de jocs de fusta gegants.\nPer la Plaça han passat un bon grapat d’autores i autors de llibres infantils i juvenils que, de la mà de les editorials, han mostrat els seus treballs. Destacarem que si Ximo Caturla, veterà escriptor alacantí, ens presentava Les faves del cel, miracles i fantasia, una jove escriptora alacantina, Isa Romero Cortijo, s’estrenava amb 25 de maig, una novel·la juvenil ambientada a l’Alacant de la guerra civil. S’han escoltat rondalles i contes, i el grup Canta Canalla, amb el seu concert Revolució pels menuts, ha tancat diumenge les atapeïdes jornades.\nLlum Quiñonero, amb Gràcia Jiménez\nNaturalment, s’han fet conferències i presentacions dedicades al públic en general. És difícil destacar-ne alguna, però tal volta assenyalaríem la de Miquel Grau 53/1977 de l’alacantina Llum Quiñonero, per raons sentimentals, de justícia i d’actualitat política. També de La meva cambra més estimada de Luis del Romero Sánchez-Cutillas, fill de l’escriptora alteana, en l’any dedicat a ella per l’Acadèmia Valenciana de la Llengua. I Escola Valenciana ha volgut retre homenatge a la figura de Llorenç Giménez, popular autor de literatura infantil i juvenil, conta-contes i animador cultural recentment traspassat.\nUn accidentat “Micro Obert”, organitzat per l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana, amb la vela de l’entaulat a punt de volar, ens ha deixat retalls d’obres llegides pels escriptors Noèlia Díez Vicedo, Lliris Picó, Josep de Sílim, Joan Lluis Moreno, Luis del Romero Sánchez-Cutillas i l’editora Maria Calvo.\nLliris Picó i Roser Morell amb Josep Ochoa, vicesecretari de la Universitat d'Alacant\nPer la V Plaça del Llibre d’Alacant, com el gran aparador públic que és, hi han passat alguns polítics: els edils alacantins Xavier López d’UP i Natxo Bellido de Compromís, la regidora de cultura de Sant Joan, Teresa Pastor, Sònia Tirado, directora general d’Innovació de la conselleria d’Innovació, Universitat, Ciència i Societat Digital, o Josep Ochoa, vicesecretari general de la Universitat d’Alacant; i de segur alguns altres que se’ns obliden. Les absències d’algunes autoritats o càrrecs representatius tal volta parlen per elles...\nPel que fa a editorials i autors, les visites han estat moltes, i ens resultaria impossible anomenar a totes i a tots. Però volem destacar la presència d’una emocionada Marian Díez Picó, monovera que, amb la seua primera novel·la, es va saber guanyadora del prestigiós premi de narrativa Enric Valor de la Diputació d’Alacant 2020 el mateix dia de la inauguració de la Plaça del Llibre. Marian Díez escriu, fa teatre, i col·labora habitualment a Nosaltres la Veu. Des d’ací la nostra enhorabona! Les lletres valencianes al sud del País tenen garantit el relleu generacional.\nMarian Díez, Premi de narrativa Enric Valor 2021\nI ja per acabar, heu de saber que s’han venut moltíssims llibres, que al cap i a la fi és del que es tracta. Ací teniu els de més èxit a Alacant, entre els infantils i juvenils: Valor, Maria!, El Gegantosaure, els llibres de Pipi de les Calces Llargues, El gos pudent, Les faves del cel, i Ventalls de paper, així com molts còmics infantils i juvenils. Pel que fa als llibres per a lectors adults, els més venuts han estat els populars Noruega i Canto jo i la muntanya balla, Ignot, Permagel i Boulder i Serem Atlàntida.\nLa presència a casa nostra de tantes editorials, autores i autors i, el més important, la gran quantitat de públic alacantí de totes les edats, feliç de poder trobar-se físicament –malgrat la imperativa distància protocol·lària– després de tants mesos de reclusió, consolida una Plaça del Llibre que és ja una fita d’importància a Alacant, una ciutat que es concilia pas a pas amb la seua llengua, i que, per descomptat, forma part de l’engranatge cultural valencià per dret propi.


Artur Mas ho confirma: fa una passa al costat per facilitar un acord de Govern i proposa Carles Puigdemont | Diari de Tarragona\nArtur Mas ho confirma: fa una passa al costat per facilitar un acord de Govern i proposa Carles Puigdemont\nAssegura que "res estava previst, però que els esdeveniments s'han precipitat"\n9 de Enero de 2016 - 16:00 hs\nArtur Mas durant la compareixença al Palau de la Generalitat\nEl president en funcions de la Generalitat, Artur Mas, ha anunciat fa uns moments que fa "una passa al costat" i no es presentarà aquest diumenge com a candidat de Junts pel Sí a la presidència de la Generalitat. La considera una decisió "dolorosa", però assegura estar "molt tranquil i convençut". També ha dit que fa aquesta passa perquè no vol càrrecs i que, per tant, a partir de demà no passaria a ser res més que "expresident de la Generalitat de Catalunya a disposició del que se'm demani".\nEl president en funcions ha proposat -tal com ja s'havia dit en les darreres hores- que l'alcalde de Girona i president de l'Associació de Municipis per la Independència (AMI), Carles Puigdemont, assumeixi la presidència del nou Govern. Una decisió que s'haurà de ratificar aquest diumenge al Parlament.\nArtur Mas assegura que l'acord "gira la truita perquè la CUP no tingui la paella pel mànec", ja que els anticapitalistes haurien assumit garantir l'estabilitat parlamentària no votant mai "amb els partits que estan en contra del procés i/o del dret a decidir". A més, segons Mas, dos diputats de la CUP entrarien "en la dinàmica parlamentària de Junts pel Sí". També ha dit que "la CUP assumeix els seus errors".\nMas ha assegurat que la solució "té costos, però també molts beneficis" i que ha pres la decisió "perquè està fermament convençut que els beneficis superen, en molt, els costos polítics i personals".\nAssegura que "res estava previst, però que els esdeveniments s'han precipitat". Mas ha reconegut que durant les darreres setmanes "s'havien deterioritat moltes coses i tot estava bloquejat".\nL'encara president també ha dit que "si hagués sigut inevitable" s'hauria anat a aleccions i que, de fet, tot estava prepart per fer-ho, "tot i que no era l'escenari desitjat".


El Síndic de Greuges ha atès 42 queixes i consultes de la Conca de Barberà el 2019 | EFMR.cat\nInici Notícies El Síndic de Greuges ha atès 42 queixes i consultes de la...\nEl Síndic de Greuges ha atès 42 queixes i consultes de la Conca de Barberà el 2019\nEl Síndic de Greuges ha publicat aquest febrer l‘Informe Anual del Defensor de les Persones de l’any 2019, del qual es desprèn que a la comarca la Conca de Barberà es van recollir un total de 42 queixes i consultes durant tot l’any, que van estar dividides en 24 queixes i 18 consultes. La Conca de Barberà és la tretzena comarca catalana que menys queixes i consultes ha tramitat al Síndic de Greuges aquest 2019.\nL’Ajuntament de Montblanc ha realitzat 12 de les 42 queixes i consultes durant l’any 2019. Els Ajuntaments de L’Espluga de Francolí, Conesa, Vimbodí i Poblet, Blancafort, Rocafort de Queralt, Barberà de la Conca i Pontils n’han realitzat una cada un. L’Ajuntament de Sarral dues queixes i consultes durant l’any 2019\nEl Síndic de Greuges durant aquest 2019 va obrir una actuació d’ofici relativa als danys provocats per la llevantada del mes d’octubre de 2019 a les comarques de la Conca de Barberà i les Garrigues. En concret, denuncien que l’Agència Catalana de l’Aigua no en fa el manteniment necessari, i que les lleres estan brutes i plenes de canyes, arrels, sediments, arbres, etc.\nArticle anterior230 participants es solidaritzen amb la Treko. 0 de Drac Actiu\nArticle següentGALERIA D’IMATGES: 38è Carnaval de l’Espluga de Francolí – Rua de les 1.000 disfresses


Digue-li t'estimo amb Flors - Conillas\nConeixes un llenguatge més universal que el de les flors?\nPotser el de l’amor! I al febrer els dos van junts perquè li diguis quant l’estimes. Per a ell o per a ella, el proper Dia dels Enamorats acosta’t al teu Centre de Jardineria i tria el ram més bonic o la planta més florida.\nA Conillas volem que per sobre de tot triomfi l’amor per a tothom! Sigui quina sigui la teva situació sentimental, et volem contagiar una mica d’amor per Sant Valentí!\nSi estàs en parella, i la teva relació està passant per un moment delicat, aprofita aquest dia per donar-li la volta a la situació!\nSi estàs en una relació que tot just acaba de començar, a què estàs esperant?? Digue-li ja que l’estimes!!\nSi estàs sense parella, no deixis que ningú t’arruiïni aquest dia, estimat més que mai!\nSi fa temps que esteu junts, no deixis passar aquest dia per recordar-li lo important que és per tu!\nRegala-li un ram de flors ben maco i fes que el rebi a casa o a la feina!\nTruca’ns ara i sorprèn-la!\n+ 34 93 203 52 22